yttr · GH05LU4 · 1993-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottethar berett samtliga utskott tillfålle att avge yttrande överproposition 1993/94:203 om ändringar av avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet () m.m. i de delar som har samband med resp.utskottsområde jämte motioner. ,som har beslutat avge yttrande i ärendet, får anföra följande. Ipropositionen läggs fram förslag om bl.a. godkännande av ändringar i avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet () som har fattals avGemensamma . Besluten innebär dels ändringar i ett flertal bilagortill , dels ändringar i ett par av avtalets protokoll. Andringarna ibilagorna innebär att ytterligare ett antal rättsakter tas in i EES-avtalet.Dessa rättsakter har antagits av EG den 1 augusti 1991den 31december 1993. Rättsakterna uppgår till närmare femhundra och täcker i stortalla de sakområden som ingår i . I fråga om övervakningsavtalet harvissa protokoll ändrats. Vidareläggs i propositionen fram förslag till de ändringar i lagen (1992:1317) om etteuropeiskt samarbetsområde (EES) som föranleds av ändringarna i ochi övervakningsavtalet. Förslag till ändringar i ett ytterligare antal lagar somanknyter till läggs också fram. Flertalet ändringar föreslås trädai kraft den dag regeringen bestämmer. Avde i propositionen framlagda lagförslagen berör tre lagutskottetsberedningsområde, nämligen förslaget till lag om ändring i produktsäkerhetslagen(1988:1640), förslaget till lag om ett europeiskt miljömärkningssystem ochförslaget till lag om ändring i lagen (1992:1232) om märkning avhushållsapparater (lagförslagen 1315). Förslagen behandlas i propositionen iavsnitt 14 (). I den mån annan lagstiftning inom utskottetsberedningsområde inte redan är anpassad till vad som skall gälla enligtGemensamma beslut förutsätter utskottet att sådana förslagkommer att läggas fram i 1 1993/94. I vilka hänseenden detta kommer att ske inom 1993/94:LU4y Justitiedepartementetsverksamhetsområde redovisas i avsnitt 5 i propositionen. Med anledning av den kritik som framförts av GudrunSchyman m.fl. (v) i den med anledning av propositionen väckta motionen villutskottet inledningsvis framhålla att de ovan angivna lagförslagen beretts isedvanlig ordning. Sålunda har förslaget till ändringar i produktsäkerhetslagenföregåtts av en utredning. , som i september 1993presenterat sitt arbete i delbetänkandet (SOU 1993:88) Produktsäkerhetslagenoch EG. 1 utredningsdirektiven, som beslutades för , finns enöversiktlig presentation på svenska av EG:s produktsäkerhetsdirektiv.Betänkandet har remissbehandlats. Frågan om vilka lagstiftningsåtgärder sombehövs för att införliva EG:s miljömärkningsförordning med svensk rätt har påCivildepartementets uppdrag utretts av en särskild utredare. Uppdragetredovisades i en promemoria . Promemorian, som bl.a.innehåller en genomgång på svenska av huvudpunkterna i förordningen, harremissbehandlats. När det gäller de i propositionen föreslagna ändringarna ilagen om märkning av hushållsapparater har inomCivildepartementet upprättats en promemoria med förslag till de ändringar ilagen som behövs för att införliva det nya s.k. energidirektivet i svensk rätt.Också denna promemoria har remissbehandlats. Utskottet övergår därmed till att under skilda rubriker taupp de för utskottets del aktuella lagförslagen. Produktsäkerhet (avsnitt 14.2) Bland de nytillkomna rättsakterna som enligt beslut skall omfattas av hör produktsäkerhetsdirektivet(92/59/EEG). Genom direktivet åläggs medlemsländerna att genomföra vissaåtgärder för att införa enhetliga regler om produktsäkerhet i syfte att främjafri rörlighet av säkra produkter på den gemensamma marknaden. Direktivetbeslutades av och träder i kraft . I regleras produktsäkerhet i produktsäkerhetslagen (1988:1604), som trädde i kraft (prop. 1988/89:23, bet. LU13, rskr. Lagen syftar till att motverka att farliga varor och tjänster orsakar person- och egendomsskador. Produktsäkerhetslagen tillämpas i fråga om sådana varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhet och som konsumenterna i inte obetydlig omfatt ning utnyttjar eller kan komma att utnyttja för enskilt bruk. För att motverka att farliga varor och tjänster förorsakar person- och sakska dor kan en näringsidkare med stöd av lagen åläggas att lämna säker hetsinformation, förbjudas att tillhandahålla produkten i fråga, åläggas att lämna varningsinformation samt åläggas att återkalla produkten. Återkallelse av varor kan ske i tre olika former, nämligen som rättelse, utbyte eller återgång (8 §). I fråga om tjänster kan endast rättelse eller » ersättningför rättelse komma i fråga (9 §). Ett åläggande om återkal- 1993/94:LU4ylelse kan endast omfatta återkallelse från den som innehar varan eller egendomsom tjänsten avsett för att bruka den. I propositionen gör regeringen bedömningen attproduktsäkerhetslagen i förening med viss annan lagstiftning i huvudsakuppfyller de krav som produktsäkerhetsdirektivet ställer upp. På en punkt anserregeringen dock att lagen behöver ändras för att bättre överensstämma meddirektivet, nämligen när det gäller möjligheterna till återkallelse. 1propositionen framläggs därför förslag om ändringar i 8 och 9 §§produktsäkerhetslagen. Till skillnad från produktsäkerhetslagen innehållerEG-direktivet inte någon begränsning i fråga om från vem eller vilkaåterkallelse kan ske. Direktivet anger endast att det skall vara fråga om varor"på marknaden" (artikel 6). Enligt regeringens mening kan direktivetinte läsas på annat sätt än att en farlig vara skall kunna återkallas så snartden lämnat tillverkaren eller importören, dvs. även om den befinner sig i ettsenare säljled och inte hunnit ut till konsumenten. När det gäller återkallelseav en vara som inte är säker är således de svenska reglerna mer restriktiva ändirektivets. Direktivet ger således, enligt regeringens bedömning, i dettaavseende på sitt sätt ett starkare konsumentskydd. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen attproduktsäkerhetslagen (8 §) ändras så att det blir möjligt att återkalla varoräven från andra än brukarna. Förslaget innebär att det blir möjligt attåterkalla varor även från t.ex. detaljister. Eftersom en likartad reglering omåterkallelse finns beträffande tjänster som avser egendom och för att undvikagränsdragningsproblem bör, enligt regeringens mening, en motsvarande ändringgöras också för tjänster (9 §), trots att detta inte påkallas av direktivet.Förslaget innebär således att det blir möjligt att återkalla tjänster som avseregendom även om den egendom som tjänsten avser inte nått brukaren. Lagändringenskall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Utskottet förordar att det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i produktsäkerhetslagen tillstyrks. Miljömärkning (avsnitt 14.3) finns det i ett system förfrivillig och enhetlig positiv miljömärkning. Systemet har tillkommit i nordisksamverkan och bygger på enhetliga nordiska kriterier, vilka fastställs av ettsärskilt samordningsorgan under (prop. 1989/90:25, bet.LU13, rskr. Medel för verksamheten tillhandahålls i viss del överstatsbudgeten. Utöver detta miljömärkningssystem svanmärkningen finnsnumera också andra frivilliga system för miljömärkning, t.ex. Bra Miljöval, somsedan år 1989 drivs av i samarbete med representanterför handeln. Inom EG gäller ett gemensamtmiljömärkningssys tem. Systemet har införts genom rådets förordning (EEG) nr 880/92 av , om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljö- märke.Förordningen är en av de nytillkomna rättsakterna som enligt 1993/94:LU4yGemensamma EES-kommitténs beslut skall omfattas av . EG:smiljömärkningsförordning syftar till att skapa ett enhetligt och effektivtmiljömärkningssystem som skall främja tillverkning av och efterfrågan på deproduktalternativ som är minst miljöbelastande. Syftet skall uppnås genom attprodukter som i jämförelse med andra liknande produkter är mindre skadliga förmiljön kan tilldelas ett miljömärke i form av en stiliserad blomma. Miljömärketkan efter ansökan tilldelas produkter som uppfyller vissa fastställdamiljökriterier. Även om målet för EG-förordningen är att skapa ettenhetligt system för miljömärkning hindrar den inte förekomsten av andrasystem. Till följd av och EES-lagen (1992:1317) ärSverige förpliktat att införa EG-förordningar i den nationella rättsordningengenom inkorporering. I propositionen föreslås därför att den aktuellaEG-förordningen inkorporeras genom en särskild lag lag om ett europeisktmiljömärkningssystem som avses träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Ilikhet med vad som gjorts i andra liknande fall föreslås attinkorporeringslagen skall innehålla regler om vilka anpassningar som skallgöras för att EG-reglerna skall kunna tillämpas inom EES. Vidare föreslås attregeringen i lagen bemyndigas att meddela föreskrifter om de kriterier somskall vara uppfyllda för att en produkt skall få märkas med EG.s miljömärke (5§) samt utse ett behörigt organ i (4 §). Vad gäller förslaget till 4 § konstaterar utskottet attartikel 9.1 i förordningen möjliggör att fler än ett organ utses. För att fåtill stånd en bättre överensstämmelse mellan artikel 9.1 och 4 § i lagförslagetförordar utskottet att lagrummet får följande lydelse: "Organ som avses iartikel 9.1 bestäms för del av regeringen." I övrigt finns det från lagutskottets utgångspunkter intenågra hinder mot att förslaget till lag om ett europeiskt miljömärkningssystemantas i enlighet med vad som föreslås i proposition 1993/94:203. När det gäller kostnadskonsekvenserna bedömer regeringenatt kostnaderna för själva tilldelningen av EG:s miljömärke bör kunna täckasmed avgifter. Däremot förutsätts att kostnaderna för deltagande iutvecklingen av EG:s system i fråga om nya produktgrupper och kriterier börtäckas av staten inom ramen för anslaget C 5 Stöd till miljömärkning avprodukter (se bet. 1993/94:LU21). Hur stora resurser som bör avsättas för detstatliga engagemanget kommer regeringen att överväga . Utskottet konstaterar att vad som föreslås i propositioneni vart fell inte påverkar det nordiska miljömärkningssystemet eller andra inhemska system. Nationella miljömärkningssystem kommer att få finnas parallellt med EG:s åtminstone fram , då EG:s system skall utvärderas. En särskild fråga blir emellertid hur de statliga medel som utgår som stöd till miljö märkning av produkter skall fördelas mellan det nordiska och det europeiska systemet. Utskottet förutsätter att regeringen noga överväger 4 denna fråga liksom attregeringen möjligt utser det eller de l993/94:LU4y organ somenligt artikel 9.1 bl.a. skall ansvara för fullgörande av de uppgifter somanges i förordningen. Märkning av hushållsapparater (avsnitt 14.4) Genomlagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater har i enlighet medEES-avtalet bl.a. rådets direktiv /530/EEG av om märkning somanger hushållsapparaters energiförbrukning införlivats i svensk rätt (prop.1992/93:34, bet. LU13, rskr. Direktivet har emellertid ersattsav ett nytt direktiv i samma ämne, nämligen rådets direktiv den 22 september1992 om märkning och annan produktinformation som anger hushållsapparatersförbrukning av energi och andra resurser (92/75/EEG). Gemensamma EES-kommitténhar beslutat att det nya direktivet skall omfettas av . Detnya direktivet innebär en del ändringar och en rad skärpningar i fråga omkraven på information. Medan det gamla direktivet omfattade endast informationom hushållsapparaters energiförbrukning omfattar det nya direktivet ocksåinformation om andra resurser, t.ex. vatten och kemikalier. Vidare införs genomdet nya direktivet ett obligatoriskt krav på information i de avseenden och pådet sätt som anges i särskilda genomförandedirektiv för olika slag avapparater. Innebörden av direktivet är närmare redovisat i propositionen(avsnitt 14.4.2). Ipropositionen föreslås att lagen om märkning av hushållsapparater ändras så attregeringen eller den myndighet regeringen bestammer kan meddela de föreskriftersom behövs för att det nya direktivet skall kunna införlivas i svensk rätt.Förslaget innebär ändringar i 14 och 6§§. Vadsom sålunda föreslås föranleder inga erinringar från utskottets sida. Denföreslagna ordningen för den ytterligare normgivning som behövsöverensstämmer med vad utskottet godtagit i samband med lagens tillkomst ochmed vad som gäller på andra konsumentområden (se bl.a. bet. 1992/93:LU12 ommärkning av textilier och bet. 1992/93:LU11 om ändringar i livsmedelslagen medanledning av ). Meddet anförda förordar utskottet att propositionen också i nu behandlad deltillstyrks. Motbakgrund av vad sålunda anförts har utskottet från sina utgångspunkter ingenerinran mot att godkänner att ändras på sätt som föreslåsi propositionen. Ibeslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsAndersson (nyd), (). (), (),(), Per (), (), () och ().