yttr · GH05SoU7 · 1993-12-31 00:00:00 — Finansutskottethar berett socialförsäkringsutskottet tillfålle att yttra sigöver proposition 1993/94:150 (kompletteringspropositionen) jämte motionersåvitt propositionen och motionerna berör utskottets beredningsområde. Dedelar av propositionen som rör socialförsäkringsutskottets beredningsområdeoch som utskottet yttrar sig över är - bilaga 1 avsnitt 8.3 -bilaga 5 () avsnitten 4Förtidspensioner och 5 Allmänna försäkringskassor - bilaga 8() avsnitt E. Studiestöd -bilaga 11 () avsnitt 2 Invandring m.m. Ianslutning härtill yttrar sig utskottet över motionerna 1993/94:Fi31 av HarrietColliander m.fl. (nyd) yrkandena 10 och 11, 16, 2527 och 46, 1993/94:Fi32 avGudrun m.fl. (v) yrkande 46, 1993/94:Fi42 av m.fl.(s) yrkandena 14 och 17-19, 1993/94:Fi55 yrkande 2 av m.fl. (s)och 1993/94:Sf507 av () och (). Utskottet överlämnarmotion Sf507 till finansutskottet. Bilaga 1 avsnitt 8.3 Underdetta avsnitt redovisar regeringen vissa strukturella reformer som genomförtsinom socialförsäkringarna samt vilka reformer som man avser att genomföra.Målet för förändringarna inom de offentliga utgiftssystemen är att skapa en välfungerande ekonomi och lägga grunden för en uthållig tillväxt och välfård. Inomsjuk- och arbetsskadeförsäkringarna har betydande förändringar genomförts.Arbetslinjen förstärks och och investeringar i bättre arbetsmiljö samt andraförebyggande åtgärder blir mera attraktiva för såväl arbetsgivare som arbetstagare.Införandet av en karensdag tillsammans med övriga ändringar aversättningsnivåerna, samt en viss inverkan av lågkonjunkturen, har haft enmärkbar effekt på frånvaron. I propositionen anges att vikten av strukturellareformer inom socialförsäkringarna belyses av att sjukförsäkringen förstärktsmed ca bl.a. som en följd av reduceradesjuktal. Ett viktigt inslag i det 1Riksdagen 1993/94. 11 saml Nr 7y Omtryckt fortsatta reformarbetetavseende socialförsäkringarna utgörs enligt pro- 1993/94:SfU7y positionen avden översyn av sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna som regeringen ochSocialdemokraterna kom överens om. Inom ramen för detta arbete sesvillkoren för förtidspensioneringen över. Vidare pågår inom regeringskanslietett arbete i syfte att finna åtgärder för att höja den genomsnittligapensionsåldern. Avsikten med denna översyn är att förstärka arbetslinjen, bidratill att sanera de offentliga finanserna samt förbättra förutsättningarna fören god tillväxt i ekonomin. I propositionen erinras också om attPensionsarbetsgruppen lagt fram sitt betänkande Reformerat pensionssystem variföreslås en genomgripande förändring av det allmänna pensionssystemet. Syftetär att göra systemet mer följsamt såväl mot samhällsekonomin som i förhållandetill demografiska förändringar såsom förändringar i den förväntade livslängden. 1motion Fi31 av m.fl. (nyd) anför motionärerna attsocialförsäkringssystem bör vara just försäkringssystem, dvs. system därpremierna kan täcka försäkringskostnaderna. Samtliga socialförsäkrings- ochtrygghetssystem behöver enligt motionärerna revideras i grunden om Sverigeskall kunna repa sig ekonomiskt. 1 yrkande 10 begärs ett tillkännagivandehärom. I motionen föreslås att en oberoende arbetsgrupp tillsätts med uppgiftatt arbeta fram förslag till förändringar och revideringar av de befintligatrygghetssystemen. Arbetsgruppen skall arbeta efter vissa angivna principer.Bl.a. skall alla medborgare garanteras en grundtrygghet, och trygghetssystemovanför denna nivå skall inte vara en angelägenhet för staten. Arbetsgruppenbör vara klar med sitt arbete senast /95. Motionärerna begäri yrkande 11 ett tillkännagivande om att en arbetsgrupp tillsätts med uppgiftatt arbeta fram ett förslag till ett nytt socialförsäkringssystem. 1 yrkande 46begärs ett tillkännagivande om att basbeloppet inte enbart skall återspegla prisutvecklingenutan även den reella standardutvecklingen i samhället. Detta möjliggörs enligtmotionärerna genom att eventuella förändringar i basbeloppet tar hänsyn tillsåväl bruttonationalinkomsten som inflationen. Utskottetdelar regeringens uppfettning om att strukturella reformer påsocialförsäkringens område bidrar till att skapa en väl fungerande ekonomi ochen sanering av de offentliga finanserna. Iutskottets godkända betänkande SfU12 har utskottet fram hållit att det finns anledning att sträva efter att på ett bättre sätt än vad som gäller harmonisera olika delar av trygghetssyste men såväl finansiellt som materiellt. 1 betänkandet avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden om en reformering av socialförsäkringen med hänvisning till att frågorna ryms inom ramen för Sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete och att denna beredning är parlamen tariskt sammansatt, vilket ger möjlighet för de olika partiföreträdarna att i det löpande arbetet ta upp olika frågor som berörts i motionerna. Mot bakgrund härav anser utskottet att finansutskottet inte bör gå in på en närmare prövning av hur socialförsäkringarna bör utformas utan avstyrka bifell till motion Fi31 yrkandena 10, 11 och 46. IFi31 yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om effektiva åtgärder 1993/94:SfU7ymot bidragsfusk. I betänkande 1993/94:SfU2 begärde utskottet att regeringenskyndsamt skulle låta göra en kartläggning av i vilken omfett-ning detförekommer fiisk med förmåner och bidrag av social karaktär. Regeringen bordeenligt utskottet redovisa resultatet av kartläggningen för och,beroende på vad kartläggningen utvisar, föreslå åtgärder för att komma tillrätta med ett bidragsfusk. Regeringen har med anledning härav nyligenuppdragit åt () att kartlägga förekomsten av fusk medförmåner och bidrag av social karaktär. RRV skall därvid bl.a. göra en analysav vad som avses med fusk och de olika former av bidragsfusk som kan förekommasamt gränsdragningar till andra former av överutnyttjande inom framför alltsocialförsäkringarna. RRV skall redovisa sitt uppdrag före utgången av . Utskottetanser att resultatet av detta arbete skall awaktas och föreslår attfinansutskottet avstyrker bifall till motion Fi31 yrkande 16. Bilaga 5 avsnitten 4 och 5 () Anslagtill Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassor Riksdagenhar under anslaget B 4 under femte huvudtiteln till Förtidspensioner /95 anvisat 15 (prop. 1993/94:100 bil. 6, SfU12,rskr. har vidare under anslaget anvisat medel till Allmännaförsäkringskassor med 4 (prop. 1993/94:100 bil. 6, SfU23, rskr.204). Ikompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150) anger regeringen att antalet förtidspensionärer stigit kraftigt . För att bryta denna trend pågår inom ett beredningsarbe te. I propositionen uppges att en interdepartemental arbetsgrupp som berett frågan kommer att lämna en rapport. Utgångspunk ten för gruppens arbete är att beviljandet av förtidspension ofta är slutpunkten i en lång händelsekedja med långa och upprepade sjukpe rioder och rehabiliteringsförsök. Åtgärderna skall därför inte enbart inriktas på förtidspensioneringen utan även på tidiga åtgärder i sjukfel- len inom sjukförsäkringen. Enligt propositionen krävs för att bryta utvecklingen inom förtidspensioneringen åtgärder för att göra regelsys temet för aktörerna inom socialförsäkringssystemet tydligare och för att förbättra det medicinska underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning och förtidspension. Arbetsgruppens förslag kommer att remissbehandlas i vanlig ordning. Enligt regeringens uppfattning är det motiverat att redan nu föreslå åtgärder i syfte att höja den fektiska pensionsåldern och minska utgifterna för förtidspensioneringen. I pro positionen uppges att försäkringskassornas förtroendeläkare bör få utökade och delvis annorlunda arbetsuppgifter. Förtroendeläkarnas uppgift är främst att på grundval av den behandlande läkarens intyg klarlägga och förklara för tjänstemannen den försäkrades status och vid behov begära kompletterande uppgifter från den behandlande - I propositionenuppges att förtroendeläkarens arbetsinsats bör utökas så att denne imycket större utsträckning än integreras i 1993/94:SfU7y den ordinarie verksamhetensamt att förtroendeläkaren ges reell möjlighet att medverka i tidiga skeden avbedömningen av rätt till sjukpenning samt inför prövning av förtidspension.För att förstärka förtroendeläkarens roll bör dennes arbetstid påförsäkringskassan utökas så att den omfattar minst halvtid. Regeringen föreslårdärför att försäkringskassorna tillförs för att kunnaförstärka förtroendeläkarnas insatser. Medlen beräknas tillföraförsäkringskassorna ca 300 halvtidsanställda förtroendeläkare. Regeringenförutsätter därvid att det antal läkare som finns bibehålls, men att dengenomsnittliga arbetstiden ökar kraftigt. Regeringen bedömer vidare att en förstärkningav förtroendeläkarnas roll innebär väsentligt minskade utgifter isocialförsäkringssystemet samt ett effektivare rehabiliteringsarbete. Enligt regeringenberäknas förslaget minska de totala utgifterna för förtidspensioneringen med100 varav inom folkpensioneringen och 60miljoner kronor inom ATP. Regeringen föreslår i enlighet härmed att tillanslaget Förtidspensioner för /95 skall anvisas ett belopp somär lägre än vad som tidigare anvisats av . Detovan anförda innebär att till anslaget Allmänna försäkringskassor skalltillföras ytterligare . Till detta anslag föreslår regeringenockså att försäkringskassorna tillförs som kopmpensation föradministrationen av finansieringsbidraget för ungdomspraktikanter. Vidare börenligt propositionen medel till försäkringskassornas Utvecklingsråd tillförasförsäkringskassorna med . I propositionen föreslås att riksdagenmed ändring av beslutet avseende anslag till Allmänna försäkringskassor och medåterkallande av förslaget i proposition 1993/94:148 i denna del (p. 16) anvisarett ramanslag på 4 . Punkt 16 i proposition 1993/94:148 avsermedel till försäkringskassornas administration av vårdnadsbidraget. 1 det nuberäknade beloppet ingår fortferande kostnaderna för administrationen av dettanya bidrag. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag till anslag. Utskottet vill dock idetta sammanhang erinra om att utskottet i betänkande SfU19, vari behandlasproposition /94:205 med förslag om finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, i anslutning till ettmotionsyrkande om ett vidareutvecklat och bredare program för förebyggande ochrehabiliterande insatser föreslagit ett tillkännagivande om att det behövs ettklargörande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar och att denna fråga börutredas. Utskottet uttalar i övrigt att det skulle vara värdefullt omregeringen utformade ett samlat program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser och föreslår att även detta ges regeringen till känna. Bilaga 8Studiestöd m.m. () i993/94:SfU7y Riksdagenhar för /95 under åttonde huvudtiteln anvisat till anslaget E1. m.m. ett ramanslag på , till anslagetE 3. Studiehjälp m.m. ett förslagsanslag på 2 , till anslaget E4. Studiemedel m.m. ett förslagsanslag på 6 , till anslaget E 5.Vuxenstudiestöd m.m. ett reservationsanslag på 1 och tillanslaget E 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningar ett förslagsanslag på (prop. 1993/94:100 bil.9, SfU13, rskr. Ikompletteringspropositionen föreslås att medel anslås för extra platser inom skolväsendet,folkbildningen och den högre utbildningen. Medel föreslås för 26 100 platser iett tredje gymnasieår, 1 500 basårsplatser inom universitet och högskolor, 20000 platser i sommaruniversitet, 20 000 platser i komvux, 8 000 platser medutbildningscheckar, 8 900 platser i folkhögskolan och 1 000 platser i en nytrainee-utbildning. De extra platserna föranleder en ytterligare kostnad förstudiestöd på 2 . Kostnaderna belastar anslaget m.m. med , anslaget Studiehjälp m.m. med176,, anslaget Studiemedel m.m. med ochanslaget Vuxenstudiestöd m.m. med 2 . Imotion 1993/94:Fi42 av m.fl. (s) framhåller motionärerna attfler ungdomar måste få möjlighet att utbilda sig, och de lägger fram förslag omytterligare 3 900 platser inom gymnasieskolan, ytterligare 3 500 platser ihögskolan, ytterligare 500 platser i distansundervisning och ytterligare 20 000platser inom komvux, varav 8 000 platser genom omvandling av platser medutbildningscheck. Motionärerna framhåller den yrkestekniskahögskoleutbildningens (YTH) stora betydelse och vidhåller i yrkande 14 attsärskilt vuxenstudiestöd bör kunna beviljas studerande i YTH-utbildningar.Motionärerna räknar som en följd härav med en kostnad för studiestöd som är687 högre än regeringens. Merkostnaden är 19 miljoner kronorunder anslaget Studiehjälp m.m., under anslaget Studiemedelm.m. och under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. Ocksåi motion 1993/94:Fi32 av m.fl. (v) vidhåller motionärerna sininställning till de besparingar som beslutats när det gällervuxenstudiestödet till viss högskoleutbildning. Enligt motionärerna bör stödetkvarstå i tidigare omfettning och i yrkande 46 begär de därför en höjning avanslaget Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningarmed . Riksdagenhar vid sin behandling av budgetpropositionen sparat på det särskilda vuxenstudiestödet vid viss yrkestek- nisk högskoleutbildning genom att studerande som påbörjar utbild ningen eller senare hänvisas till att finansiera sina 5 studier med vanliga studiemedel. Bakgrunden är att undersökningar har visat att deyrkestekniska utbildningarna ger den enskilde lika god 1993/94:SfU7yekonomisk utdelning som andra högskoleutbildningar. Även på anslaget till särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar har påmotsvarande sätt en besparing gjorts. Utskottethar vid sin behandling av budgetpropositionen uttryckt förståelse för deförslag till besparingar som regeringen lagt fram och har biträtt dessa.Utskottet har inte ändrat inställning i denna del. bör därförenligt utskottets mening avstyrka motionerna Fi42 yrkande 14 och 17-19 ochFi32 yrkande 46. Iövrigt bör enligt utskottets mening beräkningen av kostnaden för studiestödgrundas på de förslag som regeringen lagt fram. Utskottet föreslår därför attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning i nuaktuella delar och avstyrker motionsyrkandena. Informationtill svenska studerande utomlands Ikompletteringspropositionen anförs att antalet studerande utomlands har ökatkraftigt och att den som väljer att studera utomlands befinnersig i en utsatt och sårbar situation. En omständighet som bidrar till dettaförhållande är bristen på kontakter med hemlandet. Enligt regeringens meningfinns det därför anledning att från statens sida medverka till att destuderande ges en fortlöpande information om . Regeringen avser därföratt ge i uppdrag att närmare utreda på vilket sättoch i vilka former sådan information skall kunna förmedlas. Möjligheten att ökaspridningen på marknaden av redan förekommande informationsmaterial genomt.ex. rabatter till de studerande bör därvid i första hand prövas. Det skalldärefter ankomma på regeringen att närmare besluta i frågan. Regeringenföreslår att ställs till regeringens disposition för dettaändamål under anslaget . Imotion 1993/94:Sf507 av och (s, m) från den allmännamotionstiden har motionärerna uppmärksammat detta problem och lagt fram förslagsom i huvudsak överensstämmer med det förslag som regeringen nu lägger fram.Motionärerna föreslår att görs tillgängliga genomomdisponeringar inom den givna budgetramen och att Centrala studiestödsnämndenfår i uppdrag att träffe avtal med ett lämpligt förlag om informationen tilldessa grupper. bör enligt motionärerna också få iuppdrag att utvärdera effekterna av satsade medel. Utskottetdelar regeringens och motionärernas syn på dessa frågor och biträder därförregeringens förslag. Härigenom tillgodoses i allt väsentligt motion Sf507. Medden kostnad på som beräknats för administrationen av detutökade studiestödet uppgår härefter det tillkommande medelsbehovet underanslaget till . mening bör finansutskottet tillstyrka regeringens förslag om enytterligare medelsanvisning på detta belopp. Ränta påstudielån under värnpliktstjänstgöring 1993/94:SfU7y 1 kompletteringspropositionen framhålls att värnpliktigasom påbörjat sin högskolestudier före värnpliktstjänstgöringen på grund avskulduppräkningen får en större återbetalning än andra grupper. Regeringenföreslår därför att ränta inte skall tas ut på studielån under tid då enlåntagare fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. I motion 1993/94:Fi55 av m.fl. (s) anförsatt det visserligen finns skäl att överväga en räntesubventionering avstudielån i sammanhang där den enskilde av olika skäl får minskade inkomster,men att dessa fell bör få en gemensam prövning i ett större sammanhang. Iyrkande 2 hemställer motionärerna därför att regeringens förslag avslås. Utskottet instämmer i regeringens bedömning.Finansutskottet bör enligt utskottets mening tillstyrka regeringens förslag ochavstyrka motion Fi55 yrkande 2. Bilaga 11 () Anslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. 1 budgetpropositionen (1993/94:100 bil. 12Kulturdepartementet) föreslogs att under anslaget D 5. Ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. skulle anvisas 7 /95. 1 betänkande 1993/94:SfU14 föreslog utskottet en omfördelningav medlen. Utskottet ansåg att som avsåg beräknade ersättningartill kommunerna för kostnaderna för kvotflyktingar skulle överflyttas frånanslaget D 5 till anslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m. beslöt i enlighet med utskottets förslag och anvisade under anslaget D 5. I kompletteringspropositionen anförs att utflyttningen avbosnier från förläggningar till kommuner skett i den takt som förutsat tes i budgetpropositionen, men att tecken finns på att anhöriginvand ringen från inte kommer att bli så omfettande som tidigare antagits. Mot den bakgrunden skulle enligt en reviderad bedömning behovet av kommunplatser med i övrigt oförändrade förutsättningar minska till sammanlagt 87 000 personer för de båda budgetåren 1993/94 och 1994/95. Regeringen har emellertid beslutat att barn och barnfemiljer som ansökt om uppehålls tillstånd före och som inte fått ansökan slutligt prövad skall beviljas uppehållstillstånd om inte särskilda skäl talar emot detta. Beslutet bedöms enligt regeringen leda till att drygt 20 000 personer, varav nästan hälften barn, kommer att få permanent uppe hållstillstånd. Det rör sig huvudsakligen om kosovoalbaner vilka skall tas emot i kommunerna inom ramen för flyktingmottagandet. Enligt propositionen kommer mottagandet till allra största delen att ske under /95. Även regeringens vägledande beslut om att ge permanent uppehållstillstånd till fyra somalier bedöms 7 medföraatt huvudparten av de drygt 1 700 somalier som vistas påflyktingförläggningar kommer att 1993/94:SfU7ybeviljas permanent uppehållstillstånd och skall tas emot i kommunerna. Medviss följdinvandring av anhöriga beräknar regeringen att det rör sig om totaltca 2 400 somalier. Regeringen beräknar att de nämnda besluten kommer att ledatill att det för /95 behövs ytterligare ca 5 000 kommunplatserutöver vad som angetts i budgetpropositionen. Anslagskonsekvenserna beräknastill ytterligare för ersättningar till kommunerna /95. Beräkningarna avser ökade kostnader förschablonersättningar och även kostnader för handikappade och för barn utan egnavårdnadshavare. I propositionen anges att det även kan uppstå ett behov av attöka anslagsposten för extraordinära kostnader utöver vad som redan föreslagitsi budgetpropositionen. Regeringens beslut om uppehållstillstånd bör, enligtpropositionen, även leda till minskade förläggningskostnader och förkortadehandläggningstider för de berörda asylsökandena. Även kostnader förverkställighet av awisningsbeslut bort-feller för de berörda som annars skulleha avvisats. Regeringen uppskattar att detta leder till minskade utgifter inomde berörda anslagen på . Nettoeffekten på statsbudgetenskulle således bli . Regeringen avstår emellertid från attföreslå någon neddragning på förläggningsanslaget eller några andra anslag,eftersom utvecklingen på dessa anslag är så osäker. I motion 1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd)anförs bl.a. att priserna måste pressas vid upphandling av bostäder och förläggningar,att en noggrann och kontinuerlig granskning av börgöras, att flyktinghjälpen bör sättas in i de drabbades närområden och att enuppstramning av flyktingpolitiken bör ske. 1 yrkande 25 begärmotionärerna ett tillkännagivande härom. Motionärerna anser vidare attnedskärningar i anslaget till Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. bör göras genom att antalet beviljade asylansökningar begränsasoch genom att schablonersättningen till kommunerna sänks . De begär iyrkande 26 att skall avslå förslaget om ett ökat anslag med 500miljoner kronor. Enligt utskottets mening torde regeringens beräkning avhur många ytterligare kommunplatser som behövs vara tilltagen i underkant. Medhänsyn till att möjligheten att göra säkra bedömningar av hur många flyktingaroch anknytningsfell som kommer att vara föremål för kommunmottagande ärbegränsade, vill utskottet emellertid inte motsätta sig regeringens förslagtill medelsanvisning. Det anförda innebär att finansutskottet bör avstyrkabifall till motion Fi31 yrkande 26 om minskad medelsanvisning. Utskottet vill i övrigt hänvisa till att kommittén meduppgift att göra en översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpoliti ken (dir. 1993:1) bl.a. skall göra överväganden om flyktingpolitiska insatser internationellt och belysa kostnaderna för stat och kommun samt invandringens samhällsekonomiska konsekvenser. Vad som an förts i motion Fi31 yrkande 25 om flyktingpolitiken berör områden g som ligger inom ramen förkommitténs uppdrag. Utskottet anser att 1993/94:SfU7y resultatet avkommitténs arbete bör awaktas och att finansutskottet bör avstyrka bifell tillmotion Fi31 yrkande 25. nya lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., som träder i kraftden , infördes på förslag av socialförsäkringsutskottet enbestämmelse i 11 § som klargör att staten har kostnadsansvaret för enutlänning som fått beslut om avvisning eller utvisning, även i de fell när enverkställighet drar ut (1993/94:SfUll, rskr. 1993/94:188). Utskottetförutsatte att regeringen skulle återkomma med förslag om åtgärder i den månekonomiska sanktionsmöjligheter skulle erfordras gentemot utlänningar som påannat sätt än genom att hålla sig undan försvårar verkställigheten av ettawisnings- eller utvisningsbeslut. har i en skrivelse den 28mars 1994 till regeringen framhållit att en absolut rätt till bistånd fram tilldet att utlänningen lämnat landet avsevärt kommer att försvåra verkställighetenav beslut om avvisning och utvisning. pekar i skrivelsen på attdet i 10 § nämnda lag finns möjligheter att sätta ned och under vissaförutsättningar dra in det ekonomiska biståndet för den som försvårarutredningen i ärendet om uppehållstillstånd. Verket anser att åtminstone sammasanktionsmöjligheter borde finnas gentemot den som inte medverkar tillavvisning. Regeringen gör i kompletteringspropositionen den bedömningen attdet är nödvändigt att någon form av ekonomiska sanktionsmöjligheter finns fördet fell att en utlänning vägrar medverka till en åtgärd som är nödvändig föratt verkställigheten av ett awisnings- eller utvisningsbeslut skall kunnagenomföras. Som exempel nämns att sanktionsmöjligheter t.ex. kan varanödvändiga om en utlänning vägrar medverka till att söka en passhandling som krävsför återresan. Regeringen föreslår att 10 § i lagen kompletteras med ett tredjestycke som innebär att bestämmelserna om nedsättning av bostadsersättning ochdagersättning kan tilllämpas även i dessa fall. Utskottet har ingen erinranhäremot men föreslår att den nya bestämmelsen även bör hänvisa till förstastycket i paragrafen varför orden "i andra stycket" bör strykas. Iproposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. föreslogs att driften av alla förläggningar skall vara öppen för entreprenad och att aktivt skall arbeta för att öka inslaget av entreprenad.