yttr · GH05FiU4 · 1993-12-31 00:00:00 — har berett finansutskottet tillfålle attyttra sig över proposition 1993/94:50 om fortsatt reformering avföretagsbeskattningen jämte motioner, såvitt propositionen och motionernaberör finansutskottets beredningsområde. Propositionens förslag kan delas upp i två huvudområden.Förslagen inom det ena huvudområdet innebär att skattereform kompletterasså att enskilda näringsidkare och handelsbolag ges möjlighet att arbeta påsamma skattemässiga villkor som aktiebolag. Förslagen inom det andra syftartill att likställa beskattningen av eget och lånat kapital somfinansieringskälla för investeringar i bolagssektorn. Sammanlagt 12 motioner har väckts med anledning avpropositionen. lägger fram ett betänkande ominriktningen av den ekonomiska politiken (1993/94:FiUl). I det sammanhangetredovisar utskottet sin principiella syn på vilka åtgärder som erfordras föratt komma till rätta med obalanserna i den svenska ekonomin. Mot bakgrund härav inskränker sig finansutskottet i dettayttrande till att behandla de frågor inom utskottets beredningsområde som harmer direkt anknytning till propositionens och motionernas förslag. Förutomförslagets allmänna inriktning gäller detta i första hand två frågor, nämligenett motionsvis framfört förslag om direktavskrivning av investeringar samt detsätt på vilket propositionens förslag avses bli finansierade. Frågor av detta slag tas upp i de partimotioner ellermotsvarande som väckts i ärendet, dvs. i motionerna Sk5 och Skl2 av IngvarCarlsson m.fl. (s), i motion Skl3 av och Bo G Jenevall (nyd) samt imotion Sk8 av m.fl. (v). 1 1993/94. 1993/94 FiU4y Propositionensallmänna syfte i993/94:FiU4y Dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster hämmarföretagens möjligheter till försörjning med riskvilligt kapital. Med nuvarandesystem är det nämligen billigare att lånefinansiera en investering än attfinansiera den med eget kapital. Detta skapar problem särskilt för mindreföretag, vars möjligheter till extern finansiering med eget kapital är merbegränsade än vad som gäller för större noterade företag med bl.a. tillgångtill den internationella kapitalmarknaden. Ett annat förhållande som inverkar menligt på de mindreföretagens arbetsbetingelser är den omständigheten att egenföretagare och personersom är delägare i handelsbolag beskattas hårdare för sina inkomster än vad somgäller för aktiebolag. anser i likhet med regeringen att det ärav största vikt att tillväxtkraften i svensk ekonomi återskapas. Nyaarbetstillfållen, minskad arbetslöshet, sanering av statsfinanserna samtbibehållen och utvecklad välfård kan bara åstadkommits med en förbättrad tillväxt.Tillväxtbetingelserna måste förbättras inte minst för de små och medelstoraföretagen. En förutsättning för att detta skall kunna ske är att produktionenges möjlighet att verka på mer gynnsamma villkor. Enligt finansutskottets mening är propositionens förslagväl ägnade att tillgodose detta syfte. Med de nya skattereglerna får man ettneutralare system för företagsbeskattning vilket förbättrar de små ochmedelstora företagens situation. Den skattemässigt likartade behandlingen aveget kapital och lånefinansierat kapital verkar i samma riktning. Sett utifrån de förhållanden finansutskottet har attbevaka framstår de strukturella förändringar som regeringen vill få till ståndinte bara som angelägna utan som helt nödvändiga för att återskapa en tillfredsställandetillväxtkraft i svensk ekonomi. Utskottet biträder sålunda propositionensallmänna inriktning och anser att skatteutskottet bör avstyrka Vänsterpartietskrav på att propositionen skall avslås (Sk8 yrkande 1). Socialdemokraterna föreslår i motion Sk5 (yrkande 1) attföretagen skall ges möjlighet att göra direktavskrivningar på sinamaskininvesteringar. Åtgärden skall omfatta inte bara industrin utan ävenövriga delar av näringslivet. Den utökade avskrivningsmöjligheten påverkar enligtmotionärerna företagens skattebetalningar först och ger således inteupphov till några budgeteffekter . För att begränsa denstatsfinansiella belastningen föreslår motionärerna dock att endast70 % av investeringen skall S skrivas av . Även Ny demokrati anser att företagen skall kunna göradirektav skrivningar så att investeringarna snabbt kommer i gång. Enligt par tiets egna beräkningar kostar detta staten ca . I motionen uppges att räknar med att enbart de 2 industriellainvesteringarna måste uppgå till per år för attSverige skall komma ur krisen. Motionärerna föreslår därför 1993/94:FiU4y attriksdagen skall begära att regeringen skyndsamt lägger fram lagförslag omdirektavskrivningar (Skl3 yrkande 3). Likaså anser att man kan överväga att geföretagen rätt till direktavskrivning av investeringar. Motionärernaifrågasätter dock om en sådan möjlighet ens temporärt bör omfatta alla företagoch brancher. Så t.ex. arbetar exportindustrin f.n. under mycket godaförutsättningar tack vare den låga kronkursen, tidigare skattesänkningar ochlåga löneavtal. Motionärerna anser det vara mer motiverat att låta företag somarbetar mot hemmamarknaden göra direktavskrivningar av investeringar. Detsammagäller för investeringar med en tydlig miljöprofil (yrkande 6). får i anslutning härtill anföra följande.De tre oppositionspartierna förordar att företagen i konjunkturpolitiskt syfteskall ges rätt till någon form av direktavskrivning av investeringar. Mestlångtgående i detta avseende är Ny demokrati som inte anger några restriktionerför den föreslagna rätten till direktavskrivningar, vare sig när det gälleravskrivningarnas omfattning eller deras varaktighet. Socialdemokraterna däremotanser att direktavskrivningar skall tillåtcis bara och att de därviduteslutande skall omfatta maskininvesteringar. Dessutom skall avinvesteringens värde få skrivas av direkt. vill med sitt förslagi första hand främja den del av industrin och företagen som arbetar mot hemmamarknadeneller som satsar på miljömässigt betingade investeringar. Ett företag som gör en direktavskrivning får vidinvesteringstillfållet i princip en skattekredit, som därefter amorteras genomhögre skattebetalningar på grund av bortfallande reguljäraavskrivningar. Skattebetalningarna omfördelas alltså över tiden, ochlikviditetsmässigt uppnår företagen bara en temporär fördel. För företageninnebär metoden dock vissa fördelar, i synnerhet om det rör sig om investeringari tillgångar med långa avskrivningsperioder. Bl.a. minskar den risken för attavskrivningarna på en investering inte skall kunna utnyttjas fullt ut underhela avskrivningsperioden på grund av försämrat resultat. Direktavskrivningenger också ett likviditetstillskott i anslutning till investeringen. Mot bakgrund härav kan man förvänta sig att företag kommeratt tidigarelägga investeringar om de ges möjlighet att göra direktavskrivningar.Hur stort detta tillskott blir är i hög grad avhängigt av de villkor som knytstill avskrivningsmöjligheten. Vad som bör uppmärksammas i detta sammanhang är emellertidatt rätten att göra direktavskrivningarna inte kan avgränsas till de tidigarelagdainvesteringarna utan måste omfatta hela investeringsstocken. Man kan nämligeninte särskilja tidigarelagda investeringar från redan planerade. Näringslivet planerar att göra maskininvesteringar påsammanlagt . Den av Socialdemokraterna förordadedirektavskrivningsmodellen innebär att företagens avskrivningsmöjligheter fördessa redan planerade investeringar skulle öka med maximalt 1* 1993194. På grund av alltför begränsat rörelseresultat kan 1993/94:FiU4y inte allaföretag utnyttja denna avdragsmöjlighet fullt ut. Om hänsyn tas till detta kanen partiell direktavskrivning enligt socialdemokratisk modell väntas leda tillatt statens inkomster i form av bolagsskatt minskar med mycket grovt räknat 79miljarder kronor för de redan planerade investeringarna.Detta bortfall får staten i huvudsak tillbaka under de efterföljande åren närföretagens skatteunderlag breddas på grund av att deras avdragsmöjligheter dåblir i motsvarande mån mindre. För att få företagen att tidigarelägga sina investeringarmåste staten sålunda först ge dem en skattekredit på förde investeringar som ändå skulle ha kommit till stånd. Dessutom måste staten påmotsvarande sätt stödja nytillskottet av investeringar. Hur stort tillskott somdärigenom uppkommer är svårbedömt. Gjorda beräkningar som utgår från att detreala förräntningskravet på en nyinvestering sjunker vid en partielldirektavskrivning tyder dock på att tillskottet kan väntas bli tämligenbegränsat, och att den tidigarelagda investeringsvolymen inte ens skulle kommaatt motsvara skattekrediten. Redan denna osäkerhet om det väntade utbytet avsatsningen talar for att andra vägar bör sökas för att stimulera tillväxten ochfå i gång sysselsättningen. Osäkerheten förstärks av att maskininvesteringargenerellt sett har ett mycket stort importinnehåll, och att den föreslagnasatsningen därigenom bara delvis skulle få effekt i . Därtill kommer attdet i första hand är de vinstrika exportföretagen som kan dra fördel avförslaget, vilket ytterligare skulle förstärka nuvarande tudelning mellan å enasidan utlandsinriktade företag som redan arbetar under gynnsamma betingelseroch å andra sidan företag som arbetar mot en kärv hemmamarknad. Den avgörandeinvändningen mot förslaget, om än den mest svårbedömbara, är de reaktioner somkan komma mot att budgetunderskottet och det statliga upplåningsbehovet ökarkraftigt. Detta kommer att leda till högre räntor vilket i sin tur kommer attverka dämpande på efterfrågan och på investeringsaktiviteten. anser mot bakgrunden härav attsysselsättningen bör främjas på annat sätt. Regeringen har i proposition1993/94:66 föreslagit att ett generellt anställningsstöd, GAS, införs för attstimulera till nya reguljära arbeten. Propositionen bereds f.n. avarbetsmarknadsutskottet. Enligt finansutskottets mening har ettanställningsstöd med en sådan inriktning bättre förutsättningar att få effektpå sysselsättningen. bör med hänsyn härtill avstyrka deaktuella yrkandena i motionerna Sk5 (s), Skl3 (nyd) samt Sk8 (v). Finansieringenav propositionens förslag l993/94:FiU4y I propositionen ges på sidorna 298308 en översikt av hurde olika förslagen inverkar på den konsoliderade offentliga sektorns finanser.I sammandrag visar dessa beräkningar följande (belopp i miljarder kronor): Kort sikt (helår) Enskilda näringsidkare Juridiska personer Lättnader i dubbelbeskattningen Månadsuppbörd F-skatt -1,2 ♦1,4 -3,7 ♦0,2 -2,4 -0,8 -3,7 +3,4 -3,3 -3,5 Den offentliga sektorns samlade inkomster beräknas alltsåvaraktigt bli lägre till följd av förslagen. Förfinansiering av detta belopp har enligt propositionen utrymme motsvarande 1,7miljarder kronor redan reserverats inom ramen för innevarande årsstatsbudgetet. Resterande del avses bli finansierat dels genom att folkpensionsavgiftenm.m. höjs , dels genom att man likställer reglerna föravdrag för ökade levnadsomkostnader vid utrikes tjänsteresor med dem som gällerför inrikes resor. Det senare förslaget behandlas i proposition 1993/94:90 ochberäknas öka skatte-och avgiftsintäkterna med . Socialdemokraterna kritiserar den valda lösningen. Imotion Skl2 (s) säger sig motionärerna inte ha något att invända mot attarbetsgivaravgiften höjs, ej heller mot att beskattningen av utlandstraktamentenskärps. Däremot kan de inte acceptera den brist i finansieringen som följer avatt mer än hälften, eller ca , av kostnaden förskatteomläggningen saknar finansiering. Det är, framhåller de, nödvändigt attriksdagen får tillgång till ett fullständigt beslutsunderlag som omfattarsåväl förslagets statsfinansiella kostnader som förslag till hur dessakostnader skall finansieras. Motionärerna anser inte att propositionenuppfyller detta krav på beslutsunderlag. Denna brist i handläggningenundergräver enligt deras mening ytterligare trovärdigheten i regeringensprogram för att sanera statsfinanserna. De begär därför att skallframföra kritik av denna innebörd mot regeringens finansieringsförslag (Sk 12yrkande 13). Även framför i anslutning till sittavslagsyrkande på propositionen kritik mot regeringens sätt att finansiera sittförslag. 1 dagens budgetsituation då statsskulden överstiger 1 000 miljarderkronor, och de årliga underskotten i de offentliga finanserna är större än 200miljarder kronor anser sig inte kunna tillstyrkaskattesänkningar som försvagar statsfinanserna ytterligare. Att som regeringenhävda att man reserverat i en budget i ruiner kan enligtmotionärerna inte betraktas som en seriös budget-och finanspolitik. Finansutskottetvill för egen del framhålla följande i denna fråga. Av 1993/94:FiU4y propositionenframgår deb att de föreslagna åtgärderna ger ett varaktiga inkomstbortfall förden konsoliderade offentliga sektorn på , deb att 1,6miljarder kronor av detta bortfall skall finansieras varaktigt genom en höjningav folkpensionsavgiften och genom att utlandstraktamenten görs skattepliktiga.För resterande del, dvs. , sägs utrymme redan hareserverats inom ramen statsbudget. Regeringen har alltså iden nu gällande statsbudgeten beaktat effekten av detta varaktiga inkomstbortfallpå . Ett inkomstbortfall av detta slag leder normalt till attbudgetunderskottet ökar med ett lika stort belopp. 1 detta fall ger dockpropositionen inte upphov till någon sådan effekt under /94.Det beror på att regeringen också föreslår att uppbörden av företagens F-skattskall läggas om och i fortsättningen ske , och att en sådan förändringökar statsbudgetens inkomster med ett engångsbelopp av betydande omfattning.Värdet av den engångsvisa förstärkningen motsvarar en månads uppbörd och harberäknats till (se ovanstående tabell). Detta tillskottuppkommer i allt väsentligt /94. Sammantaget leder således propositionens förslag till attstatens finanser stärks under innevarande budgetår. utgår ifrånatt finansieringen kommer att redovisas av regeringensenare. Eftersom någon åtgärd inte är påkallad för innevarande budgetårframstår det inte som motiverat att nu tar något initiativ i dennafråga. bör därför, enligt finansutskottets mening, avstyrkaden socialdemokratiska motionen i denna del (Skl2 yrkande 13). En fråga som är nära förknippad med finansieringen avförslagen i propositionen är förslaget att uppbörden av företagens F-skattskall ske . Åtgärden som motiveras av administrativa skäl väntas ge enårlig räntevinst för det allmänna på . För de skattskyldigamedför den föreslagna ordningen en ränteförlust av motsvarande storlek. Somtidigare nämnts ger den månatliga uppbörden dessutom en budgetmässigengångseffekt som för /94 kan uppskattas till 3,3 miljarderkronor. Socialdemokraterna yrkar avslag på regeringens förslag medhänvisning till att förslaget, om än temporärt, ger en oacceptabelt hårdbelastning för företagens lönsamhet och likviditet (Skl2 yrkande 10). vill i anslutning härtill anföra följande.Både skatte myndigheternas och de skattskyldigas hantering av uppbörden av den preliminära F-skatten och A-skatten skulle underlättas om dessa skat ter kunde betalas vid samma tillSlle och på samma sätt som innehål len skatt och arbetsgivaravgifter, dvs. med en och samma uppbördsde klaration. Man skulle därmed få ett mer enhetligt uppbördssystem. De skattskyldiga åsamkas visserligen en ränteförlust genom omläggningen men kan tillgodoräkna sig administrativa vinster i sin hanter- ( Med hänsynhärtill anser finansutskottet att omläggningen bör kom- 1993/94:FiU4y bör sålunda biträda propositionens förslag i denna deloch avstyrka motion Sk 12 yrkande 10. I beslutet har deltagit: (), GöranPersson (s), (), (), (), PerOlof (), (), Tom (), (), (), lan (nyd), (),(), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , Per , , , och (alla s)anser att det avsnitt av utskottets yttrande som har rubriken borde ha utgått. , , Per , , , och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Mot bakgrund härav" och slutar med"samt Sk8 (v)" borde ha haft följande lydelse: Mot bakgrund härav står det klart att företag kommer atttidigarelägga investeringar om de bara ges möjlighet att göradirektavskrivningar. Detta förhållande bör utnyttjas för attytterligare påskynda den uppgång av industriinvesteringarna som börjar blimärkbar. Vår industrisektor är för liten. Dessutom är investeringsnivånalltjämt låg, och vi ligger långt under genomsnittet för . har tappat mycket av sinindustriella kapacitet. Det är därför nödvändigt att nu snabbt höjainvesteringsnivån och bygga upp produktionsapparaten så att vi står bättrerustade inför nästa konjunkturuppgång. Det är av avgörande betydelse att 1993/94:FiU4y investeringarnasuccessivt ökar så att vi långsiktigt kan förbättra vår konkurrenskraft ochsäkerställa sysselsättningen på en betydligt högre nivå än . Enligt finansutskottets mening bör därför företagen fåmöjlighet att göra direktavskrivningar på maskininvesteringar. Iöverensstämmelse med vad Socialdemokraterna förordar i sin motion bör åtgärdeninte bara omfatta industrin utan även övriga delar av näringslivet. För attbegränsa den statsfinansiella belastningen bör emellertid avinvesteringen få skrivas av . Genom att den föreslagnaavskrivningsmöjligheten begränsas i tiden kan genomslaget väntas bli större. Det finns enligt utskottets mening skäl att notera att detmomentant stora budgetbortfall som uppkommer om företagen ges rätt att göradirektavskrivningar balanseras av att de under de närmast efterföljande årenfår betala tillbaka skattenedsättningen med ett i princip lika stort beloppfördelat . Den långsiktigt varaktiga belastningen på statsbudgeteninskränker sig därför till en tämligen begränsad ränteeffekt. bör sålunda enligt finansutskottets meningbiträda motion Sk5 (s) yrkande 1. lan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Ett företag som" och slutar med "samt Sk8 (v)"borde ha haft följande lydelse: Enligt finansutskottets mening är investeringsvolymen iSverige på tok för låg. Den måste öka kraftigt om hjulen åter skall kunna börjasnurra. Ökade investeringar påskyndar uppgången och bidrar till att kanta sig ur krisen. Företagen bör därför ges ett incitament till atttidigarelägga sina investeringar. Enklast görs det genom attavskrivningsreglerna ändras. I motionerna förordas olika former avdirektavskrivning. En annan snarlik avskrivningsmetod som också diskuterats ärnuvärdesprincipen. Enligt finansutskottets mening brådskar det med ett besluti frågan om direktavskrivningar. Det får därvid ankomma på skatteutskottet attpröva om man med hänsyn till bl.a. erforderliga lagstiftningen kan avgörafrågan eller om man bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt läggafram förslag till sådan lagreglering. Finansieringen av propositionens förslag , , Per , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med"Ettinkomstbortfall" och c slutar med "(Skl2 yrkande 13)" borde ha haft följande lydelse: /94 uppvägs det varaktiga inkomstbortfallet av 1993/94:FiU4y attregeringen i samma proposition föreslår att uppbörden av företagens F-skattskall ske , och som en följd härav kommer statsbudgeten att tillförasett betydande engångsbelopp. Engångsvisa förstärkningar av statsbudgeten kan enligtfinansutskottets mening inte ligga till grund för en ansvarsfull finansieringav reformförslag. Det framgår med all önskvärd tydlighet av att förslagen ipropositionen inte är finansierade fullt ut under de därpå följande budgetåren.Varje år ökar förslagen budgetunderskottet med . Regeringens finansieringsförslag tillgodoser därmed intede riktlinjer som vid upprepade tillfållen lagt fast förbudgetpolitiken. En grundläggande restriktion har i dessa sammanhang varit attdet inte finns något utrymme för ofinansierade reformer. har därförkrävt att alla nya utgiftsåtaganden och alla förslag till skattesänkningarskall vara till fullo finansierade genom i första hand effektiviseringar ochbesparingar inom befintliga utgiftsområden. anser därför att skatteutskottet skallbegära att regeringen återkommer med förslag till lämplig finansieringav resterande del av inkomstbortfallet. Vad finansutskottet här anfört medanledning av motion Skl2 (s) yrkande 13 bör som sin mening ge tillkänna för regeringen. Finansieringen av propositionens förslag lan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Sammantaget leder således" och slutar med"(Skl2 yrkande 13)" borde ha haft följande lydelse: Sammantaget leder således propositionens förslag till attstatens finanser stärks under innevarande budgetår. En förutsättning härför äremellertid att den av regeringen föreslagna omläggningen av F-skat-teuppbördenkommer till stånd. Faller detta förslag hamnar finansieringsfrågan i ett annatläge. vill därför erinra om de många besparingsförslag som Nydemokrati redovisat i sin ekonomiskpolitiska motion (1993/94:Fill) och som kananvändas som alternativ finansiering. Bl.a. av dessa skäl får det ankomma påskatteutskottet att slutligt pröva hur bör ställa sig i frågan omfinansieringen av förslagen i propositionen. Uppbörden av företagens F-skatt , , Per , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "vill i anslutning" och slutar med "motion Skl2 yrkande 10" borde hahaft följande lydelse: q Finansutskottetanser i likhet med regeringen att den föreslagna om- 1993/94:FiU4y läggningenskulle ge klara administrativa fördelar. Det är emellertid olämpligt att inuvarande konjunkturläge genomföra denna typ av förändringar avuppbördssystemet som övergångsvis skärper företagens skattebetalningar med ca3,. Såsom också Socialdemokraterna påpekar i sin motion lederdetta till att företagens likviditet belastas på ett oacceptabelt sätt, vilketi nuvarande konjunkturläge med sviktande efterfrågan blir mycket kännbart förframför allt de mindre företagen. Det är just de mindre företagen som i förstahand drabbas av hemmamarknadens exceptionellt svaga utveckling, och det ärlikaså dessa företag som drabbas hårdast av de nuvarande svårigheterna att fåkrediter i bankerna. De små företagen har därför begränsade möjligheter att medökade rörelsekrediter kompensera den dränering av likviditet som förorsakas avregeringens skattehöjning. Med hänsyn härtill instämmer utskottet i Socialdemokraternasförslag att omläggningen av uppbörden bör skjutas upp till dess konjunkturlägetförbättrats. bör sålunda avslå propositionens förslag i dennadel samt biträda motion Skl2 yrkande 10. Uppbörden av företagens F-skatt lan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "vill i anslutning" ochslutar med "Skl2 yrkande 10" borde ha haft följande lydelse: Den föreslagna omläggningen av uppbörden av företagensF-skatt leder till att företagen övergångsvis får en mycket svårlikviditetsmässig belastning. Starka skäl talar därför för att man i rådandeläge bör avvakta med omläggningen. Å andra sidan skulle omläggningen leda tillatt administrationen underlättas, inte bara för byråkraterna utan också förföretagen. Hur stor nytta företagen kan dra av dessa administrativaförenklingar är skatteutskottet bäst skickat att bedöma. Mot bakgrunden härav bör det ankomma på skatteutskottetatt slutligt pröva för och nackdelarna med propositionens förslag i denna del. /Weningsyttring får avges av suppleant frånVänsterpartiet, eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet. () anför: har i motion Sk8 redovisat sin syn påföretagsbeskattningen. I motionen pekar vi bl.a. på möjligheten att främjainvesteringsviljan genom någon form av direktavskrivningar. Vi anser alt manskall snabbutreda denna fråga och vill att man i första hand skall undersökamöjligheten att begränsa avskrivningsrätten till företag som 1993/94:FiU4y arbetar mot den inhemska marknaden eller till investeringar med särskildmiljöprofil.