yttr · GH05AU8 · 1993-12-31 00:00:00 — 19) yrkar attförslaget om förlängd praktikperiod och finarteieringsbidrag iakademikerpraktiken skall avslås. Isamband med budgetbehandlingen av arbetemarknadsfrågorna för två månader sedankonstaterade utekottet att arbetelösheten var högst bland de nyutexamineradeakademikerna. Mot den bakgrunden bedömdes akademikerpraktiken, som särskiltriktar sig till kategorien nyutexaminerade akademiker, ha en viktig uppgift attfylla (1993/94:AU11, rskr. Utekottet anser alltjämt att åtgärden ävenunder nästa budgetår kommer att utgöra ett viktigt inslag i samhällete insatsermot ungdomsarbetelösheten. Den tveksamhet som arbetsgivare uppenbarligen käntinför akademikerpraktik och som lett till att åtgärden inte nått upp tillönskade volymer kan bero på den korta anvisningstiden. Utskottet delardärvidlag regeringens bedömning och tillstyrker förslaget att förlängapraktikperioden . Förslaget att anordnaren vid akademikerpraktikskall åta sig en delfinansiering väcker frågan om inte ett finansieringsbidragsnarare skulle minska än öka åtgärdens attraktivitet bland arbetegivare. Utekottetbedömer dock att finansieringsbidraget, särskilt med beaktande av attpraktikperioden förlängs, är så utomordentligt blygsamt i relation till denkvalificerade arbetekraft som ställs till arbefegjvarens förfogande att detrimligen inte bör inverka negativt på viljan att anordna praktik. Utekottettillstyrker således regeringens förslag rörande akademikerpraktik ochavstyrker motionerna Fi54 (yrk. 15) och Fi32 (yrk. Somtidigare redovisate bör AMS få disponera högst förtillfållig förstärkning vid arbeteförmedlingen under /95. Regeringenföreslår att godkänner finansiering genom att högst 395 miljonerkronor av medlen under anslaget A 2. Arbetemarknadspolitiska åtgärder fåranvändas för tillfållig personalförstärkning vid arbeteförmedlingen (prop.avsnitt 2.3). Socialdemokraternaanser i motion Fi54 (yrk. 12 delvis) att den föreslagna förstärkningen avarbefeförmedlingen bör vara permanent. i motion Fi32 stöder dentillfålliga förstärkningen (men vill därutöver ha en permanentresursförstärkning). Arbetsmarknadsutekottethar i det föregående tillstyrkt en tillSllig förstärkning av arbetsförmedlingenmed hänvisning till konjunkturskäl. Som utekottet uttalat i sitt betänkandeAUll är det mot denna bakgrund logjskt att använda sig av anslaget förkonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetemarknadsutskottetföreslår därför att finansutekottet tillstyrker regeringens förslag i denna deloch avstyrker motion Fi54 (yrk. 12 i motsvarande del). Finansufekottet börsåledes rekommendera att godkänna att högst avmedlen under anslaget Arbefemarknadspolitiska åtgärder får användas förtillfållig personalförstärkning vid arbetsförmedlingen. Regeringenföreslår att godkänner att högst av medlen underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får disponeras för vissainformationsinsatser (prop. Dessa avser dels information omåtgärder som syftar till att tidigarelägga nödvändiga nyanställningar (5miljoner kronor), dels information om den allmänna arbetslöshetsförsäkring somföreslås införd fr.o.m. enligt proposition 1993/94:209 (5miljoner kronor). SåvälSocialdemokraterna i motion Fi54 (yrk. 14) som i motion Fi32 (yrk. 18) avvisar regeringens förslag i den del det rör medel för informationsinsafeer angående den föreslagna arbetslöshets försäkringen. Bakgrunden är att båda partierna avvisar regeringens ~. förslag till nyarbetelöshefeförsäkring. Däremot anser att 1993/94:AU8ydet är utmärkt att stimulera tidigareläggningar av anställningar genom ökadinformation om GAS och rekryteringsstöd. Arbetsmarknadsutskottetkommer att behandla proposition 1993/94:209, Den fortsattareformeringen av arbefelöshetsförsäkringen. Ufekottet vill framhålla betydelsenav att information om förändringar i arbefelöshetsförsäkringen planeras i godtid. Enligt utskottets bedömning är detta informationsbehov oberoende av hurutskottet ställer sig till enskilda frågor i propositionen. Utskottet ansersåledes att A 2-anslaget bör få användas för de informationsinsatser somregeringen föreslagit. Därmedavstyrker utskottet motionerna Fi32 (yrk. 18) och Fi54 (yrk. 14) ochtillstyrker att godkänner att högst under A2-anslaget får användas för informationsinsatser. Bidragtill utbildning i företag Bidragtill utbildning i företag får enligt förordningen (1984:518) lämnas tillarbetsgivare som tillhandahåller utbildning åt de anställda för attupprätthålla och främja sysselsättningen. Utbildning av arbetsgivare ochföretagare som inte är anställda berättigar däremot inte till bidrag. Ipropositionen föreslås att bidrag också skall få lämnas för utbildning av densom äger en del i ett litet eller medelstort företag och som arbetar i verksamhetenutan att vara anställd där. Den som berörs får dock inte ha ett väsentligtinflytande över verksamheten. Regeringenföreslår att godkänner förslaget om bidrag till utbildning i företag(prop. Socialdemokraternaframhåller i motion Fi54 (yrk. 16) att de flesta delägare rimligen har ettväsentligt inflytande över verksamheten. Begränsningen i regeringens förslagtill delägare utan väsentligt inflytande över verksamheten är utomordentligtsvårtolkad, enligt motionärerna, som också anför att någon motivering integes. Motionärerna föreslår därför att begränsningen tas bort. Vänsterpartietanför i motion Fi32 (yrk. 21) att det är angeläget att höja kompetensnivån i desmå och medelstora företagen. Även sådana delägare som har ett väsentligtinflytande över verksamheten bör därför kunna S bidrag till utbildning. Annarsföreligger risk att begränsningen omintetgör åtgärden. Vidareföreslår i samma motion (yrk. 20) att bidraget till utbildning i företag höjs från högst 60 till högst för att stimulera till kompetensutveckling. Utskottet 1993/94: AU8y Arbetsmarknadsufekottet instämmer med regeringen ochmotionärerna att det är angeläget att höja kompetensnivån i de små ochmedelstora företagen; att även delägare kan behöva utbildningsinsatser är ofrånkomligtenligt utskottets mening. För att få bidrag till utbildning i företag anserregeringen att den som berörs inte får ha väsentligt inflytande öververksamheten, medan motionärerna finner denna begränsning omotiverad. Utskottet gör för sin del bedömningen att det i dettaarbetsmarknadsläge finns behov av utbildning och kompetenshöjning för såvälanställda som småföretagare. Utan underlagsmaterial angående ekonomiska ochandra konsekvenser vid olika omfattning av bidrag till utbildning i företaganser ufekottet att det är svårt att ta ställning till den av regeringenföreslagna begränsningen avseende sådana delägare som inte har väsentligtinflytande över verksamheten. Som motionärerna pekar på kan denna begränsninggöra åtgärden mindre verkningsfull. Med anledning av propositionen i denna deloch motionerna Fi32 (yrk. 21) och Fi54 (yrk. 16) bör regeringen ta bort denföreslagna begränsningen. Detta bör ges regeringen till känna enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning. Vad gäller förslag om höjning av bidragetvid företagsutbildning har arbetsmarknadsutskottet samma uppfattning som isitt betänkande AUll . Utskottet vill liksom motionärernaframhålla betydelsen av företagsutbildning, vilken givetvis kan ses somkompetensutveckling. Utskottet biträdde emellertid inte då och biträder inteheller nu en höjning av bidraget . Motion Fi32(yrk. 20) avstyrks således. Försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade Regeringen föreslår, som en försöksverksamhet under nästabudgetår, ett rekryteringsstöd som skall underlätta för arbetslösahögskoleutbildade med arbetslivserfarenhet att återgå till den reguljäraarbetsmarknaden. Stödet bör få beviljas vid anställning i små företag somsaknar motsvarande högskolekompetens. En bakgrund är att dessa småföretag oftasaknar kunskap om vad kvalificerad arbetskraft kan bidra med för att utvecklaverksamheten. Bidragsperioden bör vara högst och bidrag lämnasmed högst av den totala lönekostnaden. Kostnaderna för stödet bör inrymmasi de medel som har beräknats för rekryteringsstöd under nästa budgetår. Regeringen begär godkännande angåendeförsöksverksamhet med rekryteringsstöd för högskoleutbildade (prop. Motion 1993/94: AU8y anför i motion Fi32 (yrk. 22) att man ärpositiv till åtgärden i sig men ifrågasätter bidragsdelen. Efter sex månadersanställning bör företaget självt bära en större del av lönekostnaden. Bl.a.rättviseaspekter talar för att begränsa bidragsdelen. förordardärför att av lönekostnaderna utgår och 25 %under de följande sex månaderna. vill framhålla att den föreslagnaåtgärden med rekryteringsstöd för högskoleutbildade är en försöksverksamhetunder ett budgetår. Internationella motevarigheter har fallit väl ut. Såväl föratt stödja högskoleutbildade arbetslösa som för att lyfta kompetensen i de småföretagen finner utskottet åtgärden väl värd att pröva. Utskottet är medvetet om att det kan ta innan dehögskoleut-bildades insatser i ett företag syns. Därför bör bidragsperiodenvara förhållandevis lång. En period är enligt utskotteten flexibel lösning. Med hänsyn till kravet på effektiv medelsanvändning bördet vara en realitet att bidragsregeln om högst av lönekostnaderna kommeratt utnyttjas på ett sådant sätt att arbefeförmedlingen inte betalar ut mer änvad som krävs. Försöksverksamheten kommer enligt propositionen attutvärderas. I en sådan utvärdering får det förutsättas att bidragsnivå m.m. tasupp till diskussion inför en eventuell förlängning av åtgärden. Med hänvisningtill vad som anförts bör finansutskottet tillstyrka ett godkännande avregeringens förslag om försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade samt avstyrka motion Fi32 (yrk. Flexiblare användning av rekryteringsstödet Regeringen föreslår att godkänner vad somanförts i propositionen om flexiblare användning av rekryteringtödet (prop.avsnitt 2.9). Enligt propositionen har regeringen beslutat att införamer flexibla anvisningsregler för platser med rekryteringsstöd. Det skall intelängre vara nödvändigt att ha gått arbetelös resp. i minsten månad för en person . Denna ändring medför att rekryteringsstödetkan användas mer offensivt, anförs det i propositionen. Vidare skall äldre arbetslösa, om det finns synnerligaskäl, kunna anvisas till platser med rekryteringsstöd inomhela arbetsmarknaden i stället för som tidigare endast inom kommuner ochlandsting. Över hälften av de arbetslösa äldre är långtidsarbetslösa. Motion 1993/94: AUSy Imotion Fi34 tar () upp de äldre arbetslösas situation. Medhänsjm till svårigheterna på arbetemarknaden för äldre arbetslösa bör speciellaarbetemarknadspolitfeka åtgärder införas för personer . Arbetsmarknadsutskottetinstämmer med regeringen i att den genomförda ändringen möjliggör attrekryteringsstödet kan användas på ett mera offensivt sätt. Utskottet serpositivt på en sådan ändring som vidgar användningsområdet förrekryteringsstödet och stimulerar till fasta anställningar. Likaså är utskottetpositivt till den ändring som ger äldre arbetslösa möjlighet att få plate medrekryteringsstöd inom hela arbetemarknaden. Arbetsmarknadsutskottethar förståelse för de synpunkter som framförs i motion Fi34 och vill väckafrågan om och hur man bör angripa föråldrade attityder till olika grupper påarbetsmarknaden. Över hälften av de arbefelösa äldre är långtidsarbetslösa.Utskottet vill inte se att man ställer äldre mot yngre inomarbetsmarknadspolitiken men vill erinra om att enligt gällande riktlinjer skalllångtidsarbefelösa vara den mest prioriterade gruppen vid beviljande avarbefemarknadspolitiska åtgärder. Vidare ligger de av regeringen nyligenbeslutade förändringarna i rekryteringsstödet i linje med motionärensönskemål. Någon ytterligare åtgärd bör inte vara påkallad. Arbetemarknadsutskottetföreslår att finansutekottet tillstyrker ett godkännande av vad regeringenanfört om flexiblare användning av rekryteringsstödet och avstyrker motion Fi34. Medelsanvisningpå anslag A 2. Ipropositionen föreslås med ändring av tidigare beslut (bet.1993/94:AU11, rskr. 189) med motiveringar som har framgått i det föregåendeatt anslaget till arbetemarknadspolitiska åtgärder bestäms till 25 766 738 000kr för nästa budgetår. Socialdemokraternaavvisar i motion Fi54 (yrk. 17 delvis) regeringens förslag till minskning av A2-anslaget och anser för sin del att anslaget bör uppgå till 4 658 miljonerkronor utöver vad som tidigare beslutate resp. föreslagits i detta sammanhang.Som tidigare redovisats inbegriper Socialdemokraternas budget även , vilka avräknate som "oanvända medel iArbetsmarknadsdepartementet". Nydemokrati förordar i motion Fi31 (yrk. 18 delvis) att A 2-anslaget kan minskasmed 5 jämfört med regeringens förslag. Detta innebär ett anslagpå . föreslår i motion Fi32 (yrk. 13) att A 2-anslaget 25 Detta anslagsbelopp baseras som tidigare redovisats påatt vill utöka budgetmedlen 1993/94:AUSy med jämfört med propositionen. Därutöver har avvisatöverföringar från A 2-anslaget till andra användningar motevarande ett belopppå . Arbetemarknadsutskottethar i det föregående ställt sig bakom regeringens förslag till tillägg ochändringar beträffande den arbetemarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Utskottethar vidare avstyrkt olika motionsförslag som har en annan syn på omfattningenoch fördelningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder än regeringen ochutskottet har. Utskottet har vidare redovisat att de tidigare icke fördelademedlen på 1 nu är budgeterade för olika ändamål. Utskottethar ställt sig bakom ett initiativ att minska anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med till förmån för ettnytt anslag för insateer i syfte att främja kvinnligt företagande. Ikonsekvens med de ställningstaganden som redovisats i det föregående anserarbetsmarknadsutskottet att det av regeringen begärda beloppet minskat med 50miljoner kronor bör beviljas till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /95, dvs. Motionerna Fi31 (yrk. 18 imotsvarande del), Fi32 (yrk. 13) och Fi54 (yrk. 17 i mofevarande del) börsåledes avstyrkas av finansutskottet. Enarbefetagare som blir utan lön på grund av arbefegivarens konkurs kan i vissafall få ersättning från Lönegarantifonden enligt bestämmelser ilönegarantilagen. Lönegarantifondenfinansieras via en arbetsgivaravgift på av arbefegivarens lönekostnad.För /95 väntas inkomsterna uppgå till ca 1 300 miljoner kronormedan utbetalningarna väntas uppgå till ca . Underskotteti Lönegarantifonden, på grund av de senaste årens stora antal konkurser,beräknas till ca vid utgången av /94.Underskottet i fonden har finansierats via en rörlig kredit hosRiksgäldskontoret. För /94 uppgår denna kredit till 7 miljarderkronor. Regeringenbedömer att utbetalningarna från Lönegarantifonden kommer att minska till följdav ett lägre antal konkurser och till följd av de uppstramningar som gjorfe ilönegarantireglerna. Regeringenföreslår att en rörlig kredit får disponeras i om högst 5miljarder kronor under /95 för utbetalningar enligtlönegarantilagen. Motion 1993/94: AUSy förordar i motion Fi32 (yrk. 35) attsänkningen av den rörliga krediten begränsas till . Utskottet delar regeringens bedömning av utvecklingen närdet gäller utbetalningar från Lönegarantifonden under nästa budgetår. Utskottettillstyrker således att en rörlig kredit om högst fårdisponeras i under budgetåret för utbetalningar enligtlönegarantilagen. Därmed avstyrks motion Fi32 (yrk. Utgifterna för Arbetsmarknadsfonden bestäms huvudsakligenav nivån på arbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Av betydelseär också ersättningens storlek och antalet ersättningsberättigade bland dearbetelösa. Merparten av utgifterna för arbetslöshetsersättningennästa budgetår eller ca beräknas avse den inkomstrelateradeersättningen från arbetslöshetskassorna och arbetsmarknadskassorna.Utbetalningarna av grundbeloppet i KAS beräknas till drygt 1 miljard kronor.Åtgärderna arbetslivsutveckling och utbildningsvikariat, som också finansierasvia fonden, samt finansieringen av utbildningsbidrag för dem som deltar iarbetemarknadsutbildning och som skulle vara berättigade till eninkomstrelaterad arbefelöshefeersättning, beräknas belasta fonden med ca 16miljarder kronor. Under nästa budgetår beräknas Arbetsmarknadsfondens utgifteröverstiga inkomsterna med ca . Till detta belopp skall ävenläggas ett redan befintligt underskott i fonden som beräknas uppgå till ca 54miljarder kronor vid ingången av budgetåret. Härtill kommer räntekostnader påca . Vid utgången av /95 beräknasArbetsmarknadsfonden således redovisa ett underskott på nära 90 miljarderkronor. disponerar en rörligkredit i om högst för de ändamål somskall finansieras från Arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår att kreditenutökas till högst . Socialdemokraterna framhåller i motion Fi54 att man sersom sin främsta uppgift, om man får regeringsansvaret, att S till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen. Inget annat är så verkningsfullt, menar motionärerna, för att sanera statsfinanserna som att skapa arbetstillfållen som minskar beroendet av a-kassa och andra inkomst- stöd. begär i motion Fi32 (yrk. 36), med anledning av 1993/94:AUSy förslaget att kraftigthöja krediten för Arbetsmarknadsfonden, ett tillkännagivande om att partietspolitik innebär en väsentligt minskad belastning på fonden. I motionen pekas påpartiets starkare sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik samt att manförordar en neddragning av ALU. Motionärerna pekar också på konsekvenserna förfonden av den nya arbetslöshefeförsäkringen. Ufekottettillstyrker regeringens förslag om att en rörlig kredit om högst 100 miljarderkronor får disponeras i för statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersätt-ningen samt för kontantarbefemarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Ett sådant tillkännagivandesom begärs i motion Fi32 (yrk. 36) bedöms i sammanhanget vara obehövligt.Motionen i berörd del avstyrks därför. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Otraditionella insatser Iskrivelse till regeringen har AMS föreslagit att medelsramen för s.k.otraditionella insatser för /95 ökas från 30 till 60 miljonerkronor samt att en mindre del av denna ram skall få användas för projektledningoch andra liknande kostnader som hänför sig till specifika projekt och som intenormalt skall finansieras med ordinarie förvaltningsmedel. Skälenför styrelsens begäran är att man fått ansökningar frånlänsarbetsnämnderna om medel till olika projekt på sammanlagt 65 miljonerkronor. Exempelvis finns ansökningar om medel till samverkansprojekt mellanAMV, , kommunen och om verksamhet för sökande medpsykiska funktionshinder, projekt som gäller informationsteknologi och handikapp. Regeringenföreslår att medelsramen för s.k. otraditionella insatser höjs till 50 miljonerkronor /95. I propositionen betonas det angelägna i att nyametoder prövas och utvecklas för rehabilitering av människor medfunktionshinder. Vänsterpartietbegär i motion Fi32 (yrk. 39) att medelsramen för otraditionella insatser förnästa budgetår höjs till högst . Utskottetdelar regeringens bedömning av medelsbehovet för otraditionella /95 och avstyrker motion Fi32 (yrk. Lönebidrag 1993/94: AUSy Högstabidragsgrundande månadslön vid anställning med lönebidrag är permånad. Riksdagenhar beslutat (1993/94:AU12, rskr. 190) att möjligheten att isärskilda fall medge att högre lönebelopp läggs till grund för bidraget skallupphöra . Vänsterpartietföreslår i motion Fi32 (yrk. 40) att lönebidrag i särskilda fall skall kunnabaseras på en högre lönesumma än . Utskottetbehandlade motsvarande yrkande , då med anledning avett yrkande i den socialdemokratiska sysselsättningspolitiska motionen1993/94:A254. Ufekottet avstyrkte vid det till-Sllet motionen i ifrågavarandedel med hänvisning till att begränsningen av hur stor lönesumma som får läggastill grund för bidrag infördes i syfte att minska statens utgifter förlönebidragen och för att fler sökande skulle kunna beredas anställning föranvisade medel. Utekottet ställde sig vidare bakom regeringens åsikt ibudgetpropositionen att det var angeläget att bidraget utformades så att riskenför inlåsningseffekter minimerades. Den som tjänar mer än per månadansågs ha sådan utbildning och yrkeserfarenhet att det borde finnas möjligheteratt övergå till icke lönesubventionerat arbete. Utskottet pekade slutligen påatt en arbetsgivare kan få bidrag som baseras på en lön som överstiger 13 700kr i de fall lönebidrag kan kombineras med bidrag till arbetsbiträde. Utskottetvidhåller den tidigare intagna ståndpunkten och avstyrker bifall tillVänsterpartiete yrkande i motion Fi32 (yrk. Skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare () Tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare kan anvisas sökande medsocialmedicinska arbetehandikapp. För stödformen gäller föreskrifterna iförordningen (1985:276) om statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. Enligt dessa föreskrifter kan bidrag lämnas med högst avlönekostnaden för den arbetehandikappade anställde. Riksdagenhar (1993/94:AU12 rskr. 190) beslutat att målgruppen för dennaform av skyddat arbete även skall omfatta personer som är berättigade tillinsatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade samt personer med psykiskt betingade handikapp. För denytillkomna grupperna skall bidrag kunna lämnas med upptill hela lönekostnaden. Propositionen 1993/94:AU8y En följd av den nämnda regeländringen är att bidraget försocialmedicinskt arbetehandikappade i skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare () särregleras genom att en begränsning till högst av lönesummangäller för den nämnda gruppen arbetehandikappade. AMS har i skrivelse till regeringen föreslagit attbidragsnivån vid skyddat arbete för samtliga målgrupper skall kunna uppgå tillhögst av lönekostnaden för de anvisade arbetetagarna. Regeringen förordar att ett system med flexibla lönebidragtillämpas fullt ut även för socialmedicinskt arbetshandikappade i OSA. Förstödformen skall gälla att en bedömning av den arbetshandikappades personligaförutsättningar skall avgöra bidragets nivå. Som en försöksverksamhet den 1 juli199430 föreslås således att ett system med flexibla bidrag skalltillämpas enligt samma regler som gäller för bidrag vidanställning med lönebidrag. Förslaget innebär att bidrag skall kunna lämnas försocialmedicinskt arbetehandikappade i OSA med av lönesumman. Regeringenförutser dock att en mer omsorgsfull prövning av den enskildes förutsättningari många fall bör kunna leda till en lägre bidragsnivå än den ofta schablonmässigttillämpade 75-procentsnivån. Utskottet ser fördelar med ett mer enhetligtlönebidragssystem för olika kategorier arbetshandikappade och ställer sig bakomförslaget att även för socialmedicinskt handikappade i OSA ett system med flexiblabidrag skall tillämpas . Utskottet erinrar om att uttalat(1993/94:AU12, rskr. 190) att verksamheten vad gäller arbetshandikappade skallinriktas på att fler skall kunna få arbete eller utbildning och att inriktningenbör vara att söka minska den genomsnittliga åtgärdskostnaden persysselsättningsmånad. Utskottet delar regeringens farhågor att en höjning avbidragsgränsen, som ett flexibelt system innebär, kan leda till en höjning avden genomsnittliga bidragsnivån och att därigenom Srre kan sysselsättas föranvisade medel. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringenavser att låta AMS redovisa utvecklingen av bidragsnivåerna, kostnaderna m.m.för arbete hos offentliga arbetsgivare. Funktionshindrade skolungdomars deltagande i Af/inför studie- och yrkesval för skolungdomar är enangelägenhet för skolan. AfAmi har utvecklat särskilda vägledningsveckor där funk tionshindrade ungdomar tidigt, som regel före valet till gymnasiesko lan, ges möjlighet till fördjupad vägledning oftast förlagd till Ami-S 30 som har särskild kompetens på resp. handikappområde. sig attalla kommuner eller skolor inte har ansett sig kunna bekosta 1993/94:AU8y ungdomarnas resor och uppehälle i samband med vägledningsveckorna. har (1993/94:AU12, rskr.