yttr · GH05FöU6 · 1993-12-31 00:00:00 — Beredskapslagring av olja för krigssituationer Näringsutskottethar beslutat att bereda försvarsutskottet tillfålle att senastden avge yttrande över proposition 1993/94:141 om beredskapslagring avolja för krigssituationer jämte eventuella motioner. Beredskapslagringenav olja i är av principiellt två slag, krigslagring ochfredskrislagring. Krigslagringen tar sikte på situationer då landet vid enstormaktskonflikt i antingen blir indraget i krig eller står neutralt.Fredskrislagringen tar sikte på allvarliga störningar i oljeförsörjningen somuppstår utan samband med krig eller krigsrisk i vår nära omvärld. Lagringför krigssituationer infördes redan före . Lagring förfredskriser tillkom med anledning av av oljekrisen åren 1973 1974. Kortdärefter anslöt sig tillsammans med flertalet andra tillavtalet om Internationellt energiprogram, lEP-avtalet. Genom avtalet har deanslutna länderna åfagjt sig att hålla beredskapslager av olja motsvarande 90dagars nettoimport. Frånbörjan var oljehandeln och vissa storförbrukare skyldiga enligt lag att svaraför merparten av lagringen av oljeprodukter, med visst investeringsstöd frånstaten. Lagringen var då avsedd för avspärrning och krig. När lagringen förfredskriser infördes tog staten ansvaret för denna lagring. Genom 1987års försvarsbeslut kastades ansvarsfördelningen om så att staten övertogansvaret för krigslagringen medan de lagringsskyldiga företagen skulle svaraför fredskrislagringen. Användningenav oljeprodukter i har minskat starkt under de senaste två decennierna.Detta gäller särskilt beträffande eldningsoljorna. Ar uppgick den totalaoljeanvändningen till 15,8 miljoner m-*, varav 5,9 m-* motorbensin och 3miljoner m-* dieselolja. 1 1993/94. 10 saml Nr6 y Rättelse: S. 5 rad 8 nedifrån Rättat till:mars 1993/94 FöU6y Fredskrislagrenuppgår till omkring 4 miljoner m-*. Hosoljehandeln och storförbrukare finns därutöver kommersiella lager på 1 å 2miljoner m, huvudsakligen i form av tjock eldningsolja. Krigslagrens storlekredovisas inte öppet. I samband med försvarsbeslutet fastställdes vissariktlinjer för beredskapslagringen av olja för krigssituationer (prop.1991/92:102 kap. 11, FÖU 12, rskr. Staten skulle även fortsättningsvissvara för denna lagring. Mot bakgrund av ändrade antaganden om krisers ochkrigs karaktär kunde dock beredskapslagret minskas. Vidare beslöts i principen ändrad struktur för lagringen. Slutlig ställning togs emellertid varken tilllagernivån eller till lagringens struktur. Regeringen bemyndigade chefen förNäringsdepartementet att tillkalla en särskild utredare för att göra enöversyn av beredskapslagringen av olja och kol. Utredaren 1993 årsoljelag-ringsutredning () redovisade delbétänkandetBeredskapslagring av olja (SOU 1993:87). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen lägger fram förslag om den fortsatta civilaberedskapslagringen av olja för krigssituationer. Med hänsyn till deplaneringsförutsättningar som gäller försvarsbeslut minskarbehovet av sådan lagring kraftigt. Regeringen föreslår att de statliga lagrenhos () avvecklas helt senast år 1999och att i stället lager byggs upp i näringslivet med början andra halvåret1996. Därigenom integreras lagringen för krigssituationer med lagringen förs.k. fredskriser och den övriga kommersiella lagringen av oljeprodukter hosföretagen. Regeringen föreslår att avvecklingen av den nuvarande statligalagringen genomförs av en särskild organisation i myndighetsform. Den nyamyndigheten inrättas enligt förslaget . Regeringen föreslår att beredskapslagringen av olja förkrigssituationer anpassas till de planeringsförutsättningar för totalförsvaretsom nu gäller, vilket får till följd att lagren kan minskas till betydligtunder hälften av dagens nivå. Detta är i huvudsak en följd av att kraven påuthållighet i en krigssituation nu har sänkts. Regeringen erinrar om att det redan enligt tidigareriktlinjer för beredskapstagring av olja har antagits att fredskrislagren skallkunna utgöra en tillgång även i ett säkerhetspolitiskt krisskede. Bl.a. motbakgrund av detta anser regeringen att den nuvarande terminologin på områdetbör andras. Det finns enligt regeringen såvitt gäller oljeförsörjningenknappast anledning att skilja mellan en fredskris och en säkerhetspolitiskkris. För båda fallen bör därför enligt regeringen användas benämningenoljekris. Enligtregeringens uppfattning är det nödvändigt att liksom i 2 planeringen hålla en klar åtskillnad mellan å ena sidan lagring för fredskriseroch säkerhetspolitiska kriser dvs. vad som i fortsättning- 1993/94:FöU6y en skall benämnas oljekriser och å andra sidan lagring förkrigssituationer, dvs. krig eller neutralitet. Huvudskälet till detta är dencivila krigslagringens centrala betydelse för totalförsvaret, inte minstdess militära del. Uppgiftsfördelning och struktur för lagringen Regeringen föreslår att den nuvarande statliga civilaberedskapslagringen genom av olja för krigssituationer avvecklas helt. Istället byggs lager upp i näringslivet med början den 1juli 1996. Denna lagring skall ske i eller i nära anslutning till detkommersiella distributionssystemet. Distributionen i krigssituationer avses skegenom samma system. Den föreslagna lagringsstrukturen innebär att de särskildakrav som tidigare ställts på lokalisering och skydd av krigslager inte utanvidare kommer att kunna tillgodoses. Försvarsmaktens organisationsmyndighethar framfört att det i vissa fall kan behövas särskilda åtgärder. Regeringenpåpekar med anledning av detta att den enligt lagen (1984:1049) omberedskapslagring av olja och kol får meddela föreskrifter om bådelokalisering av lager och förvaring i bergrum av lagrad olja. Det är en uppgiftför tillsynsmyndigheten att i samråd med Försvarsmakten och Överstyrelsen förcivil beredskap överväga behovet av sådana föreskrifter och lägga fram förslagtill regeringen. Regeringens förslag om uppgiftsfördelning och struktur förkrigslagringen innebär att denna integreras med den kommersiella lagringen avoljeprodukter inom näringslivet, inkl. lagringen för fredskriser. Det framstårenligt regeringen som följdriktigt att de berörda företagen också ges ansvaretför att äga de tillkommande lagren och svara för finansieringen av lagringen.Frågan skall utredas vidare av . Avveckling av de statliga lagren Det nuvarande krigslagret av oljeprodukter hos NUTEKrepresenterar ett betydande värde. Även om hänsyn tas till att lagreninnehåller vissa volymer inkuranta produkter rör det sig om ett miljardbelopp.Därtill kommer ett femtiotal lagringsanläggningar av skiftande storlek ochstandard, delvis med kvalificerat fysiskt skydd. Avvecklingen av hela dettasystem är alltså en uppgjft som ställer stora krav på planering ochgenomförande. Regeringen föreslår att de lager för krigssituationer somförvaltas av avvecklas i en takt som ger det för staten bästa ekonomiskaresultatet. Avvecklingen skall ha genomförts senast den 31 december 1999.Lagring för krigssituationer vidmakthålls i denomfattning som krävs med hänsyn till uppbyggnaden av lager inom näringslivet.En fortsatt ansvarsfull hantering av säkerhets- 1993/94:FöU6y ochmiljöfrågor säkras vid de anläggningar som finns kvar efter periodens slut. Regeringenföreslår att avvecklingen av den statliga krigslagringen genomförs av ensärskild myndighet vid sidan av , med tidsbegränsat uppdrag samt med egenledning och ekonomisk redovisning. Isamband med totalförsvarsbeslut bemyndigades regeringen att sälja utolja från de statliga krigslagren så att dessa minskades till en lägre,säkerhetspolitiskt motiverad nivå. De medel som frigjordes genomutförsäljningen fick användas för eventuella investeringar inom området ochäven för att stärka andra funktioner inom den civila delen av totalförsvaret. första etapp bemyndigades regeringen att engångsvis disponera högst 79miljoner kronor av inkomsterna från utförsäljningen för vissa åtgärder inomtotalförsvarets civila del som inte ingick i den gällande ekonomiskaplaneringsramen. Genombeslut av bemyndigades regeringen att använda medel frånutförsäljning av olja ur lagren för ändamål också inom den militära delen avtotalförsvaret (prop. 1992/93:100 bil. 13, NU28, rskr. I februari 1993uppdrog regeringen åt att t.o.m. utförsälja vissa oljeproduktertill ett belopp av högst . Nettoinkomsterna frånförsäljningen redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Regeringenhar fattat beslut om att en del av utvecklingskostnaderna förluftvärnsrobotprojektet samt viss verksamhet inom marinen skallfinansieras med inkomster av försäljning av olja ur statliga beredskapslager. Regeringenföreslår att den nya myndigheten bör ha som uppgjft att fullfölja denutförsäljning som redan har inletts, med målet att all olja ur krigslagrenskall ha sålts . Regeringen återkommer till riksdagenmed en redogörelse för användningen av de medel som inflyter genom denfortsatta utförsäljningen. Utskottetkonstaterar att försvarsbeslut godkände att planeringeninom totalförsvaret skall utgå från enhetliga antaganden om krisers och krigskaraktär och längd. Mot denna bakgrund godkände att beredskapslagrenav olja kunde minskas till en lägre säkerhetspolitiskt motiverad nivå. Det fickankomma på regeringen att lämna myndigheterna närmare direktiv förplaneringen. Regeringen har sedermera fattat beslut om inriktningen av deoperativa försvarsförberedelserna, som bl.a. preciserar kraven på uthållighet ien krigssituation. Utskottetfinner att den neddragning av beredskapslagringen av olja som regeringenföreslår är en följd av de överväganden som gjordes försvarsbeslut.Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla nödvändigheten av att hållaen klar åtskillnad mellan å ena sidan lagring för fredskriser ochsäkerhetspolitiska kriser och å andra sidan Utskottet har ingen erinran mot de grun- 1993/94:FöU6y der som regeringen förordar för beräkningen av behovet av beredskapslagringav olja för krigssituationer. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tilluppgiftsfördelning och struktur för lagringen. Den föreslagnaansvarsfördelningen innebär en återgång till förhållandena årsförsvarsbeslut. Den skyddade och utspridda lagringen, som byggts upp under långtid, ersätts dock med lagring i eller i nära anslutning till det kommersielladistributionssystemet. Härigenom erhålls en avsevärt bättre tillgänglighet. Utskottetvill emellertid framhålla att det är viktigt att lagring och distributionsäkerställs inom de områden med svag infrastruktur som har avgörande betydelseför Försvarsmaktens koncentrering och operationer. Utskottet utgår från attsärskilda åtgärder vidtas för att tillgodose kraven på lokalisering och skyddav krigslager för sådana områden. Utskottet har ingen erinran mot de riktlinjer somregeringen förordar för aweckling av de statliga beredskapslagren av olja förkrigssituationer. Utskottet tillstyrker vidare att en ny myndighet föraweckling av dessa beredskapslager inrättas . Utskottet har ingen erinran mot att regeringen bemyndigasatt utförsälja olja ur de statliga beredskapslagren i enlighet med vadregeringen förordar. Inom totalförsvaret sker successiva omprioriteringarmellan olika funktioner i syfte att uppnå bäsfa möjliga samladetotalförsvarseffekt. Utskottet anser det naturligt, i likhet med vad somtidigare gällt, att medel som frigörs genom sådana omprioriteringar fårutnyttjas inom totalförsvaret. De medel som frigörs genom utförsäljning av oljaskall därför enligt utskottets mening användas för ändamål inom totalförsvaret. har vid de två föregående riksmötena (prop.1991/92:102, FÖU 12, rskr. 337 och prop. 1992/93:100 bil. 13, NU28, rskr. 362)bemyndigat regeringen att använda medel som frigörs genom utförsäljning avolja för ändamål inom totalförsvaret. Med hänsyn till att omfattningen avutförsäljningen av olja är väsentligt större än vad som förutsattes i 1992 årsförsvarsbeslut anser utskottet att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag till användning av medlen. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (). (), (), (nyd), (), (), (), () och ().