yttr · GH05AU8 · 1993-12-31 00:00:00 — Följande ökningar föreslåsutöver vad regeringen budgeterat: Kostnad per min. Särskiltanordnad arbetsmarknadsutbildning 5 000 1 125 ireguljär utbildning 4 800 603 Mer resurser till höjt utbiIdn.bidrag, beredskapsarbete,rekryteringsstöd 980 (gator,skolor) 1 400 Konnmunerna,personal som ej sägs upp 20 000 2 750 Avräkning oanvända medel i Totalt 35 800 * 4 658 Arbefemarknadsutbildningenhar enligt motionärerna en betydelsefull uppgift i att möta efterfrågan påkompetenta arbetssökande och därmed undvika flaskhalsproblem. Motionärernaföreslår som redovisafe ovan en ökning på närmare 10 000 personer imånaden. Utbildningsbidragen bör motevara arbetelösheteersättningen även förungdomar och inom det reguljära utbildningsväsendet. Även inom den reguljärautbildningen förordas utökningar. Vadgäller beredskapsarbeten förordas i motionen att statebidragen skall räknas påhela arbetetiden och inte som på . Detär enligt Socialdemokraterna viktigt att arbeteförmedlingarna utnyttjarrekryteringsstödet i större utsträckning än . Beträffandeutbildningsvikariaten bör alla ansträngningar göras för att totalt 21 000personer skall kunna få utbildningsvikariat. Avdragen frånarbetsgivaravgifterna blir därmed desamma som beräknate för innevarandebudgetår. För att öka efterfrågan på utbildningsvikariat bör åtgärden öppnasför deltidsarbetande. Lagen bör vidare ändras så att avdrag får göras med 475kr för vikarien också i det fall när den anställde får ledigt för studier utanatt arbetegjvaren betalar lön . Vidareföreslås i motionen att AMS får i uppdrag att förhandla med kommuner ochlandsting om att förlänga uppsägningstiden för uppsagd personal. AMS bör fåsärskilda medel för att stimulera kommunerna att fatta sådana beslut. Vänsterpartietvill i motion Fi32 (yrk. 912, 14, 1617, 23 och 2931) förstärka insateerna mot arbetelösheten. Regeringen har enligt 11 motionärerna sent omsidertänkt om och minskat volymerna för ALU och ungdomspraktik ochinsett behovet av mer arbetemarknadsutbild- 1993/94:AU8y ning ochkompetenshöjande insatser. förordar ytterligare insatser förarbetsmarknadsutbildning inklusive utbildningsbidrag, företagsutbildning,rekryteringsstöd och beredskapsarbeten och en kraftfull ungdomssatsning. Fördessa åtgärder krävs 3rtterligare i budgetmedel jämförtmed regeringens förslag. EnligtVänsterpartiet bör inte A 2-anslaget (anslaget Arbetemarknadspolitiskaåtgärder för /95) användas till vägunderhåll (I 600 miljonerkronor), särskilda regionala åtgärder (), kulturmiljövård() eller förstärkning av Norrlandsfonden (120 miljonerkronor), som regeringen föreslagit i olika sammanhang. Detta innebär attVänsterpartiet avvisar att tas från A 2-anslaget. Föratt eliminera flaskhalsar i produktionen är det viktigt med en ökad volym avarbetemarknadsutbildning och därmed kompetenshöjning. uppreparsitt krav på fullt utbildningsbidrag vid all upphandladarbefemarknadsutbildning och vid arbefemarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet. Volymenberedskapsarbeten måste ökas, och bidragsreglerna bör åter baseras på enarbefetid av . Minskningav ALU ligger i linje med krav. Inom miljöområdet instämmerdock partiet med regeringen att ALU bör få fortsatt hög prioritet. Enligtmotionen bör sparas på kringkostnader för ALU och 5miljoner genom nedläggning av ALU-delegationen. Dessa medel bör läggas påarbefemarknadsutbildning. Utbildningsvikariatär en utmärkt metod; formella skäl bör inte hindra dess användning. Budgetramenär för snäv och därför bör taket för utbildningskostnader tas bort. Kommuneroch landsting bör sluta avskeda personal. Behovet av utbyggd vård och omsorgm.m. är stort och de anställda kan sällan ersättas av maskiner på dessaområden. Motionärerna vill uppmana kommunerna till att ersätta passivasocialbidrag med meningsfull sysselsättning. Imotion Fi36 av och (båda s) begärs etttillkännagivande om medel för ALU inom sektorn natur-, landskaps- ochfornvård. Arbetena i denna sektor är nästan fria från konkurrens med enordinarie arbefemarknad och undanträngning kommer därför inte i fråga.Samtidigt som det finns stora behov av insatser inom denna sektor, kan enskildautvecklas i arbetslivet. Arbefemarknadsufekottettar först upp sina synpunkter på totalbilden beträffande olika åtgärder inomanslaget. Därefter redovisar utskottet sina ställningstaganden till enskildaåtgärder. Arbefemarknadsufekottet anseratt regeringen med den osäkerhet som råder om den kommandekonjunkturuppgångens sysselsättningsef- 17 fekter har föreslagit en flexibel lösning, där omfattningen och '" fördelningenav åtgärder vid behov kan expanderas och justeras. Ut- 1993/94:AU8y skottetinstämmer med regeringen i att såväl ALU som ungdomspraktik bör dras ner iförsta hand. Arbefemarknadsutbildning och utbildningsvikariat, särskilt medinriktning mot näringslivet, bör däremot vara medel som är ägnade att höjakompetensnivån och fungera som "smörjmedel" i konjunkturuppgången.Arbefemarknadsufekottet har liksom regeringen och motionärerna starkt intresseav att frågorna om kompetenshöjning får en tillfredsställande lösning. har intet att erinra mot denspridning på olika områden och ändamål av de arbefemarknadspolitiska medlen somregeringen föreslår. Utekottet förutsätter dock att avrapportering skerbeträffande de sysselsättningseffekter som kan uppnås med resp. omföring tillkulturmiljövård, regionalpolitiska insateer m.m. Utekottet biträder såledesinte uppfattningen i motion Fi32 (yrk. Med hänsyn till att regeringens förslag är ett flexibeltoch justerbart åtgärdspaket som dessutom går lätt att expandera kan utekottetinte förstå den kritik i motionerna Fi54 (yrk. 17 delvis) och Fi32 (yrk. 14)som talar om nedtrappning av ambitionsnivån och åtföljs av krav på merabudgetmedel. Frågan om stöd till kommuner och landsting för attförlänga uppsägningstider har arbetsmarknadsutekottet ingående behandlat isitt betänkande AUll. Därvid har utskottet anfört att det är angeläget attarbetsmarknadsmyndigheterna fortsätter att göra överenskommelser med kommuneroch landsting om att skjuta upp planerade personalindragningar och i ställetvidareutbilda den personal som hotas av uppsägning. Arbetsmarknadsutskottetanser dock att de arbetsmarknadspolitiska medlen inte bör användas förreguljär verksamhet. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt. Därutöverhar utskottet inhämtat att AMS tycks nå goda resultat med de överenskommelserman gör med kommuner och landsting i syfte att skjuta upp planeradepersonalindragningar och i stället vidareutbilda dem som hotas av uppsägning.Mot denna bakgrund avvisas förslagen i motionerna Fi54 (yrk. 2) och Fi32 (yrk.16). Med hänvisning till vad som ovan anförts om omfattningenoch fördelningen av de arbefemarknadspolitiska åtgärderna föreslår arbefemarknadsutskottetatt finansutskottet avstyrker motionerna Fi32 (yrk. 912, 14 och 16) och Fi54(yrk. 2 och 17 i motsvarande del). Utskottet övergår nu till att behandla enskildaarbefemarknadspolitiska åtgärder. Beträffande arbetsmarknadsutbildning föreslår såvälSocialdemokra terna i motion Fi54 som i motion Fi32 att omfattningen utökas jämfört med regeringens förslag. Mot bakgrund av vad ufekottet ovan uttalat om möjligheten till flexibilitet inom regeringsalternativet samt angelägenheten av att personal med rätt kompetens kan rekryte ras i konjunkturuppgången anser arbefemarknadsufekottet att de ak tuella motionerna inte bör påkalla någon åtgärd. Finansut skottet bör därför avstyrka motionerna Fi32 (yrk. 29) och Fi54 (yrk. I fråga om utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning vill ut- 1993/94:AU8y skottet erinra om att vissaändringar infördes . Ändringarna innebar attutbildningsbidragen vid viss arbetemarknadsutbildning skall bestå av enbidragsdel och en lånedel. I samband med behandling av motioner uttaladeutskottet följande i årefe arbefemarknadspolitfeka betänkande AUll. Detta innebär att ufekottet anser att det är skäligt attden enskilde betalar en viss del av kostnaderna för sådana studier som ledertill en allmän kompetenshöjning. Det är här fråga om utbildningar som denenskilde själv har att ansöka om i konkurrens med andra personer. Det får ocksåanses skäligt att ungdomar som antas tillarbetsmarknadsutbildningens särskilt anordnade (upphandlade) kurser, dvs.yrkesförberedande och yrkesinriktade kurser, får betala en del avstudiekostnaderna liksom andra ungdomar som väljer andra studieformer ochstudievägar. Arbetsmarknadsufekottet vidhåller denna ståndpunkt ochavstyrker därmed motionerna Fi32 (yrk. 30) och Fi54 (yrk. Reglerna för beredskapsarbete vill såvälSocialdemokraterna som ändra så att stafebidragen skall beräknaspå hela arbefetiden och inte som på . Likartade motionskrav hararbetsmarknadsufekottet avstyrkt i sitt betänkande AUll. Utskottet vidhållersin då uttalade ståndpunkt att motionsförslaget innebär en kostnadsökning somufekottet inte ställer sig bakom. Med det anförda avstyrker utekottetmotionerna Fi32 (yrk. 17) och Fi54 (yrk. Såväl i Socialdemokraternas motion Fi54 som iVänsterpartiets motion Fi32 förordas på olika sätt utvidgning av åtgärdenutbildningsvikariat. Beträffande förslaget om en utvidgning avutbildningsvikariat att också avse vikariat på deltid har utskottet erfarit attAMS efter en intern utredning förordar att den nuvarande begränsningen tillheltidsvikariat upphör. Enligt AMS uppfattning skulle en sådan förändring inteinnebära någon påtaglig administrativ olägenhet. Om vikariat på deltid endastges till sökande med begränsat arbeteutbud kommer förändringen inte att ökadeltidsarbetslösheten, anför AMS. Arbetsmarknadsutekottet bedömer utbildningsvikariaten somen värdefull åtgärd i nuvarande arbetsmarknadsläge. Inom de kostnadsramar somregeringen har angjvit bör reglerna syfta till att utbytet av åtgärden blir såstort som möjligt. Begränsningar som inte kan motiveras bör upphöra. Arbefemarknadsutekottet instämmer med regeringen om attsärskilda ansträngningar bör göras för att utbildningsvikariaten skall öka inomnäringslivet. Beträffande omfattningen av åtgärden anser utekottet attflexibilitet och samtidig kostnadskontroll uppnås med den i propositionenföreslagna ordningen att vissa ramar ges för ALU och utbildningsvikariattillsammans. Som redovisafe ovan finansieras dessa båda åtgärder frånArbefemarknadsfonden. Sammanlagt bör antalet plafeer ligga på högst 90 000 permånad och den sammanlagda årskostnaden på högst . Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /94:AU8y Fi32 (yrk. 31) och Fi54 (yrk. krav i motion Fi32 innebär att åtgärdenarbetslivsutveckling minskas ner till förmån för arbetemarknadsutbildning.Dock är inom miljöområdet prioriterade. Liknande synpunkter tas uppoch utvecklas ytterligare i motion Fi36. Utskottet har inhämtat att ALU-delegationen som en förstaåtgärd har försökt kartlägga utrymmen för nya . På det skogligaområdet har t.ex. en överenskommelse om gränsdragningen för kunnatfastställas, vilket är betydelsefullt eftersom natur- och landskapsvården utgörstora potentiella områden för ALU-verksamheten enligt delegationen. Eninventering inom vissa län ger också vid handen att ett antal miljöprojekt,bl.a. med anknytning till kretsloppspropositionen, förekommer. Med hänvisningtill den utveckling som är på gång anser arbetsmarknadsutskottet att motionernaFi32 (yrk. 23) och Fi36 inte påkallar någon åtgärd. De avstyrkssåledes i aktuella delar. Insatser för kvinnligt företagande vill slutligen i detta sammanhangknyta an till en fråga som senast berördes i utskottefe regionalpolitiska betänkande1993/94:AU13, nämligen frågan om ytterligare åtgärder för att stärka kvinnorssysselsättning genom små- och nyföretagande. Ufekottet markerade i AU 13 viktenav att de nybildade regionala utvecklingsbolagen aktivt engagerar sig iinsatser för att främja kvinnligt företagande. Det är enligt utskottefe mening synnerligen angeläget attäven kvinnorna och det kvinnliga företagandet kommer att kunna bidra till ochutnyttja den kommande konjunkturuppgången. Därför vill utskottet förordaföljande initiativ. För att ytterligare stärka kvinnors företagande i ettregional-, arbetemarknads- och näringspolitiskt perspektiv bör ytterligareinsatser och medel planeras för detta ändamål. De medel som föreslås för kvinnors företagande bör iförsta hand bestå av lån för finansieringsändamål i företagsverksamheten. Ettnytt anslag bör därför skapas för detta ändamål. Medlen bör disponeras avIndustri- och nyföretagarfonden. Enskilda låneärenden bör beslutas av deregionala utvecklingsbolagen, som får beslutanderätt inom vissa ramar ochdragningsrätt hos den nämnda fonden. Det bör i övrigt vara regeringens uppgiftatt utforma de närmare bestämmelserna för dessa lån. Finansieringen bör skegenom att anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarandebelopp. Enligt utskottets bedömning bör föras över från A2-anslaget till ett nytt anslag för kvinnors företagande underNäringsdepartementet. Vidare är det enligt arbetsmarknadsutekottet angelägetatt information om denna satsning förs ut . r** 1992/93. Ungdomsfrågor 1993/94: AU8y Iförhållande till budgetproposition innebär kompletteringspropositionenen neddragning av antalet platser i ungdomspraktik och akademikerpraktik. Somredovisats ovan beräknas de totala kostnaderna för dessa åtgärder att minskafrån ca enligt budgetpropositionen till ca 5,7 miljarderenligt kompletteringspropositionen. Regeringenframhåller att bl.a. ungdomspraktik varit en mycket verkningsfull åtgärd underlågkonjunkturen och att den nått en stor omfattning, som inte varitmöjlig med traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Idet förbättrade arbefemarknadsläget anser regeringen emellertid att det börvara möjligt att begränsa bl.a. ungdomspraktiken. Åtgärden bedöms dock ävenunder nästa budgetår kräva en betydande omfattning främst i början avbudgetåret för att motverka och förhindra uppkomsten av främstlångtidsarbetslöshet. Trofeneddragningen beräknas ungdomspraktik tillsammans med ALU under det kommandebudgetåret vara de mest omfattande åtgärderna. Behovet avungdomspraktikplatser beräknas i genomsnitt till högst 70 000 per månad.Behovet av akademikerpraktikplatser beräknas till 2 000, och kostnaderna föråtgärden bedöms rymmas inom ramen för kostnaderna för ungdomspraktiken. Regeringenredovisar i propositionen att en gemensam arbetsgrupp mellanArbefemarknadsdepartementet och AMS ser över möjligheterna att förenklaåtgärdsreglerna bl.a. beträffande ungdomspraktik. Regeringen föreslårslutligen en förlängning av praktikperioden i akademikerpraktiken samt att detinförs ett finansieringsbidrag som skall betalas av praktikanordnaren. Dessafrågor berörs i de följande avsnitten. Socialdemokraterna lägger i motion Fi54 (yrk. 3 och 11) fram ett program för att bekämpaarbefelösheten för ungdomar. Målsättningen är att ingen under skallbehöva gå arbetslös längre än . Motionärerna är beredda att satsa 2miljarder kronor för att skapa 70 000 arbeten för ungdomar. Programmetskall finansieras med den reservation som under innevarande budgetår uppståttinom . Förslaget innebär i korthet bl.a. följande.-Utbildningsbidragen höjs. Antalet ungdomar i arbefemarknadsutbildning ökas kraftigt. Utbyggnaden av den treåriga gymnasieskolan påskyndas. Gymnasieutbildade ungdomar skall kunna få särskildautlandsstipendier. Dessutom skall utbytesstuderande kunna få behålla sitt studiebidrag.-Kommunerna ges ett ansvar för att ge alla ungdomar meningsfull sysselsättningt.o.m. vårterminen det år ungdomarna fyller ett s.k. utvecklingsår. -Ett system med ungdomsintroduktion införs istället för de nuvaran- 1993/94:AU8y de åtgärderna ungdomspraktik ochALU. -Utbildningsvikariaten inriktasmot ungdomsvikariat. -En särskild garanti i form avpraktiktjänstgöring införs för arbetelösa akademiker. -Utvecklingsbolagen gesytterligare resurser för att kunna erbjuda ungdomar som vill starta företagriskvilligt kapital. Vänsterpartietför i motion Fi32 också fram förslag för att komma till rätta medungdomsarbetelösheten. Motionärernavill genomföra en ordning med ungdomsgaranti som innebär att ungdomar under 20år inte skall vara öppet arbetelösa . För ungdomar som äräldre skall gränsen gå (yrk. Imotionen föreslås vidare införande av obligatorbk praktikantplats för ungdomarpå medelstora och stora företag (yrk. Motionärernavill satsa resurser på ungdomsprojekt med miljöinriktning. Tanken är attutnyttja ungdomarnas initiativkraft och miljöintresse i samband medkommunernas arbete med att utarbeta kommunala (yrk. Mikrostödom högst föreslås för ungdomar mellan som vill drivaegen rörelse eller kooperativ (yrk. Ungdomspraktikenbör enligt motionärerna snabbt trappas ned och ersättas av ettintroduktionsprogram med kortare praktik kombinerat med anställning medrekryteringsstöd (yrk. Partiefetidigare redovisade safeningar på arbefemarknadsutbildning ochutbildningsbidrag är också förslag som kommer ungdomar till del. EnligtArbetsmarknadsstyrelsens arbefelöshetsstatistik var 80 092ungdomar i åldern inskrivna vid arbefeförmedlingen och beredda attdirekt ta arbete. Det var ca 2 200 fårre än månaden och ca 4 700Srre än mofevarande månad . Enligt samma källa var 87331 ungdomar i olika arbefemarknadspolitiska åtgärder. Det var ca 5 700 fårreän och närmare 8 000 Srre än . Utskottetbedömer arbetsmarknadsläget för ungdomar som fortsatt mycket bekymmersamt ävenom man kan skönja tendenser till en förbättring. Ufekottet knyter förhoppningartill att den vändning i konjunkturen som skett kommer att leda till ökadefterfrågan på ungdomar i arbefelivet. Man kan dock förufee att behovet avarbefemarknadspolitiska resurser riktade till ungdomar kommer att vara stortäven under nästa budgetår och då särskilt under de inledande som marmånaderna. Detråder inga delade meningar om behovet av kraftfulla safeningar för att bekämpaarbetslösheten i stort och särskilt arbefelösheten bland ungdomar. Satsningenmåste emellertid hållas inom ramen för vad en ansvarsfullekonomisk politik tillåter. Utskottet menar att regeringens /94:AU8y ansträngningarför att bekämpa arbetslösheten, mot bakgrund av det statsfinansiella läget, ärberömvärda. Erfarenheten visar att ungdomar har en i relation tilläldre hög arbetslöshet även vid mera normala konjunkturlägen än det nuvarande.Det finns flera anledningar till detta förhållande. Ungdomar, liksom andra s.k.inträdargrupper, tenderar att ha en hög arbetslöshet eftersom de iförhållandevis stor utsträckning måste finna ett arbete och således inte enbarthålla kvar ett tidigare arbete för att undvika arbetslöshet. Ungdomar harvidare i allmänhet kort eller ingen arbetslivs- eller yrkeserfarenhet.Utskottet vill hänvisa till de förändringar som skett inom det arbetsrätteligaregelsystemet och som innebär förbättrade möjligheter för ungdomar påarbetsmarknaden, bl.a. ökade möjligheter till provanställning. Som framgår av finansplanen kan vidare de relativt högaungdomslönerna antas försvåra sysselsättningsmöjligheterna för ungdomar. Utskottet anser i likhet med regeringen att staten skallförbättra sysselsättningsmöjligheterna för ungdomar genom bl.a. regelsystemetinom arbetsmarknadspolitiken. I finansplanen pekas därvid bl.a. på att parternahar ett stort ansvar för att lönebildningen sker på ett sätt som inte försvårarför ungdomar att få arbete. En särskild utredare har tillkallats (dir. 1992:107) meduppgift att beskriva och analysera ungdomars levnadsvillkor i ekonomiskt ochsocialt hänseende. Utredaren kommer att bl.a. studera konsekvenser av lagar ochavtal på arbetsmarknadsområdet samt lönenivåns betydelse för ungdomarsmöjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utredaren kommer inom kortatt presentera sina förslag. Totalt satsas under nästa budgetår närmare 25,8 miljarderkronor över budgeten på olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder varav en stordel kan komma ungdomar till del. Härtill kommer insateer på närmare 11miljarder kronor som finansieras via Arbetsmarknadsfonden. Beaktas bör vidarede åtgärder av arbetsmarknadsskäl som hänför sig till andra huvudtitlar ibudgeten. Dessutom sker resursförstärkningar på andra håll till följd avreservationer i innevarande års anslag. Utskottet delar regeringens uppfattning att det i ettförbättrat läge på arbetemarknaden med ökad efterfrågan på reguljär arbetskraftfinns anledning att något börja begränsa åtgärder som ALU och ungdomspraktik. De åtgärdsprogram för ungdomar som förs fram avSocialdemokra terna i motion Fi54 och i motion Fi32 innebär i båda fallen stor extra belastning på statefinanserna. Det är självfallet angelä get att den tid varunder ungdomar går arbetslösa är så kort som möjligt. Det förefaller emellertid inte realistiskt att denna strävan tar formen av en garanti. Utskottet har heller inget att invända mot förslaget att fler ungdomar får utbildningsvikariat. Utskottet har som framgått ovan ställt sig bakom regeringens förslag om att utöka antalet utbildningsvikariat med 1 000 personer till 15 000 personer i genomsnitt. 1 några fall har de i programmen ingående delarna eninriktning l993/94:AU8y som utskottet inte kan ställa sig bakom, det gällert.ex. förslaget om obligatorbk praktikantplats. I vissa fall har förslagenockså stora likheter med motsvarigheter i det befintliga åtgärdsprogrammet,det gäller t.ex. ungdomsintroduktionen resp. introduktionsprogrammet. Detgäller också garantin för arbetslösa akademiker. Några av enskildheterna i motionärernas program harutskottet behandlat och avstyrkt i andra sammanhang. Det gäller förslagen omungdomsintroduktion och ungdomsprojekt med miljöinriktning. Utskottetåterkommer i det följande beträffande den förstnämnda frågan. Utekottet anser sammanfattningsvis att de satsningarregeringen gör för att möta ungdomsarbetslösheten både till innehåll och volymär väl avvägda. Utskottet kan således inte biträda de program som motionärernaförordat. Motionerna Fi54 (yrk. 11) och Fi32 (yrk. 2427) avstyrks således. Socialdemokraternas och Vänsterpartiete förslag om attersätta ungdomspraktiken med ett system med ungdomsintroduktion resp. introduktionsprograminnebär att ungdomarna efter en kortare praktikperiod skall anställas medrekryteringsstöd. Utskottet har behandlat denna fråga även i samband medbudgetbehandlingen av arbetsmarknadspolitiken tidigare . godkända betänkandet 1993/94:AU11 uttalade utskottet bl. a. att det inuvarande arbetsmarknadsläge var alltför optimistiskt att trappa ned eller heltavveckla ungdomspraktiken. Prognoserna beträffande ungdomsarbetslöshetennödvändiggjorde en fortsatt hög nivå på ungdomspraktiken. Utekottet underströkockså att det allteedan ungdomspraktiken infördes varit möjligt att kombineraåtgärden med rekryteringsstöd. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt ochavstyrker motionerna Fi32 (yrk. 28) och Fi54 (yrk. Som redovisats ovan pågår inom Arbetsmarknadsdepartementetett översynsarbete för att åstadkomma förenklade åtgärdsregler. Enligtpropositionen skall en ny förenklad förordning om ungdomspraktikanter börjagälla fr.o. m. den . Förenklingarna kommer att avse frågor bl.a. omförutsättningarna för anvisningar, praktik på deltid, anvisningstiderna ochdefinitionen på funktionshinder. Regeringen begär godkännande av vad som anförteom förenklade regler inom ungdomspraktiken. Utskottet noterar att, såvitt framgår av propositionen, deförenklade regler omungdomspraktik som regeringen aviserar inte innebär någon förändringav de grundläggande riktlinjerna för åtgärden. i övrigtmed anledning av de uppgifter som lämnats inget att erinra 19 ochtillstyrker vad regeringen anfört i frågan. Akademikerpraktik 1993/94: AU8y Ipropositionen sägs att den nuvarande praktikperioden förakademikerpraktik visat sig vara för kort. Regeringen föreslår attpraktikperioden förlängs . Isamband med införande av ett finansieringsbidrag för ungdomspraktik uttaladeregeringen att även finansieringen av akademikerpraktiken skulleövervägas. Regeringen föreslår nu att anordnaren vid akademikerpraktik skallåta sig en delfinansiering genom ett finansieringsbidrag på permånad. Socialdemokraternai motion Fi54 (yrk. 15) och i motion Fi32 (yrk.