yttr · GH05JuU1 · 1993-12-31 00:00:00 — JustitieutskottetsyttrancJe 1993/94:JuUly Immunitet och privilegier inom ESK Iproposition 1993/94:23 om tillträde till konventionen om förlikningoch skiljedom inom Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) m.m. har regeringen() föreslagit bl.a. att godkänna konventionen omförlikning och skiljedom inom ESK som undertecknats samtatt anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Propositionenhar hänvisats till utrikesutskottet som har berett justitieutskottet tillfålleatt yttra sig i ärendet. Inga motioner har väcktsmed anledning av propositionen. Ärendet föranlederföljande yttrande från justitieutskottet. Ipropositionen behandlas de olika delarna av ett beslut avdet tredje rådsmötet inom ESK. Beslutet handlar om fredlig lösning av tvister,och den mest framträdande delen avser en konvention om förlikning och skiljedom(). Genom konventionen upprättcts en skiljedomstol(ESK-domsto-len) inom ESK. I propositionen föreslås bl.a. att Sverigetillträder konventionen och underkastar sig domsmakt för enperiod av . Ipropositionen föreslås också en ändring i lagen om immunitet och privilegierför att skall uppfylla sina förpliktelser härvidlag åt funktionärer iESK-domstolen. Denna fråga ligger inom utskottets beredningsområde. Utskottetbegränsar sitt yttrande till den. 1 1993/94. 1993/94 JuUly Till grund för förslagen i propositionen ligger enpromemoria (Ds 1993:48) tillträde till konventionen om förlikning ochskiljedom inom den europeiska säkerhetskonferensen (ESK), som har remissbehandlats. Enligt konventionsåtagandet (artikel 6) skallförlikningsmännen, skiljedomarna, domstolens sekreterare och de tvistandeparternas ombud och juridiska biträden, medan de fullgör sitt uppdrag inomkonventionsstaternas territorium, åtnjuta samma immunitet och privilegier sompersoner knutna till åtnjuter. Internationelladomstolen upprättades och är främsta rättskipandeorgan. Artikeln hänvisar alltså till Internationella domstolensstadga. Frågor om immunitet och privilegier samt om skattefrihet tas upp i treartiklar i Internationella domstolens stadga. Artikel 19 lyder: Domstolens ledamöter åtnjuta vidfullgörandet av sina uppgifter diplomatiska privilegier och immuniteter. Artikel 42.3 lyder: Ombud, rådgivare och advokater åtparter inför domstolen skola åtnjuta de privilegier och immuniteter, somerfordras för ett oberoende utövande av deras uppgifter. Artikel 32.8 som hänvisar till i sju punkter i artikelnbeskrivna arvoden till domarna i domstolen och till olika funktionärer lyder:Ovannämnda avlöningar, arvoden och ersättningar äro befriade från allbeskattning. I propositionen tolkas artikel 6 så alt domare m.fl. iESK-domstolen inte skulle komma i åtnjutande av skatteprivilegier. Resonemangeti propositionen bygger på tanken att om artikel 19 i Internationella domstolensstadga hade omfattat även skatteprivilegier hade regleringen i artikel 32.8inte behövts. Den bestämmelsen tyder alltså, enligt vad som anförs ipropositionen, på att skattefriheten i Internationella domstolens stadga är enförmån som går längre än vad som i stadgans artikel 19 innefattas i begreppetimmunitet och privilegier. Lagtekniskt föreslås en lösning som innebär att i bilagantill lagen om immunitet och privilegier fogas en ny punkt 43 enligt vilken konventionsåtagandetskall fullgöras genom att bestämmelserna i artikel 19 och i artikel 42.3 iInternationella domstolens stadga skall tillämpas för ifrågavarandepersonkategorier. I principsamma ordning föreslogs i den nyssnämnda promemorian. De remissinstanser som yttrat sig över lagförslaget harmed något undantag varit kritiska till det (se prop. s. 15 f)- Kritiken gårsammanfattningsvis ut på att det svårligen ur konventionsåtagandet kanutläscts en sådan inskränkning avseende skatteprivilegier som föreslås i promemorian. Till grund för lagstiftningen om immunitet och privilegierligger en i avslutad konvention om diplomatiska förbindelser.Konventionen utgjorde i stort sett en systematisk kodifiering av allmänterkända folkrättsliga grundsatser, och dess bestämmelser avvek inte i någraväsentliga avseenden från vad som redan tillämpas i (prop. 1966:148 s.15 f, UU 12 s. 3). Lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier trädde i kraft . I samma lagstiftningsärende beslutades att lagen(1962:371) om särskilda förmåner för vissa internationella organisationerm.m., som bl.a. gällde för , skulle upphöra att gälla.Bestämmelserna i den lagen överfördes till lagen med vissa bestämmelser omimmunitet och privilegier. Lagstiftningen om immunitet och privilegier blev år 1976föremål för en genomgripande främst systematisk översyn, och den nya regleringen,lagen om immunitet och privilegier i vissa fall, trädde i kraft den 1 januari1977. I lagen om immunitet och privilegier regleras inte vilkenimmunitet och vilka privilegier som avses i varje enskilt fall. Förmånernaframgår i stället enligt 4 § av den konvention som ligger till grund föråtagandet. I det nu aktuella ärendet hänvisas till de regler som gäller förInternationella domstolen. Enligt artikel 6 i skall i artikelnuppräknade personer åtnjuta samma förmåner som motsvarande personer vidInternationella domstolen. Regleringen i Internationella domstolens stadgafinns som framgått i första hand i artiklarna 19 och 43.2 men även artikel32.8 måste aktualiseras. Utskottet anmärker här att de förmåner som utgår enligtartikel 19 är av större omfattning än de förmåner som utgår enligt artikel42.3. Artiklarna avser också olika personkategorier. När det gäller tolkningen av artikel 19 vill utskottetanföra följande. Av artikeln framgår att domstolens ledamöter skall åtnjutadiplomatb-ka privilegier och immunitet. Innebörden härav utvecklas inte närmarei stadgan bortsett från regleringen om skattefrihet i artikel 32.8. Regleringen i artikel 32.8 måste dock enligt utskottetsuppfattning ses som ett tolkningsdatum. Ett ytterligare tolkningsdatum utgörsav vad som normalt avses med diplomatiska privilegier i fråga om skatter. Härkan den nyssnämnda vara till ledning. Enligt artikel 34 iWienkonventionen skall diplomatbka företrädare med vissa undantag vara befriadefrån alla statliga, regionala eller kommunala skatter och pålagor vare sig deavser person eller egendom. Det i propositionen anlagda synsättet framstår mot den härangivna bakgrunden inte som naturligt. Enligt utskottets mening kan det sålunda ifrågasättas ominte skatteprivilegium föreligger redan enligt artikel 19 i Internationelladomstolens stadga. Den i propositionen föreslagna regleringen skulle i sådanafall inte leda till det åsyftade resultatet. Härutövermåste utskottet konstatera att det i Stockholmskonventio- 1993/94:JuUly neninte görs några inskränkningar till vissa artiklar när det gäller hänvisningentill Internationella domstolens stadga. Det går således inte att av artikel 6 iStockholmskonventionen dra slutsatsen att endast artiklarna 19 och 42.3omfattas av hänvisningen. Tvärtom pekar ordalydelsen av artikel 6 på att ävenartikel 32.8 i Internationella domstolens stadga, som behandlar en fråga omprivilegier, omfattas. Ordalydelsenav artikel 6 ger också vid handen att det åsyftade resultatet är att bl.a.domare vid skall åtnjuta samma privilegier som domare vidInternationella domstolen. Utskottet vill här anmärka att vad som ipropositionen (s. 17) anförts om svenska skatteregler saknar betydelse förtolkningen av artikel 6. Detta framgår för övrigt redan av 1 § lagen omimmunitet och privilegier där det stadgas att vad som gäller enligt lagen skallgälla utan hinder av bestämmelse i annan författning. Konventionsåtaganden harmed andra ord företräde framför svensk lagstiftning i motsvarande delar. Utskottetanser sålunda, i likhet med flertalet remissinstanser som behandlat frågan, attdet saknas stöd för slutsatsen i propositionen att åtagandet i Stockholmskonventioneninte omfattar skatteprivilegier för vissa i konventionen uppräknade grupper.Vad som sagts bör enligt utskottets mening medföra att den mening ilagförslaget som börjar "Åtagandet i" och slutar "stadgatillämpas" tas bort. Utskottetvill tillägga att omfattningen av de skatteförmåner som utgår med stöd avStockholmskonventionen får fastställas i praxis på sedvanligt sätt. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), JerryMartinger (m), (), (), (nyd),(), (fj)), (), (), (), (), () och TomasHögström (m).