yttr · GH05FiU11 · 1993-12-31 00:00:00 — promemoriaom en ombildning av arbets- 1993/94 givarorganisationenför det statliga området FiUlly Konstitutionsutskottethar beslutat att bereda finansutskottet tillSlle att avgeyttrande över en till inkommen skrivelse med promemoriafrån () med anledning av proposition 1993/94:77om en ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området. IFinansdepartementets promemoria, som har , behandlas vissa frågor med anledning av finansutskottetsyttrande (1993/94:FiU8y) till över propositionen. Riksdagenbeslutade om ändrad arbetsgivarorganisation på det statliga området(prop. 1992/93:100 bil. 8 , AUlO, rskr. Enförutsättning för att kunna genomföra den föreslagna organisationsförändringenär att utgiftsramar införs för myndigheternas förvaltningskostnadsanslag.Myndigheterna tilldelas anslagsmedel för förvaltningskostnader i sin helhet införvarje budgetår. Det innebär att någon kompensation för uppkomna kostnader tillföljd av löneavtal inte ges. Myndigheterna ges därigenom hela ansvaret förlönebildningen och personalkostnaderna. skulle därigenom kunna avståfrån att utöva sitt inflytande i dessa frågor. finansmakt skulle istället kunna utövas på ett mer renodlat och tydligt sätt genombudgetregleringen och ställningstagandet till myndigheternasförvaltningsanslag. Iproposition 1993/94:77 om en ombildning av arbetsgivarorganisationen på detstatliga området föreslog regeringen mot bakgrund härav att skulleupphäva stadgandet i regeringsformen (9 kap. 11 §) om att finansutskottet skallgodkänna avtal i fråga om anställningsvillkor för statens arbetstagare.Propositionen bereds i . 1 1993/94. Utskottet l993/94:FiUlly Finansutskottetöverlämnade ett yttrande till iärendet (1993/94:FiU8y). I yttrandet anförde finansutskottet att de villkor somutgjorde förutsättningen för utskot- ' tets och ställningstagandeförra våren inte till alla delar var uppfyllda. Regeringen borde därför enligtfinansutskottets mening senast i kompletteringspropositionen återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur de frågor utskottet tagit upp skullehanteras innan slutligt ställningstagande gjordes i ärendet. De frågorutskottet väckte var följande. ~ Hur skall taställning till de kostnader till följd av kollektivavtal som inte direktbelastar myndigheternas anslag? -Vilka principer avser regeringen att tillämpaför beräkning av anslaget för täckning av merkostnader för löner ochpensioner? ~ Under vilka omständigheter avser regeringen att använda möjlighetenatt redovisa merutgifter under ramanslag? -Kostnader för förtidspensioner(pensionsersättningar) belastar myndigheten endast första året. Därefterbefrias myndigheten för kostnaden som i stället belastar ett generellt anslagpå statsbudgeten. Hur skall myndigheterna kunna belastas för helakostnaden for s.k. pensionsersättningar? Finansdepartementethar därefter inkommit med en skrivelse (daterad ) undertecknad avstatssekreterare till med anledningav finansutskottets yttrande. I skrivelsen behandlas de frågor finansutskottettagit upp i sitt yttrande. Finansieringav kostnader till följd av kollektivavtal Iyttrandet till anförde finansutskottet att den ipropositionen föreslagna modellen kan fungera endast om kostnaden för varjeanställningsförmån, omedelbar eller framtida, belastar myndigheternasförvaltningsanslag. Det kan ske antingen genom att myndigheternas ramanslagreduceras med belopp som motsvarar kostnaderna för förmåner som finansieratspå annat sätt än över ramanslagen eller i form av arbetsgivaravgifter.Regeringen har i finansplanen 1993 aviserat ett förslag om införande avarbetsgivaravgifter för myndigheterna. har efter förslag i 1993 årsbudgetproposition (s. 109) godtagit att en avräkning mot ramanslagen skalltillämpas i awaktan på införande av arbetsgivaravgifter. Finansutskottetfåste i nämnda yttrande uppmärksamheten på att i de centrala avtalen behandlasförutom direkta lönefrågor även generella anställningsvillkor samt frågor avmer långsiktig karaktär som pensionsfrågor och trygghetsfrågor. Det framgårinte av proposition 1993/94:77 om effekterna av dessa avtal direkt kommer attbelasta myndigheternas anslag. Ofta uppkommer kostnader till följd av avtalenpå andra anslag i statsbudgeten. I budgetförslaget har t.ex. hittillsregelmässigt ett särskilt täckningsanslag för merkostnader för löner ochpensioner tagits upp. Så görs även i budgetförslaget för budgetåret 1994/95. Under detta harmedel avsatts för särskilda åtgärder inom 1993/94:FiUl ly kulturområdet.I RÄLS 199395 har parterna enats om en avsättning till en särskild kulturpottom att fördelas till vissa i avtalet angivna myndigheter.Avsikten är att dessa medel skall tillföras de berörda myndigheterna. Enkonsekvens härav borde enligt utskottets mening vara att dessa medel avräknasmot övriga myndigheters ramanslag. utövande av finansmakten kräveratt även tar ställning till avtalskostnader som belastar generellaanslag. Iskrivelsen från anförs i denna fråga att enligt denanslagsteknik som tillämpas i statsbudgeten finansieras vissakostnader som är en följd av kollektivavtal över andra poster på statsbudgetenän myndigheternas ramanslag. Det gäller t.ex. kostnader för pensionsåtagandensom finansieras över den i statsbudgeten uppförda . Den teknik för budgetering av ramanslagen somregeringen redovisade budgetproposition och som ställt sigbakom innebär att sådana avtalskostnader som finansieras på annat sätt än överramanslagen skall avräknas myndigheternas ekonomiska utrymme. I praktikeninnebär detta att ramanslagen reduceras med belopp som motsvarar sådanakostnadsökningar. Detta har också genomförts i budgetpropositionen 1993 bl.a.avseende den särskilda kulturpott som parterna har överenskommit i ramavtaletför 19931995. Genom denna teknik tar ställning till samtligaförvaltningskostnader när beslutar om ramanslag till myndigheterna. Medvad som redovisats i skrivelse har klarhet vunnits om hurkostnader som inte direkt belastar myndigheternas förvaltningsanslag, i dettafall den särskilda kulturpott som parterna överenskommit i ramavtalet för19931995, kommer att hanteras under /95. harinte något att erinra mot den redovisade lösningen. Principerför beräkning av anslag för täckning av merkostnader för löner och pensioner Iskrivelsen från framhålls vidare att det även framgentkommer att erfordras ett anslag för täckande av merkostnader för löner underlöpande budgetår för de få myndigheter som även fortsättningsvis kommer att hareservationsanslag, förslagsanslag eller obetecknat anslag för att finansieraförvaltningskostnader. Som regeringen anförde i budgetpropositionen 1993 (s.108) kommer kompensationen för dessa myndigheter att beräknas på samma grundersom för ramanslagsmyndigheter, dvs. kompensationen kan aldrig överstigalönekostnadsutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. Skillnadenjämfört med ramanslag är endast en tidsmässig förskjutning för dessamyndigheter. Det täckningsanslag som förts upp i årets budgetproposition harsåledes ett klart avgränsat ändamål och budgeteras enligt samma principer sommyndigheternas ramanslag. därmed från detäckningsanslag som tidigare förts upp som en förslags- 1993/94:FiUllyvis beräkningspost på statsbudgeten för att generellt täcka prognosticeradelönemerkostnader på grund av kollektivavtal. Meddenna förändrade beräkningsgrund för anslaget för täckande av merkostnader förlöner och pensioner som redovisats av , innebärande attkostnader för kollektivavtal på det statliga området inte längre skall liggatill grund för beräkning av anslagets storlek, har finansutskottet inte någotatt erinra mot att ett sådant anslag tas upp i statsbudgeten /95. \ Merutgifter under ramanslag Iyttrandet till påpekade finansutskottet att /94 får de flesta myndigheterna sina medel förförvaltningsändamål i form av ramanslag. Enligt de bestämmelser som gäller förramanslagen får dessa merbelastas, normalt genom utnyttjande av denanslagskredit som ges i regleringsbrevet eller, efter regeringens beslut ivissa fall, genom att merutgifter redovisas under anslaget. Eftersom dentidigare s.k. löneautomatiken på ramanslagen nu förutsätts ha upphört kommerdet anvisade beloppet att utgöra det totala utgiftsutrymme som myndigheten fårför att finansiera verksamheten under det aktuella budgetåret. mening väcker detta frågan om under vilka förutsättningar somregeringen framöver får medge merutgifter under anslag. Iskrivelsen från framhålls att av propositionen 1986/87:100bilaga 1 (bet. 1986/87:FiU10, rskr. 1986/87:122) framgår att regeringens rättatt bevilja merutgift inskränker sig till att täcka tillfålliga utgifter somuppkommit utanför myndighetens kontroll, och att det endast kan bli fråga omrena undantagsfall. Med detta avses ytterligare uppgifter som ålagtsmyndigheten till följd av riksdagsbeslut men som inte beaktats vidbudgeteringstillfållet eller vid force majeu-reliknande förhållanden, som t.ex.omfattande skada på inventarier. I samtliga andra fall måste regeringenunderställa frågan. Regeringensbeslut om merutgifter kan självfallet inte längre föranledas av ökadekostnader till följd av kollektivavtal, anförs det i Finansdepartementetsskrivelse. Meddetta klarläggande anser finansutskottet att osäkerheten undanröjts om undervilka förutsättningar regeringen har möjlighet att bevilja merutgifter underramanslag. Slutligenpåpekade finansutskottet i yttrandet att kostnaderna för s.k. pensionsersättningbelastar myndigheternas ramanslag endast under det första verksamhetsåret i defall avgång sker frivilligt. Därefter belastar kostnaderna inkomsttitelnStatliga pensionsavgifter, netto. Kostnaderna övervältras därigenom på annan änmyndigheten. Enligtvad finansutskottet erfarit pågår ett arbete inom regerings kansliet som syftar till att lösa dessa frågor. Utskottet förutsatte i 4 yttrandet att denna frågaskulle regleras skyndsamt. För den händelse 1993/94:FiUlly regeringenavser att fatta sådana beslut måste de enligt finansutskottetsmening underställas för godkännande. Avskrivelsen från framgår att en ändring av förordningen omutbetalning av statliga tjänstepensionsförmåner och vissasocialförsäkringsförmåner m.m. (1980:759) förbereds som innebär att sådanakostnader även fortsättningsvis skall belasta myndigheternas ramanslag.Ändringen beräknas vara genomförd före . Vid störreorganisationsförändringar kan det emellertid finnas skäl att anvisa särskildamedel för sådana åtgärder. Regeringen bör då återkomma till medförslag i dessa frågor. Underförutsättning att dessa frågor reglerats inför nästa budgetårs början harfinansutskottet inte något att erinra. Finansutskottetkonstaterar att i skrivelsen till konstitutionsutskottethar uppmärksammat de problem utskottet tagit upp i yttrandet tillkonstitutionsutskottet. Av skrivelsen framgår hur avser atthantera de olika problemen. Avsiktsförklaringen beträffande täckningsanslagetför löner och pensioner och utnyttjandet av merutgifter för ramanslag harutskottet inget att erinra emot. Vad gäller kostnader till följd avkollektivavtal som inte direkt belastar myndigheternas anslag har riksdagenaccepterat en provisorisk lösning i awaktan på att frågan omarbetsgivaravgifter för statliga myndigheter prövas av den i 1993 årsfinansplan aviserade utredningen. Frågan om hur förtidspensionerna(pensionsersättningarna) skall belasta myndigheternas anslag avser regeringenenligt skrivelsen att lösa före den . Underförutsättning att de förändringar genomförs som redovisas iFinansdepartementets skrivelse ser utskottet inte något hinder för att slopastadgandet i regeringsformen (9 kap. 11 §) att finansutskottet skall godkännaavtal i fråga om anställningsvillkor för statens arbetstagare. Stockholmden På finansutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), ChristelAnderberg (m) och (nyd). Från ,soiii inte företräds av någon ordinarie ledamot i 1993/94:FiU11yutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.