yttr · GH05AU8 · 1993-12-31 00:00:00 — 190)uttalat att regeringen bör undersöka om det går att ordna så att alla funktionshindradeungdomar som vill skall kunna få del av vägledningsveckor. Enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildningkan handikappade ungdomar, som inte fyllt , beviljas arbetsmarknadsutbildning,förutsatt att de är eller riskerar att bli arbetslösa och är arbetssökande.Ungdomar på högstadium eller i gymnasieskolan kan inte anses ståtill arbetemarknadens förfogande på det sätt som avses i förordningen. För attfunktionshindrade skolungdomar skall kunna få kostnader i samband medvägledningsveckor betalda behöver regelsystemet ändras. Regeringen föreslår att ungdomar skall kunna fåutbildningsbidrag som inskrivna vid , då de deltar i vägledningsveckor inomramen för AMV:s insafeer för unga handikappade. Bidraget föreslås avsekostnader för resor och uppehälle i normalfallet kostnad för boende ochmåltider under deltagandet. Regeringen uppskattar att upp till 300 ungdomarårligen beräknas delta. Kostnaden beräknas uppgå till ca ochinryms i anslaget. Ufekottet har så sent som i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:AU12 uttalat att det är angeläget att allafunktionshindrade skolungdomar kan få del av de aktuella vägledningsveckorna.Det är utomordentligt tillfredsställande att regeringen nu återkommer med ettförslag om att ungdomarna under vägledningsveckorna i samband med inskrivningvid skall kunna få utbildningsbidrag till kostnader. I beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (), son (s), (), (), schiöld (m), (), (), (nyd), (), () och 31 (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i 1993/94:AUSy utekottet,har suppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. I. Arbetsmarknadspolitikens inriktning , , , , , och (alla s) anser att dendel av arbetemarknadsutekottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensinriktning som börjar med "Som redovisate" och slutar med "Fi54(yrk. 1)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottete bedömning kommer arbefelösheten attligga kvar på extremt höga nivåer. Antalet arbetslösa enligt uppgick iapril 1994 till 310 000 personer, varav 81 000 ungdomar. Med hänsyn till detmänskliga lidandet och de ekonomiska förlusterna kan det inte accepteras attungdomar ställs utanför samhällsgemenskapen genom arbetslösheten eller att alltfler långtidsarbetslösa slås ut från arbetsmarknaden. Det är tillfredsställande att antalet lediga platser nuökar igen och att exportindustrin går bra. Men de företag som säljer sina varoroch tjänster i har i stort sett inte nåtfe av uppgången. Ufekottetnoterar med oro att avskedandena fortsätter i kommuner och landsting. Den nuvarande ekonomiska politiken är felaktig. Exempel ärbristen på investeringar som är en av orsakerna till arbetslösheten, samt destora underskotten i de offentliga finanserna. Regeringens politik är ohållbar.Arbetsmarknadspolitiken har fått bära en alltför tung börda och till slut harbördan blivit övermäktig. Arbetslinjen har därvid successivt övergjvite och enallt större andel av tillgängliga medel har förbrukate på passivt kontantstöd. Det krävs nu krafttag för att komma till rätta medarbetelösheten och allra främst långtidsarbetslösheten samt att utnyttjakonjunkturuppgången på rätt sätt. Det gäller bl.a. att förhindra attexportindustrin drabbas av flaskhalsar i form av för låg produktionskapaciteteller brist på utbildad personal. Vidare måste hemmamarknaden utvidgas, ytterligareavskedanden i kommuner och landsting stoppas samt fler ungdomar komma i aktivaåtgärder. Utskottet vill för sin del förorda de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som redovisats i motion A254 (s) vilken behandlate avarbetsmarknadsutekottet i dess betänkande 1993/94:AU11. Sammanlagt skulledetta program ge ca 90 000 fler arbeten . Omkring 30 000 personerytterligare kan få utbildning. Därmed kan arbetslösheten pressas ned tillunder . I likhet med uppfattningen i motion Fi54 krävs ettinvesteringsprogram omfattande kommunikationsområdet, bostadssektorn, detsociala området, miljöområdet m.m. Utskottetkonstaterar vidare att arbetsmarknadspolitiken enligt re- 32 geringsförslagetfår minskade resurser, medan finansfullmakten tillförs en och en halv miljardkronor. Utskottet ställer sig kritiskt till att 1993/94:AU8y medel försfrån arbetsmarknadspolitiken till regeringens disposition för ospecificerade ändamål. Vadarbetsmarknadsufekottet med tillstyrkan av motion Fi54 (yrk. 1) anfört bör gesregeringen till känna. MotionFi32 (yrk. 68) får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedd. Motion Fi31(yrk. 18 i motsvarande del) har en annan inriktning och avstyrks. (nyd) anser att den del av arbefemarknadsufekottefe yttrande iavsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Somredovisafe" och slutar med "Fi54 (yrk. 1)" bort ha följandelydelse: Utskottetvill i likhet med motion Fi31 (yrk. 18 delvis) Ssta uppmärksamheten på attSverige är i en kris med stafefinanserna i obalans och hög arbetslöshet.Utvecklingen går dock åt rätt håll. Med tanke på kraften i konjunkturuppgångenanser ufekottet att läget på arbetsmarknaden möjligen kan förbättras snabbareän vad regeringen utgått från. Vidarehar arbefemarknadsmyndigheterna haft uppenbara svårigheter att förbruka dearbefemarknadspolitiska medlen, bl.a. på grund av åtgärdströtthet. Motdenna bakgrund anser ufekottet att resursanspråken bör kunna minskas ner.Därigenom kan arbefemarknadspolitiken också bli effektivare. Nyanställningarbör stimuleras inte genom stödprogram utan bl.a. genom fortsatt reformering avarbetsrätten. Ufekottet rekommenderar mot denna bakgrund finansufekottet atttillstyrka den angivna inriktningen i motion Fi 31 (yrk. 18 i motsvarande del).Övriga motionsyrkanden bör avstyrkas av finansufekottet. IngelaThalén, , , , , (alla s) anser att den del av arbefemarknadsutskottetsyttrande i avsnittet A 1. förvaltningskostnader sombörjar med "konstaterar" och slutar med"motevarande del" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer med Socialdemokraterna i motion Fi54 att AMS behöver enpersonalförstärkning . Det är därför motiverat att självaanslaget ökar i stället för den av regeringen föreslagna "tillSlligaförstärkningen". Utekottet tillstyrker således motion Fi54 (yrk. 12 imotsvarande del). Motion Fi32 (yrk. 33) tillgodoses i viss ufeträckning. förvaltningskostnader 1993/94:AUSy , , , , , och (alla s) anser att dendel av arbefemarknadsutskottets yttrande i avsnittet A 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader som börjar med "Vidare har" och slutar med"Fi54 (yrk. 13)" bort ha följande lydelse: I likhet med motionerna Fi54 (yrk. 13) och Fi32 (yrk. 32)anser utskottet att föreliggande förslag om arbetslösheteförsäkring inte kanligga till grund för beslut om ändringar som är av den arten och omfattningenatt särskilda administrativa resurser behövs. De aktuella motionsyrkandena bördärför tillstyrkas, och regeringens förslag om ytterligare 15 miljoner kronortill administration av nya arbetemarknadskassor bör avstyrkas avfinansutskottet. Vidare bör yrkande 34 i motion Fi32 angående medelsökning tillArbetsmarknadsverket avstyrkas av finansutskottet. , , , ,, och (alla s) anser att den del avarbefemarknadsutskottefe yttrande i avsnittet A 2. Arbetsmarknadspolitbkaåtgärder som börjar med "Arbetemarknadsutekottet tar" och slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: vill bestämt avråda från attminska de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas omfattning i enlighet med regeringensförslag när fortfarande och framgent har en arbetslöshet påexeptionellt hög nivå. Inte heller bör resurserna på A 2-anslaget trappas nerpå det sätt regeringen föreslagit. Utskottet anser i och för sig att det ärvälbehövligt med kraftfulla insatser till vägar samt ökade insateer tillkulturmiljövården; dock bör dessa medel inte tas från de arbefemarknadspolitiskaresurserna. Regeringen räknar med att 34 000 personer förlorar sinaanställningar i kommuner och landsting . Enligt utskottets uppfattning ärdel i och för sig önskvärt med förändringar på nivå som leder tillökad produktivitet men utskottet vill tillägga att någon samhällsekonomiskvinst inte uppstår förrän de friställda får en ny anställning. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att AMS får iuppdrag att förhandla med kommuner och landsting om att förlänga uppsägningstidentill i första hand för personal som varslats omuppsägning. Målsättningen bör vara att förhindra att 20 000 personer går ut iöppen arbetslöshet. AMS bör få särskilda medel för att stimulera kommuner ochlandsting att fatta sådana beslut. Stödet för en enskild person bör inte fåöverstiga av lönekostnaden. Utskottet anser i likhet med motion Fi54 (s) attarbetsmarknadsut bildningen har en väsentlig uppgift att förbereda de arbetssökande på de krav som arbetsmarknaden ställer i en konjunkturuppgång. Flask halsproblem måste undvikas i detta arbetsmarknadsläge. Den särskilt 34 anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör öka med 5 000 personer i genomsnittper månad och arbefemarknadsutbildningen i reguljär ut- 1993/94:AU8ybildning med 4 800 personer. Utöver regeringens förslag till utbildningsinsatserbör ytterligare plafeer erbjudas för tredje året i gymnasieskolan, inomkomvux, inom högskolan samt inom folkbildningen. Utskottet instämmer vidare med motion Fi54 attutbildningsbidraget bör höjas från av a-kassenivån för ungdomarunder och för dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet. Vad gäller beredskapsarbeten bör reglerna ändras så attstatebidraget beräknas på hela arbetetiden och inte som på endast 90 %.Utskottet vill påpeka vikten av att arbeteförmedlingarna utnyttjar möjligheternaatt använda rekryteringsstöd i större utsträckning än . Enligt arbetsmarknadsutekottete uppfattning börambitionerna höjas i fråga om antalet personer i utbildningsvikariat medmålmedvetet arbete bör 21 000 personer kunna få utbildningsvikariat istället för 15 000 personer som regeringen föreslagit. Som den internautredningen på AMS kommit fram till bör även deltidsvikariat tillåtas. En sådantillfållig regeländring torde öka efterfrågan på åtgärden från dedeltidsarbetande. Vidare bör lagen ändras så att åtgärden kan utnyttjas också ide fall när den anställde får ledigt för studier utan att arbetegjvaren betalarnågon lön . Utbildningskostnader får dock inte dras av idetta fall. Utskottet räknar med att avdragen som i vissa fall kan medges förutbildningskostnader blir desamma som gäller för innevarande budgetår. Utskottet förordar totalt sett en utökad ram för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i enlighet med vad som föreslagite i motionFi54. Jämfört med regeringsförslaget innebär detta att ytterligare 35 800personer i genomsnitt kan utbilda sig eller ha meningsfull verksamhetpå arbetsmarknaden. Anslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör därförfastetällas till 30 . Till denna fråga återkommer utskottet i detföljande. Utskottet tillstyrker således motion Fi54 (yrk. 2, 710,17 delvis). I den mån övriga behandlade yrkanden inte tillgodoses av utskottetsställningstagande avstyrker utskottet dessa. Insatser för kvinnligt företagande , , , , , och (alla s) anser att dendel av arbetemarknadsutskottets yttrande i avsnittet Irisatser för kvinnligtföretagande som börjar med "vill" och slutarmed "som möjligt" bort ha följande lydelse: Enligt arbetsmarknadsutskottet är insatser för kvinnligtföretagande ett mycket viktigt område. Utskottet anser att sådana uppgifterfrämst ligger inom närings- och regionalpolitikens ram. Frågan har nyligenbehandlafe av arbetsmarknacfeutskottet i dess regjonalpolitiska betänkande1993/94:AU13. Utskottet anser att man bör ta fasta på den inriktning som harföreslagife i motion 1993/94:A56 (s), inte minst i samband med den kommandekonjunkturuppgången. ning innebär att särskildainsateer för att främja kvinnors företagande 1993/94:AUSy Utskottetvill markera att den kooperativa företagsformen är betydelsefull för kvinnorsföretagande och att man måste ta hänsyn till detta vid lagstiftning m.m. Sådanahinder som synen på kvinnors afSrsidéer måste också undanröjas ochlänsstyrelserna få större frihet att hantera företagsstöden. Vidareär det enligt utskottefe uppfattning positivt att man inrättar ett nationelltresurscentrum för att stödja kvinnors företagande. Verksamheten bör omfattastöd för utbildning, rådgivning, bildande av nätverk m.m. Motdenna bakgrund anser arbefemarknadsutekottet att det inte är aktuellt attutforma nya system för stöd till kvinnligt företagande medarbetemarknadspolitiska medel. Åtgärder för attbekämpa ungdomsarbetslösheten IngelaThalén, , , , , (alla s) anser att den del av arbetsmarknadsutekotteteyttrande i avsnittet Ungdomsfrågor som börjar med "EnligtArbetsmarknadsstyrelsens" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Ufekottetaccepterar inte att över 200 000 ungdomar saknar fotfåste på arbetsmarknadenoch förordar att uttalar sig för det omfattande program motungdomsarbetelösheten som läggs fram i den socialdemokratiska motionen Fi54. Målsättningenbör vara att ingen ung människa skall gå arbetslös längretid än , och ufekottet är berett att avsätta upp till 2 miljarderkronor till ett sådant program. Programmet bör kunna ge 70 000 ungdomar enaktiv åtgärd. Ungdomssatsningen kan beräknas belasta statsbudgeten med ca enhalv miljard kronor nästa budgetår. Huvudpunkterna iåtgärdsprogrammet skall vara följande. Arbetslöshetenär högst bland de ungdomar som har sämst utbildning. Antalet ungdomar iarbetsmarknadsutbildning bör utökas kraftigt. Utbildningsbidragenbör höjas från av a-kassenivån till samma nivå som a-kasseersättningen förungdomar och för dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet. Utbyggnadenav den treåriga gymnasieskolan skall påskyndas och antalet högskoleplatserskall utökas så att hälften av en årskull kan erbjudas plats. Denökade internationaliseringen ökar behovet av människor med språkkunskaper. 10 000 ungdomar med gymnasieutbildning bör kunna få särskilda utlandsstipendier varav en del bör gå till ungdomar med invandrarbakgrund. Utbytesstuderande gymnasieelever skall få behålla sitt studiebidrag. -utvecklingsår /94:AU8y Kommunerna skall ges ett ansvar för och få resurser att gealla ungdomar meningsfiiU sysselsättning t.o.m. vårterminen det år man fyller20 år dvs. normalt under ett extra år i förhållande till nuläget. Ungdomspraktikplatserna bör avvecklas till förmån förriktiga jobb. Likaså bör ALU-verksamheten begränsas. I stället bör ett systemmed ungdomsintroduktion införas där ungdomarna efter fyra månaders praktikanställs med rekryteringsstöd. Alla ungdomar som inte fått någon annan åtgärd skallerbjudas speciella utvecklingsprogram. Särskild personal på arbetsförmedlingarnabör i större utsträckning än nu arbeta enbart med ungdomar mellan . Utbildningsvikariaten skall i inriktas motungdomsvikariat, dvs. vikariaten skall i första hand erbjudas ungdomar. -Garanti för arbetslösa akademiker Arbetsmarknaden behöver välutbildade akademiker och andramed lång utbildning. En särskild garanti bör skapas för arbetslösa akademiker.Garantin innebär en praktiktjänstgöring i första hand iföretag med mindre än 200 anställda. Arbetsgivaren får under tidenrekryteringsstöd. I andra hand kan praktiken genomföras i den gemensammasektorn varvid lönekostnaden betalas av arbetsförmedlingen. Utvecklingsbolagen bör ges ytterligare resurser för attkunna ge ungdomar riskvilligt kapital på rimliga villkor. Vad utskottet anfört ovan bör med bifall tillmotion Fi54 (yrk. 11) och med avslag på motion Fi32 (yrk. 2427) som sin meningge regeringen till känna. , , , , , och (alla s) anser att dendel av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Ungdomsfrågor som börjarmed "Socialdemokraternas och" och slutar med "Fi54 (yrk.3)" bort ha följande lydelse: Som utekottet redovisat ovan bör de nuvarandeungdomspraktikplatserna avvecklas till förmån för riktiga jobb. ÄvenALU-verksamheten bör begränsas, särskilt inom vissa branscher, eftersom åtgärdenförhindrar skapande av ordinarie arbeten. Ett system med ungdomsintro- duktionbör ersätta de nämnda åtgärderna. Ungdomsintroduktion in- 1993/94:AU8y nebär attungdomar efter fyra månaders ungdomspraktik anställs medrekryteringsstöd. Ungdomar som inte fått någon annan åtgärd skall erbjudasspeciella utvecklingsprogram. Särskild anställd personal på arbetsförmedlingarnabör arbeta enbart med ungdomar. Innehållet i verksamheten skall utformas avförmedlingarna tillsammans med ungdomarna. Syftet skall vara att stärkaungdomarnas ställning på arbefemarknaden och leda fram till ett arbete. Kortarepraktikperioder hos enskilda arbetsgivare kan självfallet också ingå i ettsådant utvecklingsprogram. Vad som ovan anförts om en ny åtgärd benämndungdomsintroduktion anser utskottet att med anledning av motion Fi54(yrk. 3) som sin mening bör ge regeringen till känna. Motion Fi32 (yrk. 28) fåranses i huvudsak tillgodosedd med det anförda. , , , , , och (alla s) anser att dendel av arbetsmarknadsutskottefe yttrande i avsnittet Akademikerpraktik sombörjar med "I samband" och slutar med "Fi32 (yrk. 19)" bortha följande lydelse: Utskottet anser att arbetsmarknaden mer än någonsinbehöver välutbildade akademiker och andra med lång utbildning. Det gäller inteminst de mindre och medelstora företagen. Arbetsförmedlingen bör i avsevärtstörre omfattning än utnyttja möjligheten att använda rekryteringsstöd. Regeringens förslag om förlängd praktikperiod ochfinansieringsbidrag i akademikerpraktiken bör enligt ufekottets mening avvisasi enlighet med yrkandena i motionerna Fi32 (yrk. 19) och Fi54 (yrk. 15).Utskottet är av den uppfattningen att åtgärden i sin nuvarande form bör slopasoch ersättas med en garanti för ungdomar med lång utbildning enligt den modellsom skisseras i den socialdemokratiska motionen Fi54. Förslaget innebär att denarbetslöse akademikern tjänstgör , i första hand i företag medmindre än 200 anställda. får arbetsgivaren ett generöstrekryteringsstöd. Tjänstgöringen skall också kunna genomföras i den gemensammasektorn varvid arbetsförmedlingen skall betala lönekostnaden. Utskottet rekommenderar mot denna bakgrund finansutskottetatt avstyrka regeringens förslag om förlängd praktikperiod och finansieringsbidragi akademikerpraktiken. , , , , , och (alla s) anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Förstärkningen av arbetsförmedlingen som börjar med "Arbetsmarknadsufekottet har" och slutar med "vid arbetsförmedlingen" bort ha följande lydelse: 38 Utskottethar tidigare instämt med motion Fi54 (s) att AMS behöver 1993/94:AU8y enpersonalförstärkning . Anslaget behöver därför permanent lyftasupp på en högre nivå. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. MotionFi54 (yrk. 12 i motsvarande del) tillstyrks således och propositionen avstyrksi motsvarande del. IngelaThalén, , , , , (alla s) anser att den del av arbefemarknadsufekottefeyttrande i avsnittet Informationsinsatser som börjar med"Arbefemarknadsufekottet kommer" och slutar med "förinformationsinsafeer" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionerna Fi54 (yrk. 14) och Fi32 (yrk. 18) anser ufekottet attföreliggande förslag om arbefelöshefeförsäkring inte kan ligga till grund förbeslut om ändringar som är av den arten och omfattningen att några särskildaytterligare informationsinsatser behövs. De aktuella motionsyrkandena bördärför tillstyrkas av finansutskottet, och regeringens förslag att högst Smiljoner kronor av anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall kunnadisponeras för information om arbefelöshefeförsäkringen bör avstyrkas avfinansufekottet. Medelsanvisningpå anslag A 2. IngelaThalén, , , , , (alla s) anser att den del av arbefemarknadsufekottefeyttrande i avsnittet Medebanvbning på anslag A 2. Arbetsmarknadspolitbkaåtgärder som börjar med "Arbefemarknadsufekottet har" och slutar med"av finansufekottet" bort ha följande lydelse: Utskottethänvisar till de ställningstaganden i det föregående angående omfattningen avolika insatser under A 2-anslaget. Ufekottet har i enlighet med motion Fi54 (s)förordat ökning bl.a. inom arbefemarknadsutbildningen. Sammantagetinnebär detta att ufekottet ansluter sig till motion Fi54 (yrk. 17 imotevarande del) beträffande anslaget. Anslaget till Arbefemarknadspolitiskaåtgärder bör fasfetällas till 30 . Medelsanvisningpå anslag A 2. (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsufekottefe yttrande iavsnittet Medebanvbning på anslag A 2. Arbetsmarknadspolitbka åtgärder sombörjar med "Arbefemarknadsufekottet har" och slutar med "avfinansufekottet" bort ha följande lydelse: Utekottethänvisar till sitt tidigare ställningstagande för en inriktning 1993/94:AUSy av arbetsmarknadspolitiken i enlighet med motion Fi31 (yrk. 18 delvis). Med en sådan inriktning bör resursanspråken kunna minskasner. Sammantagetinnebär detta att utekottet ansluter sig till motion Fi31 (yrk. 18 imotevarande del) beträffande anslaget. Regeringens beräkning av anslaget tillArbetemarknadspolitiska åtgärder bör således minskas med 5 766 738 000 kr.Totalt bör 20 anvisas på anslaget. IngelaThalén, , /\ndersson, , , och (alla s) anser att den del av arbetemarknadsutekotteteyttrande som i avsnittet Lönebidrag börjar med "Utekottetbehandlade" och slutar med "motion Fi32 (yrk. 40)" bort haföljande lydelse: Regeringenlade fram förslag om att slopa möjligheten att i särskilda fall etthögre lönebelopp än skall kunna läggas till grund för lönebidrag.Socialdemokraterna yrkade i motion 1993/94:A254 (yrk. 22) att förslaget skulleavslås. Utekottet anser att med anledning av Vänsterpartiete motionFi32 (yrk. 40) skall ge regeringen till känna att möjligheten till högrelönebidrag bör finnas kvar. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräcb avordinarie ledamot i utskottet. () anför: Jagvill inledningsvis aiteluta mig till vad de socialdemokratiska ledamöterna iavvikande meningar anfört beträffande permanenta resurser, insatser förkvinnligt företagande, ungdomsintroduktion, akademikerpraktik samtinformationsinsatser i samband med arbefelöshetsförsäkring. Därutöver vill jaganföra följande. Detkrävs en mycket mer aktiv politik än den arbefemarknadspolitik som förs. Regeringen har i praktiken övergivit arbetslinjen. Arbets marknadspolitiken bör enligt min mening i första hand inriktas på arbefemarknadsutbildning, företagsutbildning, utbildningsvikariat och beredskapsarbeten samt ett omfattande paket för att bekämpa ung domsarbetslösheten. De befintliga arbefemarknadspolitiska medlen för innevarande budgetår måste användas på ett effektivt sätt, och eventu ell reservation på anslaget måste gå till avsedda ändamål under nästa budgetår. I vår alternativbudget använder vi 40 inom regionalpolitiken ochför vägunderhåll. tiet att det bör varatillräckligt med i finansfull- 1993/94:AU8y makten den föreslagnahöjningen med bör i stället användas förarbetemarknadspolitiska åtgärder. Enligtmin uppfattning är det inte aktuellt med administration av nyaarbetsmarknadskassor men däremot av en resursförstärkning för ökadepersonalkostnader. Anslaget A 1. förvaltningskostnaderbör därför höjas till 2 . Dearbetsmarknacbpolitbka åtgärdernas omfattning och inriktning bör vara betydligtmer ambitiösa än regeringens förslag. avvisar regeringensförslag att ta resurser från anslaget A 2 Arbetemarknadspolitiska åtgärderavsedda för nästa budgetår och använda dessa till vägunderhåll, särskildaregionala åtgärder, kulturmiljövård eller förstärkning av Norrlandsfonden.Därigenom kan disponera ytterligare 4 320 miljoner kronor.Vidare anser vi att budgetmedlen bör utökas med för ökadsatening på arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag,beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och en ungdomssatening. Vårtkrav på fullt utbildningsbidrag i upphandlad arbetemarknadsutbildning och inomdet reguljära utbildningsväsendet upprepas.