yttr · GH05UbU4 · 1993-12-31 00:00:00 — har berettutbildningsutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1993/94:140Bygder och regioner i utveckling jämte motioner väckta med anledning avpropositionen, såvitt avser utbildningsutskottets beredningsområde. De avsnitt i propositionen som berör utbildningsutskottetsberedningsområde är 6.2 Utbildning och forskning (s. 3642) samt anslaget C 6.Särskilda regjonalpolitiska infrastrukturåtgärder (s. 180182). Med anledning av propositionen har väckts ett antalmotioner som rör utbildning inom det offentliga utbildningsväsendet samtforskning inom universitet och högskolor. yttrar sig i detföljande över motionerna 1993/94:A48 (m), 1993/94:A52 (s) yrkandena 4 och 5,1993/94:A54 (s) yrkande 4, 1993/94:A56 (s) yrkande 20, 1993/94:A57 (v)yrkandena 5 och 35 samt 1993/94:A60 (s). Regeringen gör i propositionen bedömningen att de mindreoch medelstora högskolorna spelar en viktig roll för regionernas och därmedhela landets utveckling. För att förbättra möjligheterna för sådana högskolor ide regjonalpolitiskt prioriterade områdena att utveckla och fördjupa specifikakompetensområden avser regeringen att anslå högst uranslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder som en engångsåtgärd.Medlen skall användas för utvecklingsverksamhet. Vidare avser regeringen att ur samma anslag som enengångsinsats anslå högst för att stimulera kommunerna istödområdena att inom gymnasieskolan och komvux utveckla utbildningar därbygdens särskilda förutsättningar och det lokala näringslivets kompetens kantas till vara. Regeringen är också beredd att till universitettillföra medel för forskning med inriktning på glesbygdens geografi med dessekonomisk-geografiska och sociala struktur. Också detta avses ske underanslaget C 6. 1 1993/94. 1993/94 UbU4y Behov av ökadeutbildningssatsningar /94:UbU4y Socialdemokraternaanför i motion 1993/94:A56 (s) yrkande 20 att de satsningar som partietföreslagit i en annan motion (1993/94:Ub906) skulle vara mycket betydelsefullaför den regionala utvecklingen. De avsedda satsningarna gäller platser för 4000 elever i ett tredje gymnasieår, 12 000 fler platser i komvux, 4 500 flerplatser i högskolan, 2 000 fler platser i folkbildningen och 10 000 flerplatser i arbetsmarknadsutbildning. Motionärerna anser det värdefullt attregeringen vill ställa till förfogande för utvecklingsverksamhetvid vissa mindre och medelstora högskolor, men enligt deras mening borde det haskett en ordentlig planering och borde ha blivit informerad omfördelningen. När det gäller regeringens förslag om för vissautvecklingsinsatser i gymnasieskolan och komvux anför samma motionärer att deväl inser värdet av att utveckla utbildningar med denna inriktning, men att definner det anmärkningsvärt att regeringen genom detta handlande frångår denprincip som gäller för tilldelning av statliga medel till reguljär kommunalskolverksamhet. Imotion 1993/94:A52 (s) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om behovet av flerplatser i grundläggande högskoleutbildning vid . Motion1993/94:A48 (m) tar upp behovet av att tillföra Högskolan iTrollhättanAJddevalla medel för fortbildning och vidareutbildning av teknikeroch ingenjörer i samt för distansutbildning riktad främst tillDalsland och norra/mellersta . Utskottethar behandlat de i motion 1993/94:A56 nämnda förslagen om utbildningssatsningarinom skolväsendet och högskolan i betänkandet 1993/94:UbU8 som nyligengodkänts av (rskr. Där har utskottet också tagjt ställning tillanslagen under åttonde huvudtiteln till grundläggande högskoleutbildning vidolika högskolor, bl.a. vid dem i och /. Utskottetutgår från att dessa högskolor kan komma i fråga för att få del av de 30miljoner kronor som regeringen i förevarande proposition vill ställa till förfogande.Det är dock inte rimligt att på förhand binder regeringens fördelningav dessa medel. Medhänvisning till det anförda anser utbildningsutskottet att arbetsmarknadsutskottetbör avstyrka motionerna 1993/94 :A48 och 1993/94:A52 yrkande 5. Även motion1993/94:A56 yrkande 20 bör enligt utbildningsutskottets mening avstyrkas avarbetsmarknadsutskottet. Medelför utvecklingsverksamhet vid mindre och medelstora högskolor Termenmindre och medelstora högskolor används om högskolorna i , /,/, , , , /, , , , Trollhät- tan/, ochÖrebro samt och 1993/94:UbU4y högskola. Den 1juli 1994 övergår i stiftelseform och är därmed intelängre en statlig högskola. Vidde mindre och medelstora högskolorna bedrivs grundutbildning men inteforskarutbildning. Dessa högskolor har egna anslag på statsbudgeten (åttondehuvudtiteln) för grundläggande utbildning, men inte såsom universiteten ochfackhögskolorna egna anslag för forskning och forskarutbildning. Med uttrycketfasta forskningsresurser brukar menas ett anslag av det sistnämnda slaget. Lärarnavid de mindre och medelstora högskolorna bedriver emellertid forskning medmedel ur flera olika anslag under åttonde huvudtiteln. Delärare som avlagt doktorsexamen eller har motsvarande kompetens tillhör resp.fakultet vid ett universitet eller en fackhögskola. Liksom lärarna viduniversitetet eller fackhögskolan kan de beviljas medel för forskning ur dens.k. rörliga resursen inom fakultetens del av anslaget till forskning ochforskarutbildning (fakultetsanslaget). Den rörliga resursens storlek bestäms avstyrelsen för eller fackhögskolan. Budgetåret1994/95 finns under åttonde huvudtiteln anslaget C 45. Vissa särskilda utgiftervid universitet och högskolor m.m. En anslagspost därunder heter Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål och inrymmer bl.a. drygt 60 miljonerkronor för forskarutbildning av sådana lärare vid universitet och högskolor sominte har avlagt doktorsexamen. Motsvarande belopp finns innevarande budgetåranvisat under anslaget E 13. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål.Det har ännu inte fördelats av regeringen. Vidarefinns under åttonde huvudtiteln anslaget Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor. Det har /95 beteckningen C 47och omfattar . Knappt hälften av anslagsbeloppet är fördelat påen anslagspost för var och en av de mindre och medelstora högskolorna samtIdrottshögskolan i . Det övergripande målet för de forskningsstödjandeåtgärderna är att förbättra förutsättningarna för forskning och forskarutbildning. Tillregeringens disposition finns under detta anslag en anslagspost på 86 439 000kr. Regeringen avser att ur dessa medel bl.a. fördela ca 40 miljoner kronortill stöd för nätverk för forskning mellan å ena sidan en eller flera mindreoch medelstora högskolor och å andra sidan ett eller flera universitet ellerfackhögskolor. För motsvarande ändamål har för innevarande budgetår fördelats33 till elva av de femton mindre och medelstorahögskolorna. Budgetåret1994/95 avser regeringen att inom anslaget, ur anslags posten till regeringens disposition, även fördela ca för långsiktig forskningssamverkan mellan å ena sidan högskolor med profiler inriktade mot privata sektorn och näringslivet och å andra sidan företag och organisationer med kvalificerad vetenskaplig verk samhet. Fördelningen skall enligt budgetpropositionen (bil. 9 s. 218) 3 baseras påverksamhetens kvalitet och angelägenhet ur forskningssyn- 1993/94:UbU4y punkt, näringslivets relativa finansieringsbidrag samt vissa regionala Forskning bedrivs vid de mindre och medelstora högskolornaäven med externa medel. Till skillnad från vad som gäller för universitet ochfackhögskolor rör det sig till mycket liten del om medel från de statligaforskningsråden, men till desto större del om medel från s.k.sektorsforskningsorgan (nära två tredjedelar /92, enligt uppgiftfrån Verket för högskoleservice) samt övriga svenska finansiärer. Det ovannämnda anslaget till forskningsstödjande åtgärder infördes bl.a. för att geutrymme för planering och utarbetande av ansökningar till forskningsråd,sektorsorgan och liknande. I proposition 1993/94:177 Utbildning och forskning.Kvalitet och konkurrenskraft, som behandlas iutbildningsutskottet, föreslås att ett antal stiftelser skall bildas medanvändning av återstående medel ur de tidigare löntagarfonderna. En av deföreslagna stiftelserna, kompetensutveckling, skallbl.a. ha till uppgift att finansiera forskning vid mindre och medelstorahögskolor. Det skall gälla forskning i samarbete med i första hand lokalaföretag och ge högskolorna möjlighet att utveckla en avgränsad forskningsinriktningmed större djup. För detta ändamål föreslår regeringen i nämnda proposition attstiftelsen skall få använda avkastningen av högst av de kvarvarandelöntagarfondsmedlen. Stiftelsen bör normalt svara för delfinansiering upp tillomkring , medan icke-offentliga intressenter, i första hand det regionalanäringslivet, skall vara beredda att långsiktigt svara för resten. De mindre och medelstora högskolorna bör enligt motion1993/94:A57 (v) yrkande 5 tillföras fasta forskningsresurser. För dettaföreslås t motionen att anvisar . Av motionstextendrar utskottet slutsatsen att vad motionärerna avser är en förstärkning avanslaget Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor.Vidare vill motionärerna att för samarbete över gränserna mellanmindre och medelstora högskolor skall anvisa . 1 motion 1993/94:A52 (s) yrkande 4 föreslås etttillkännagivande om att bör tillföras ytterligarebasresurser för forskning. Motsvarande yrkande beträffande i motion 1993/94:A54 (s) yrkande 4. Båda motionerna får förstås så,att dessa högskolor bör tilldelas fasta forskningsresurser. har fattat beslut om anslagetForskningsstödjande åtgärder för /95 (prop. 1993/94:100 bil. 9,bet. UbU8, rskr. Ett yrkande från om en ökning avanslagsbeloppet med har därvid avslagjts. Utskottet erinrarom att frågan om fasta forskningsresurser vid de mindre och medelstorahögskolorna är en forskningspolitiskt viktig och uppmärksammad fråga.Regeringen lägger sedan mer än ett årtionde tillbaka fram forskningspolitiskapropositioner för treårsperioder. Den senaste forskningspropositionen (prop. 1992/93:170) behandlades vid föregående 1992/93:UbU15, rskr. Med hänvisning till den /94:UbU4y gällandeordningen för forskningspolitikens utformande samt till att redanfattat beslut om anslagen till universitet och högskolor för nästa budgetårföreslår utskottet att arbetsmarknadsutskottet avstyrker motionerna1993/94:A52 yrkande 4, 1993/94:A54 yrkande 4 och 1993/94:A57 yrkandena 5 och 6. Inte bara de mindre och medelstora högskolorna (enligtvedertagen definition) utan också bör enligt motion1993/94:A60 (s) kunna tilldelas medel ur de som regeringenenligt förevarande proposition avser att fördela till mindre och medelstorahögskolor i de regjonalpolitiskt prioriterade områdena. Utskottetvill med anledning av yrkandet anföra följande. Vid högskolan i utbildas ca 6 000 studenter, varav 2000 civilingenjörer vid den tekniska fakulteten. Övriga utbildningar är de endai landet som inte förfogar över några särskilda resurser förforskningsanknytning. Det finns anledning att se över hur även de icke tekniskautbildningarna vid högskolan i skall kunna få del av forskningsstödjanderesurser, i likhet med vad som gäller för högskolor utan fastaforskningsresurser. Frågan bör dock bedömas i ett bredare perspektiv i 1996 årsforskningspolitiska proposition. anser därför attarbetsmarknadsutskottet bör avstyrka motion 1993/94:A60. I motion 1993/94:A57 (v) yrkande 35 anförs att regeringeninte bör anvisa medel till för regionalpolitisk forskning. Istället vill motionärerna att anslaget C 8. Expertgruppen för forskning omregional utveckling (ERU) skall räknas upp med . Motionärernaanser att regeringen inte har motiverat sin avsikt att tillföra Umeåuniversitet medel. Om regeringen önskar anvisa de ås)rftade medlen till enhögskola i stället för direkt till ERU så bör det enligt motionärerna ske genomatt de anvisas , eftersom ERU numera är belägen i (en avMitthögskolans huvudorter). har inte anledning att anförasynpunkter på regeringens förslag när det gäller anslag till ERU. Vid Umeåuniversitet finns (). Det finansieras numera via samhällsvetenskapliga fakulteten vid Umeåuniversitet under anslaget : Forskning och forskarutbildning. Iuniversitetets senaste fördjupade anslagsframställning anförs att universitetetser positivt på en ökad samverkan med ERU i samband med dess flyttning tillÖstersund. Utskottet, som inte har något att erinra mot vad regeringen anför ommedel till för regionalpolitisk forskning, föreslår attarbetsmarknadsutskottet avstyrker motion 1993/94:A57 yrkande 35. På utbildningsutskottetsvägnar /94:UbU4y Ibeslutet har deltagit: Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (), BoArvidson (m), (), (), (nyd),(), (), (), () och ()- FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. , , , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" och slutar med"dessa medel" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig tillden uppfattning som uttrycks i motion 1993/94:A56 yrkande 20 om behovet avökade utbildningssatsningar utöver dem som regeringen föreslagit i budgetpropositionenoch kompletteringspropositionen. Det perspektiv som regeringen anlägger påkompetensutveckling det perspektiv som dominerar Agenda 2000 är enligtutskottets mening alltför snävt, eftersom det försummar att lyfta fram behovetav kompetensutveckling för de breda grupperna av löntagare. Regeringen har valtatt rikta utbyggnaden av den högre utbildningen främst till universiteten ochfackhögskolorna i stället för att förstärka de mindre och medelstorahögskolorna. Detta är olyckligt med tanke på dessa högskolors viktiga roll förregionernas och hela landets utveckling. Att regeringen nu vill ställa medeltill förfogande för de mindre och medelstora högskolorna förutvecklingsverksamhet är värdefullt. Utskottet utgår från att bl.a. högskolornai och TrollhättanAJddevalla kan komma i fråga för att få del av de 30miljoner kronor som regeringen i förevarande proposition vill ställa tillförfogande. Det är dock inte rimligt att på förhand binderregeringens fördelning av dessa medel. Att kommunerna i stödområdena stimulerasatt utveckla gymnasie- och komvuxutbild-ningar, där bygdens särskildaförutsättningar och det lokala näringslivets kompetens kan tas till vara, ärvärdefullt. Utskottet anser dock, liksom motionärerna, att det är diskutabeltatt på detta sätt göra avsteg från av fastlagd modell för tilldelningav medel till skolverksamheten. Vidareanser de att den del av utskottets yttrande som börjar med "Det finnsanledning" och slutar med "motion 1993/94:A60" bort ha följandelydelse: Utskottethar erfarit att regeringen har för avsikt att års 1993/94:UbU4yforskningspolitiska proposition överväga frågan om även skallfå del av medlen för forskningsstödjande åtgärder under åttonde huvudtiteln.Utskottet vill emellertid anföra följande. De utbildningar vid iLuleå som ligger utanför det tekniska området är de enda i landet som inteförfogar över medel för forskningsstödjande åtgärder. Utskottet anser därföratt redan nästa budgetår bör få del av dessa medel genomomdispo-sition från anslagsposten till regeringens disposition under anslaget C47 (åttonde huvudtiteln). Utskottet anser därtill att det inte finns skäl attutesluta från fördelningen av de som äri fråga under tionde huvudtiteln. Regeringen bör alltså enligt utskottetsmening vid denna fördelning jämställa med de mindre ochmedelstora högskolorna. Utbildningsutskottetanser att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå att med bifall tillmotion 1993/94:A60 som sin mening ge regeringen till känna vadutbildningsutskottet här anfört. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. BjörnSamuelson (v) anför: Jaganser att arbetsmarknadsutskottet med bifall till motion 1993/94:A57 yrkande 5och med anledning av motion 1993/94:A52 yrkande 4 bör föreslå att medändring av sitt tidigare beslut under åttonde huvudtiteln tillForskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor /95 anvisa ett reservationsanslag på (151 538 000 + 70 000 000=) . Vidareanser jag att arbetsmarknadsutskottet bör tillstyrka motion 1993/94:A57 yrkande6 och alltså föreslå att ett nytt reservationsanslag till Samarbeteöver gränserna mellan mindre och medelstora högskolor förs upp påstatsbudgeten för /95 med . Ommedel skall tillföras för forskning med inriktning på glesbygdens geografi meddess ekonomisk-geografiska och sociala struktur som regeringen föreslår och enhögskola särskilt skall anges, är det naturliga alternativet inte Umeåuniversitet utan , som ligger på samma ort som ERU. Detta anserjag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå att med bifall tillmotion 1993/94:A57 yrkande 35 ge regeringen som sin mening till känna. gotab 46643, 1994