yttr · GH05FiU13 · 1993-12-31 00:00:00 — Finansutskottetanser att ett fonderat pensionssparande har många fördelar, t.ex. genom att det skapar ett robustare pensionssystem och ger tryggare pensioner som det finansiella sparandet ökar. Vad beträffar fördelningen mellan fördelningssystemet och premiere servsystemet har utskottet inga invändningar mot den bedömning som Pensionsarbetsgruppen och regeringen har gjort. Regeringen framhål ler att om en större andel av den totala pensionsgrundande avgiften skulle avsättas till en premiereserv skulle återstoden inte komma att räcka till för att täcka de löpande utbetalningarna från fördelningssys temet; avgiften blir således för låg. För att kunna öka inslaget av premiereservsystem skulle det krävas att avgiften öka des. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna 9 del och avstyrker motsvarande förslag i motion Sf57 (nyd). I motion Sf53 av MargaretaWinberg m.fl. (s) hävdas att om medlen i l993/94:FiU13ypremiereservsystemet placeras i privata fonder, till skillnad från ikollektiva, kan de användas helt utan hänsyn till nationens behov ellerintresse av kapital. Motionärernaspåstående kan tolkas som att vissa investeringar som görs i nationellt intresseskulle kunna riskera att bli ofinansierade i ett system med privata fonder.Investeringar bedöms emellertid utifrån den avkastning och risk de förväntas geoch innebära. Syftar motionärerna på offentliga investeringar i t.ex.infrastruktur eller skolor torde risken vara obefintlig eftersom offentligainstitutioner står som garant. Utskottet kan således inte dela den oromotionärerna uttrycker för premiereservsystemet i dessa avseenden. Vänsterpartietframhåller i motion Sf52 att premiereservsystemet är en del i det ideologiskasystemskiftet. Motionärerna påpekar dessutom att systemet torde bli dyrt attadministrera eftersom de försäkringsbolag som skall sköta hanteringen kommeratt göra det mot skälig ersättning och på ett sätt som genererar vinst förbolaget. Dessutom kan premiereservsystemet skapa orättvisa genom att den somav skicklighet eller med tur lyckas placera sin premiereserv i en framgångsrikfond får en större pension än den som av okunnighet eller otur placerar i enfond med låg tillväxt. Beträffandepremiereservsystemets förvaltning föreslår regeringen att de medel som avsättsskall förvaltas av kapitalförvaltare som väljs av försäkringstagaren.Försäkringsfunktionen skall handhas av som även skallansvara för premieinbetalningar till kapitalförvaltaren, beräkning avpensionsbelopp och utbetalning av pension. Finansutskottetförutsätter i detta sammanhang att det kommer att etableras fri konkurrensmellan olika förvaltningsbolag, både statliga och privata, vilket bör leda kostnadseffektiv lösning av förvaltningen av premiereserven. Eftersomförslaget om premiereservsystemet innebär en ny form av offentligtpensionssystem kommer nya system och rutiner för bl.a. avgifter, förvaltning avmedel, redovisning till fondförvaltare och ak-tuariehantering att behöva byggasupp, och ny kompetens hos kommer att erfordras.Tillsammans med andra nyheter i det reformerade pensionssystemet och medparallell förvaltning av det gamla systemet kommer detta att bidra till ökadeadministrativa kostnader för bl.a. , försäkringskassorna,skatteförvaltningen och förvaltningsdomstolarna. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget vill finansutskottet i detta sammanhang framhäva viktenav att administrationen organiseras på det effektivaste sättet och att regeringenäven i det fortsatta arbetet med pensionsreformen beaktar de administrativakostnader som fortsatta vägval innebär. Utskottet avstyrker med det anfördamotion Sf52 (v) och tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer i härberörda delar. Ett friståendeålderspensionssystem 1993/94:FiU13y Detreformerade ålderspensionssystemet skall skiljas ut som friståendeförsäkringsgren och finansieras i sin helhet med pensionsavgift som tas ut påalla inkomster som ger pensionsrätt. Systemet kommer emellertid attkompletteras med vad Pensionsarbetsgruppen kallar vissa fördelningsmässigainslag. Systemet skall kompletteras med ett grundskydd för dem som haft ingaeller låga pensionsgrundande inkomster. Vidare skall pensionsrätt kunnatillgodoräknas för vissa s.k. fiktiva inkomster för personer som uppbärsjukpenning eller dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen. Pensionsrättskall även utgå för studier, barnår och värnpliktstjänstgöring. Systemet kommersenare också att kompletteras med ett förtidspensionssystem. De nu nämndakompletteringarna är inte slutgiltigt utformade i propositionen utan kommer attutredas ytterligare. Finansutskottetanser det angeläget att kostnaderna för de kompletteringar som regeringenföreslår, och som utskottet anser väl motiverade, särskiljs och finansieras avskattemedel vid sidan av ålderspensionssystemet. Dessa kompletteringar ärfördelningspolitiskt motiverade och bestäms inte av det försäkringsmässigasamband mellan avgifter och förmåner som är en förutsättning för utformningenav ålderspensionssystemet. De fördelningsmässiga kompletteringarna i systemetbör därför särskiljas och kostnaderna tas upp i statsbudgeten. De kommerdärmed att redovisas som en del av den totala inkomstfördelning som görs överstatsbudgeten. Av de riktlinjer som redovisas i propositionen framgår attavsikten är att grundskyddet skall finansieras med skattemedel. Likaså skallpensionsavgifter avseende bakomliggande (fiktiva) inkomster finansieras inomramen för motsvarande socialförsäkring. Utskottet anser att avgiftermotsvarande pensionsrätten för studier, barnår och värnpliktstjänstgöring skallfinansieras utanför ålderspensionssystemet med skattemedel. Utskottetinstämmer således i de principer som redovisas i propositionen och villunderstryka vikten av att de blir vägledande för det fortsattaberedningsarbetet. Beträffandefrågan om hur förtidspensioneringen skall finansieras antingen med allmännaskattemedel eller med nya socialförsäkringsavgifter kan man konstatera attutan ytterligare åtgärder på främst förtidspensionsområdet blir belastningen påstatsbudgeten betydande. Finansutskottettillstyrker med det anförda att det reformerade ålderspensionssystemet ilagtekniskt och finansiellt hänseende utformas som ett fristående systemavskilt från övriga delar av pensions- och socialförsäkringssystemet. Ettfristående system gör det möjligt att kunna följa utvecklingen avålderspensionssystemets inkomster och utgifter, vilket är förutsättningen föratt kunna bestämma förmånernas storlek. En sådan ordning skapar också ettförtroende för pensionssystemets stabilitet och förmåga att garanterapensionsförmånerna. invänder i sin motion Sf52 mot den ordning som regeringen föreslagit beträffande kompensationer för värnpliktstjänst , studier och barnår och hävdar att ett system som utgår från 11 dagens system men som bygger på 30 intjänandeår ger större valfrihet och lämnar utrymme förbåde studie- och barnår. Det av regeringen l993/94:FiUl3y föreslagnapensionssystemet ger upphov till byråkratiskt krångel. Dessutom påpekarmotionärerna att det är effektivare att ge bidrag direkt till sådant som skallstödjas än att ta omvägen via pensionssystemet. Finansutskottetinstämmer i regeringens inställning till livsinkomst-principen och avstyrkerdärför motion Sf52 (v) men vill ändå i sammanhanget framhålla att någonpensionsrätt som motsvarar den som föreslås för värnpliktstjänstgöring, studieroch barnår inte bör införas för andra grupper. Stockholmden På finansutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (), (), (), Per (), LisbetCalner (s), Tom (), (), (),lan (nyd), (), (), SoniaKarlsson (s) och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. lanWachtmeister (nyd) anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Detnuvarande pensionssystemet kan beskrivas som ett kedjebrevs-system. Det är ettfördelningssystem utan koppling mellan inbetalade avgifter och utbetaladeförmåner. Genom att värdesäkra utgående förmåner oavsett den ekonomiska ellerdemografiska utvecklingen har man skapat grunden för ett system som förr ellersenare måste gå över styr. Det är därför uppenbart att pensionssystemet behöverreformeras. Regeringensförslag är ett halvhjärtat försök att komma till rätta med de växandeproblemen. Enligt finansutskottets mening bör man utarbeta ett helt nyttsystem, som leder till ett genomfört premiereservsystem, förpensionerna. Pensionssystemetbör kompletteras med en grundgaranti som är solidariskt finansierad. Detnya premiereservsystemet bör gälla för alla . Indivi derna bör ges möjlighet att kunna påverka placeringen av sina pen sionsmedel. Försäkringsbolaget har utarbetat ett förslag som kan ligga till grund för ett nytt premiereservbaserat pensionssystem. Propositionens förslag böravslås av . ändå finna att det föreliggande för- 1993/94:FiUl3yslaget bör ligga till grund för ett riksdagsbeslut anser finansutskottet attsystemet bör modifieras på vissa punkter. Pensionssystemet bör fågrundpensionskaraktär. Förmånerna och avgifterna bör beräknas på inkomster upptill maximalt 5,5 basbelopp. Premiereservdelen bör göras betydligt större,minst dubbelt så stor som i det framlagda förslaget. Denna del, men inte denfiktiva delen, bör redovisas för den enskilde vid den årliga informationen omkontot. Självfallet skall avgifterna till systemet vara avdragsgilla för denenskilde. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. JohanLönnroth (v) anför: Vänsterpartietvill ha ett generellt och obligatoriskt pensionssystem. Det skall betalassolidariskt med arbetsgivaravgifter som tas ut på hela lönesumman. Vi sägerdärför nej till ett system med egenavgifter och premiereservsystem som vi menarbryter mot den kollektiva tanke som arbetarrörelsens ideologi bygger på. Genomfinansiering med egenavgjfter öppnas vägen för en privatisering avpensionssystemet. Egenavgifterna borde dessutom tas ut även över detföreslagna förmånstaket. Det är väl motiverat i omfördelningssyfte.Premiereservsystemet är ytterligare ett steg mot privatisering, och det ärdessutom dyrbart att administrera. Regeringens förslag tillålderspensionssystem innebär ett ideologiskt systemskifte, och utskottet bordedärför ha avstyrkt propositionen. Imotion Sf52 lämnar ett alternativt förslag till inriktning avett ålderspensionssystem som bygger på de 30 intjänade bästa åren. Vi villbehålla de fördelningseffekter som ATP-systemet har. Systemet skall varaförmånsbaserat och knutet till det samhällsekonomiska utrymmet. Genom en sådanordning kunde pensionssystemet ha gjorts finansiellt robust och pålitligt ochsamtidigt rättvist. Vi är överens med regeringen om att ålderspensionen skallvara uppbyggd så att det finns en grundpension/garantipension med ettstandardskydd. Men vi vill höja garantipensionen en bit över socialbidragen.Vårt förslag leder dessutom till ett högt offentligt sparande. Garantipensionenmåste dessutom utformas på så sätt att dålig tillväxt inte ledertill att lågjnkomstpensionärerna drabbas. Jag anser därför att utskottet bordeha tillstyrkt motionen. Slutligenkan jag inte förstå varför regeringen och Socialdemokrater na tvunget måste fatta ett beslut i om grundläggande princi per för ett nytt pensionssystem innan man utrett effekterna av detta för den enskilde och samhällsekonomin. Regeringen borde ha avvaktat vidare utredningar och gett utrymme till en noggrann diskussion av olika förslag. Den brådstörtade hanteringen av pensionsreformen påvi- 13 sar brist på respekt förden demokratiska processen.