yttr · GH05BoU4 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:15 m.m. har genom beslut den 26 oktober1993 berett bostadsutskottet tillfålle att i de delar som har samband medbostadsutskottets beredningsområde yttra sig över regeringens skrivelse medredogörelse för behandlingen av skrivelser (1993/94:15).Konstitutionsutskottet har vidare beslutat att granskakonsekvensanalyser i propositioner avlämnade och i samband därmedberett övriga utskott tillfålle att yttra sig i frågan. Bostadsutskottetbehandlar de båda frågorna i detta yttrande. Regeringens behandling av skrivelse Vid genomgång av skrivelsen har inom utskottet tagits uppvissa frågor av mera principiell natur. Dessa behandlas nedan. Inledningsvis redovisar utskottet den genomgång avskrivelsen som gjorts i vad denna rör de 42 skrivelser som faller inombostadsutskottets beredningsområde. 17 av dessa har ännu inte slutbehandlats.11 av dem är från tiden /. För flera av skrivelsernaanges att de är under beredning. Beträffande två skrivelser från tiden före1992/93 synes ännu inte några åtgärder ha vidtagits. Den ena skrivelsen avserFonden för fukt- och mögelskador (skr. 155 /, BoU14mom. 5) och den andra en översyn av de s.k. ströängarna i ochNorrbottens län (skr. 209 /, BoU12 mom. 2). I detsenare fallet anges nu liksom i regeringens skrivelse 1992/93:15 att endepartementspromemoria planeras. Enligt utskottets mening innehåller skrivelsen i huvudsaktillfredsställande redovisning av vidtagna åtgärder med anledning avriksdagens beslut. I några hänseenden har ytterligare information om ettärendes behandling erhållits genom underhandskontakt med . Vadgäller de ovan nämnda två ärendena skulle det enligt utskottets mening vara värdefullt om skrivelsen också innehöll en närmare 1 1992/93. 1993/94 BoU4y redovisningav vilka åtgärder som regeringen vidtagit och vilka åtgår- 1993/94:BoU4y Det är angeläget att regeringen behandlar skrivelser utanalltför stor tidsutdräkt. Utskottet vill utöver detta aktualisera några frågor avmera principiell innebörd. Vad utskottet åsyftar är bl.a. frågan om när enriksdagsskrivelse bör redovisas som slutbehandlad och hur redovisningen tillriksdagen bör ske. Frågan om när en riksdagsskrivelse bör anses slutbehandladger upphov till ytterligare frågor. Sålunda bör frågan ställas om i ettutredningsärende en skrivelse bör anses slutbehandlad redan då regeringenbeslutar att överlämna en av väckt fråga till en utredning eller omregeringens beslut med anledning av utredningens överväganden skall erfordrasför att riksdagsskrivelsen skall anses slutbehandlad. En annan fråga avintresse i sammanhanget är om det kan anses till fyllest att regeringen i sinårliga skrivelse till över riksdagsskrivelsernas behandling redovisarvidtagna åtgärder eller om en redovisning dessutom bör göras i propositioneller skrivelse med anknytning till ärendet. När det gäller riksdagsbeslut som innebär att en lag ellerförordning skall utfårdas är svaret gjvet. Enligt 8 kap. 19 § RF skallregeringen utfårda beslutad lag utan dröjsmål. Därmed är ärendet slutbehandlat.Lika okomplicerat är det inte att besvara frågan i de fall beslutaratt ge regeringen till känna att en fråga bör övervägas närmare. Utskottet granskningen av den nu aktuella skrivelsen och motsvarande skrivelser somnågra av lämnats till noterat att några enhetligaprinciper inte tycks finnas. anges att ett ärende är slutbehandlat närregeringen beslutat om direktiv till en utredning i vilken ärendet skallbehandlas. Exempel på detta återfinns i skrivelsen (s. 182), om behov avytterligare inventering av vattenområden och älvsträckor (skrivelse214 från /93, BoU7 mom. 5). Det finns också exempel påmotsatsen, nämligen att ett ärende, som överlämnats till en utredning, inteansetts slutbehandlat (s. 179). (skrivelse 27 från riksmötet1986/87, BoUl mom. 70, om vidare överväganden om ordningen för ingivande avbesvär enligt .) Några exempel som uppmärksammats vid genomgång av tidigareregeringsskrivelser till kan belysa frågan ytterligare. Ett sådantexempel rör vissa frågor om hyreslagen (12 kap.jordabalken). I dåvarande regeringens redogörelse /90:75 anges att dessafrågor är slutbehandlade eftersom de tagits upp i direktiven till den underhösten 1989 tillsatta Hyreslagskommit-tén. Ett par av de av begärdatillkännagivandena skrivelse 378 från /84, BoU29mom. 13 om åtgärdsföreläggande vid ägarbyte och skrivelse 212 frånriksmötet /88, B0UI3 mom. 32 om förlängningstvist behandlades avHyreslagskommittén och redovisades i delbetänkandet SOU 1991:86 Ny hyreslag. upplöstes utan att kvarstående 2 frågor somaktualiserats av hade övervägts. resultatetav begäran om bl.a. översyn av bostadsförvalt- 1993/94:BoU4yningslagen och reglerna om förvärv av hyresfastigheter (skrivelse308 från /82, CU 39, skrivelse 352 från riksmötet1982/83, CU 31 och skrivelse 249 från /87, BoU13, mom.15) över huvud taget inte att prövas av vare sig regeringen eller . Ärendenahade dock som framgått ovan redovisats som slutbehandlade i regeringensskrivelse /90:75. Det kan för fullständighetens skull tilläggas attöverväganden nu pågår beträffande de aktuella frågorna. Den 29 april 1993beslutades direktiv (1993:53) om översyn av reglerna om förvärv och förvaltningav hyreshus. Utskottet har noterat att frågan om hur redovisningen tillriksdagen bör ske har tagits upp i betänkandet KU 1980/81:25 s. 26. I betänkandetuttalade KU bl.a.: "Efter avslutat beredningsarbete bör regeringen såsnart som möjligt ta ställning till vad som skall göras med anledning av ettriksdagsbeslut. Skulle regeringen då undantagsvis finna att ett riksdagsbeslutinte kan, inte bör eller inte behöver föranleda någon åtgärd i sak från regeringenssida, får regeringen från fall till fall överväga vilket beslut som bör fattas.I vissa fall, särskilt då regeringen anser att någon åtgärd inte behövervidtas, bör ett beslut att lägga skrivelsen till handlingarna varatillräckligt. I andra fall, t.ex. då regeringen har kommit till en annanuppfattning än , står det bäst i överensstämmelse med parlamentariskaprinciper att frågan underställs ." Genom att ta upp de ovan redovisade principiella frågeställningarnahar utskottet ytterligare velat fåsta KU:s uppmärksamhet på behovet av en meraenhetlig redovisning av regeringens åtgärder med anledning av riksdagensskrivelser. Utskottet har också ansett det motiverat att åter aktualiserafrågan om vilken ordning som bör gälla för en återrapportering från regeringenbeträfende sådana riksdagsbeslut som kan anses vara en del i ett pågåendeberedningsarbete eller annars är av den karaktären att en kommunikation mellanriksdag och regering skulle vara motiverad och meningsfull. förutsätter att iden fortsatta beredningen av ärendet, om så anses erforderligt, aktualiserar denu diskuterade frågorna. Utskottet anser det viktigt att kostnader och andra effekteranalyseras i framlagda regeringsförslag. Sådana förslag är inte sällannödvändiga för att riksdagsbehandlingen skall bli meningsfull.Konsekvensanalyser är också värdefulla vid uppföljningen av olika regelsystem. Utskottet har vid en genomgång av avlämnadelagförslag kunnat konstatera att de flesta propositionerna innehållerbedömningar i någon form av framför allt förslagets ekonomiska effekter.Vanligtvis presenteras dessa analyser i särskilda avsnitt. Redogörelserna ärofta relativt kortfattade. Utskottet,som inte funnit anledning till erinran eller särskilt utta- 1993/94:BoU4y landebeträffande konsekvensanalyser, har med det nu anförda inte tagit ställningtill kvaliteten eller inriktningen av dessa. I beslutet har deltagit: (), (), (), )anielsson (m), (), (), (), (), (), RuneEvensson (s), (), Bo G Jenevall (nyd), (),() och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. gotab 460a2, 1994