yttr · GH05KU2 · 1993-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsyttrancje l993/94:KU2y Postlag och förändrad verksamhetsform för 1993/94 KU2y har beslutat attbereda konstitulionsutskoltel tillfålle att yttrasig över proposition 1993/94:38 Postlag och förändrad verksamhetsform förPostverket, m.m. jämte motioner i de delar som berör konstitutionsutskottelsberedningsområde. Nio motioner har väckts: T21T29. I två av dem yrkas avslagpå propositionen, nämligen T21 av m.fl. (v) och T25 av IngvarCarlsson m.fl. (s). 1 motion T24 av () yrkas avslag påförslaget att bolagisera . Övriga motioner inehåller yrkanden rörandemindre delar av förslaget. begränsar sitt yttrande till attgälla grundlagsbestämmelser om , statsmakternas styrning, kontrolloch insyn, integritetsskydd samt ökade kostnader för vissa tidningar. 1 budgetproposition anförde regeringen att ökadkonkurrens var önskvärd såvitt avser brevbefordran och att Postverketsensamrätt till brevbefordran därför borde avskaffas. Vidare angav regeringenatt borde ombildas till aktiebolag för att ges samma förutsättningarall verka som sina konkurrenter. Regeringen menade att dessa åtgärder intekunde genomföras förrän det fanns lagstiftning varigenom staten bl.a. kanförsäkra sig om att den regionala och sociala postservicen fungerar i helalandet (prop. 1991/92:100 bil. anslöt sig till regeringensöverväganden (bet. 1991/92:TU18, rskr. 1991/92: 276). godtog vid /93 ett förslag frånregeringen att Postverkels ensamrätt till brevbefordran skulle avvecklasfr.o.m. 1992/93:132, bet. 1992/93:TU 11, rskr.1992/93:152). framhöll i samband därmed betydelsen av att regeringensnarast återkom lill med förslag till postlag och bolagisering avPostverket. I den nu aktuella propositionen föreslås en postlag ochatt regeringen bemyndigas att ombilda till aktiebolag 1 1993/94. Propositioneninnehåller också vissa andra förslag till lagänd- 1993/94:KU2y ringar som hänger sammanmed bolagiseringen och införandet av en Förslagettill postlag anges ha till syfte all fastställa grunden för den omfattning avpost- och kassaservice som skall tillhandahållas allmänheten. Postlagen skallvidare ge staten förutsättningar att på en öppen marknad för postverksamhetfölja upp verksamheten så att de politiska målen för post- och kassaservicenskall uppfyllas. Postlagenföreslås vidare innehålla sådana bestämmelser för postverksamhet som motiverasav skyddet för den personliga integriteten såsom regler om hanteringen avobeställbara brev, tystnadsplikt och ansvarighet vid postbefordran. PostenAktiebolag föreslås handha en del uppgifter som innefattar myndighetsutövning,nämligen medverkan vid val och folkomröstning, särskild postdelgivning,tullkontroll, utlämnande av körkort samt handläggning av flyttningsanmälningar.Tryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingars offentlighet föreslåsbli tillämpliga på dessa delar av bolagets verksamhet genom att verksamheternatas upp i bilagan till sekretesslagen (1980:100). Enligt 1 kap. 8 §sekretesslagen skall nämligen vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delarockså gälla handlingar hos de organ som nämns i bilagan till lagen. Enligt6 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen skall ej på grund av en tryckt skriftsinnehåll gälla särskilda inskränkningar eller villkor för skriftens försändandegenom "postverket eller allmän trafikanstall". En motsvarandebestämmelse finns i 3 kap. 10 § yltrandefrihetsgrundlagen. Där föreskrivs altvarken "postverket eller någon annan allmän trafikinrältning" fårvägra att befordra filmer eller ljudupptagningar på grund av deras innehållannat än i vissa i bestämmelsen angivna fall. Regeringentar inte upp grundlagsbestämmelserna i sitt förslag lill lagtext. Statsmakternas styrning, kontroll och insyn Ombildningenav Postverket från affårsverk till aktiebolag innebär enligt regeringenförändringar i första hand när det gäller statsmakternas styrning, kontrolloch insyn. Ombildningen av till aktiebolag förutsätter styrning iandra former än de som används för ett afSrsverk. Regeringen konstaterar attkontrollen inom statsförvaltningen utövas av flera organ såsom Riksdagensrevisorer. ombudsmän (), Justitiekanslern () ochRiksrevisionsverket (RRV). När Postverket bolagiseras upphör den kontroll somutövas av JO och JK. Enligt regeringen utövar dock de revisorer som valls på bolagsstämmanoch revisorer kontroll även i fortsättningen. Regeringen anförvidare all för de statliga aktiebolag som finns införda iförordningen (1993:958) om granskning 1993/94:KU2y avstatliga aktiebolag och stiftelser gäller att RRV på eget eller regeringensuppdrag kan utföra granskning utöver den sedvanliga granskning som årligenskall ulföras enligt aktiebolagslagen. Regeringen menar att äventillsynsmyndigheten på postområdet kommer att kunna utöva viss kontroll överbolaget. Eftersom staten enligt regeringen kommer att äga samtligaaktier i kommer redovisning av verksamheten att lämnasriksdagen genom de årliga redogörelserna för de statliga företagen. Avsiktenanges vidare vara all en av RRV:s auktoriserade revisorer skall utses som en avrevisorerna i och dess dotterbolag. bör enligt regeringens mening så långtdet är möjligt verka under samma förutsättningar som vanliga aktiebolag.Regeringen anför att det därmed blir en uppgift för bolagets styrelse attutforma mål och strategier för verksamheten. 1 motion T25 av m.fl. (s) anförmotionärerna all en redovisning av verksamheten endast kommer att lämnasriksdagen i samband med presentationen av den årliga redogörelsen för destatliga företagen. kommer enligt motionärerna således nästan heltatt sältas åt sidan och inte ges någon möjlighet att kontrollera hur de avstatsmakterna fastlagda målen för postservice har uppfyllts. De anför attrisken är stor alt de regionala och sociala kraven inte kommer att uppfyllaseftersom bolagiseringen enligt deras mening innebär att del demokratiskainflytandet kommer all försvagas. Motionärerna tillägger att det är mycketnonchalant mot att i så hög grad som sker minska möjligheterna attfölja upp fattade beslut. Även i motion T21 av m.fl. (v) tas fråganom inflytandet över verksamheten upp. Motionärerna anför att på olikasätt har fastslagit att del politiska inflytandet över planeringen avsamhällets infrastruktur bör öka. Genom bolagiseringen försvåras enligtmotionärerna i stället ett sådant inflytande. Regler i om beslag och kvarhållande avförsändelse Bestämmelser som anger under vilka förutsättningar sombrev eller andra försändelser kan tas i beslag finns i 27 kap. 1 och 3 §§rättegångsbalken. 1 I § anges de allmänna förutsättningarna för beslag på såsätt att föremål som kan antas äga betydelse för utredning om brott eller varanågon avhänt eller på grund av brott förverkat får tas i beslag. Särskildabegränsningar för beslag av försändelser som finns på postbefordringsföretaganges i 3 §. Brev, telegram eller annan försändelse som finns hos ett post-eller telebefordringsföretag, får nämligen 1* 1993/94. enligt denparagrafen tas i beslag endast om del för brottet är föreskri- 1993/94:KU2y vet Sngelse eller däröver och försändelsen hade kunnattas i beslag hos mollagaren. Förutsättningarna att kvarhålla en försändelse anges ikapitlets 9 §. Enligt första stycket får rätten förordna alt försändelse somfår tas i beslag och som väntas komma in till ett befordringsförelag skall, närförsändelsen kommer in, hållas kvar till dess frågan om beslag har avgjorts. Bestämmelser om tystnadsplikt i enskild postverksamhet föruppgift som rör brevförsändelse liksom för annan uppgift som rör enskildpersons förbindelse med verksamheten när del gäller befordran av brev föreslåsbli införda i postlagen. Tystnadsplikten gäller såväl innehållet i brevet somannan uppgift som angår detta. I 19 § 3 i regeringens förslag till postlag föreskrivs tystnadspliktför uppgift som hänför sig till åtgärd all kvarhålla eller beslagta försändelserenligt 27 kap. 9 § . Som framgått av det föregående regleraremellertid den paragrafen förutsättningarna för kvarhållande men inteförutsättningarna för beslag. Regeringen anför att förslaget motsvarar sekretesslagens(1980:100) bestemmelser om sekretess för uppgifter som rör post försände Iserinom Postverket. För uppgift om enskild persons adress gällertystnadsplikten bara om del kan antas all röjande av uppgiften skulle medförafara för all någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men.Tystnadsplikten för uppgift som angår särskild brevförsändelse och för uppgiftsom hänför sig till att kvarhållande eller beslag har vidtagits ges företrädeframför principen om meddelarfrihet. Delte uppnås genom ett tillägg i 16 kap. 1§ sekretesslagen. När det gäller myndigheters behov av vissa uppgifter fördelgivning enligt delgivningslagen och brottsutredande myndigheters behov avuppgifter som angår misstanke om brott och som omfattas av tystnadsplikteninförs i postlagen bestämmelser som i huvudsak motsvarar bestämmelserna i 14kap. 2 § sekretesslagen. Propositionen går inte närmare in på frågor som rör sådanaadressuppgifter och andra personuppgifter som förs på medium för automatiskdatabehandling samt försäljning av sådana uppgifter. I motion T27 av () efterlyser motionärenklarhet i frågan om vilka uppgifter från en flyttningsanmälan som Posten Aktiebolagfår registrera. Hon anser vidare att bolaget bör förbjudas all sälja uppgifterom adresser m.m. Däremot bör enligt hennes mening bolaget åläggas att tillfolkbokföringsregistret i läsbar form snabbt lämna uppgifter om nya postnummeroch flytlningsanmälningar. ökadekostnader för vissa tidningar l993/94:KU2y I 8 § mervärdeskaltelagen (1968:430) finns föreskrifter omundantag från mervärdesskalleplikt. Enligt punkten 7 undantas från skattepliktpostverkels befordran av brev m.m. I punkten 9 undantas allmän nyhetstidningfrån skatteplikt. I anvisningarna till bestämmelsen föreskrivs att undantagetför allmän nyhetstidning gäller sådan publikation av dagspresskaraktär somnormalt utkommer med minst ell nummer . Postverkels övergång från myndighet till bolag medförenligt regeringen att det nuvarande undantaget från mervärdesskalleplikt förPostverkets befordran av brev m.m. är tillämpligt. Undantagetgäller nämligen endast när sådana tjänster tillhandahålls av . PoslenAktiebolags motsvarande tjänster kommer således att omfattas av skatteplikten.Enligt EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv är tjänster avseende brevbefordran m.m.undantagna från skatteplikt till mervärdesskatt när de tillhandahålls avoffentliga postförvallningar. Enligt regeringen innebär bolagiseringen avPostverket alt det är tveksamt om verksamheten längre kan omfattas avskattefriheten. För dem av bolagets kunder som inte kan dra av ingåendemervärdesskatt kommer enligt regeringen ett införande av mervärdesskatt ävenför befordran av brevförsändelser att innebära en kostnadshöjning. Vissasådana kundgrupper anges ha möjlighet alt få särskilda rabatter vid störresändningar. Regeringen konstaterar att den möjligheten inte står till buds förvissa mindre föreningar. Regeringen förklarar därför att den avser att uppdraåt att tillhandahålla ett föreningsporto för ideellaföreningar som mildrar effekterna av att befordran av brev m.m. blirmervärdesskattepliktig. 1 motion T25 av m.fl. (s) anförmotionärerna att bolagiseringen av medför att inrikes befordran avbrev och tidningar beläggs med mervärdesskatt och all detta kommer att fåallvarliga effekter för förenings- och kulturlivet. Till detta kommer enligtmotionärerna att införande av mervärdesskatt skapar konflikt med de europeiskaharmoniseringsslrävandena. De anför att postbefordran av annat än paketregelmässigt är undantaget från skatteplikt i utländska mervärdesskaltesystem.De pekar också på all EG:s mervär-desskattedirekliv innehåller ell motsvarandeundantag. Om Postverket förblir ett affårsverk råder enligt motionärerna ingentvekan om att verksamheten även i fortsättningen omfattas av skattefrihet. Enligt motion T26 av () ärtillgången till poslbefordrade tidningar och tidskrifter för många människor enmycket viktig kontakt med yttervärlden. Hon anser därför att det är av störstavikt all i möjligaste mån förhindra att fördyringar vid distribu- l993/94:KU2y tioneninte slår igenom som avgiftshöjningar för kunden. 1 motion T24 av BirgittaHambraeus (c) förespråkas fortsatt befrielse från mervärdesskatt för befordranav brev m.m. I motion T22 av lan (nyd) anser motionären atteffekterna av införandet av mervärdesskatten inte bara bör mildras utan all debör minimeras. I motion T23 av () anför motionären altvissa tidningar, som saknar möjlighet all göra avdrag för ingående mervärdesskall,kan komma att drabbas av stora kostnadshöjningar på grund avmervärdesskattepåslaget vid postbefordran. Han pekar på att den nyligentillsatta kommer att behandla frågan om tidningarnasmervärdesskattebelastning. Han pekar också på att staten genom presstödetmedverkar till mångfald i pressen men att den stora kostnadsökning som nudrabbar vissa tidningar motverkar presstödets syfte. Motionären menar att detdärför vore angeläget med en övergångslösning för den aktuella typen avtidningar intill dess beslut har fattats med anledning av Pressutredningensförslag. tidigare uttalanden i frågor ombolagisering av affärsverken Konstitulionsutskoltel har tidigare yttrat sig tilltrafikutskottet i frågor som rör bolagisering av affärsverken. Vid /92 yttrade sig konstitutionsutskottetöver ett förslag från revisorer om tillkallandet av en kommitté fören översyn av de konstitutionella frågorna vid eventuellt ändradeassociationsformer för afSrsverken (1991/92:KUly). delade revisorernas uppfattning attde konstitutionella aspekterna borde belysas inför ställningstaganden om ändradeassociationsformer för affårsverken. Enligt vad som blev upplyst i ärendetavsåg regeringen att tillsätta en expertgrupp för att fullgörautredningsuppgiften. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringenav innebörd att de konstitutionella frågorna noga beaktas och redovisas videventuellt ändrade associationsformer för afSrsverken. 1 en avvikande mening delade också de socialdemokratiskaledamöterna i revisorernas uppfattning att de konstitutionellaaspekterna bör belysas inför ställningstaganden om bolagisering avafSrsverken. 1 likhet med revisorerna ansåg de dessutom att det i riksdagensbeslutsunderlag borde finnas parlamentariska överväganden i dekonstitutionella frågor som revisorerna hade pekat på. En expertgrupp av detslag som hade nämnts i ärendet var enligt deras uppfattning inte skickad attgöra sådana överväganden. Frågorna gällde bl.a. styrning ochkontroll av den statliga egendomen. De menade att hänsynen till riksdagensintegritet krävde att frågorna blev utredda av en parlamentariskt sammansattkommitté. Vid /93 yttrade sig konstitutionsutskottettill trafikutskottet över proposition 1992/93:200 Telelag och förändradverksamhetsform för , m.m. (1992/93:KU8y). Konstilulionsutskottetkonstaterade att denna proposition fullföljde 1993/94:KU2y denstrategi att överföra verksamhet i bolagsform som hadegodkänt. Utskottet pekade på all den expertgrupp i somberördes i det tidigare ärendet särskilt hade granskat de konstitutionellaaspekterna på en bolagisering av affirsver-ken och att dess synpunkter hadebeaktats i proposilionsarbetet. Av utredningen framgick enligt utskottet attförutsättningarna för statsmakternas kontroll, insyn och styrning ändrarkaraktär vid en bolagisering och all det politiska inflytandet i vissaavseenden begränsas. Konslitutionsutskottel konstaterade vidare attexpertgruppen hade kommit till slutsatsen alt det från konstitutionellautgångspunkter inte fanns några hinder för en bolagisering. Utskottet instämdei detta men beklagade att redovisningen i propositionen av de principiellaskillnaderna mellan associationsformerna liksom av de alternativa vägar somstår till buds för att säkerställa att olika politiskt angelägna hänsyn beaktasvid en bolagisering var summariskt utformad. Emellertid framkom enligtutskottet ingenting i redovisningen av förändrade verksamhetsformsom motsade expertgruppens generella slutsats. I en avvikande mening anförde konslitulionsulskottetssocialdemokratiska ledamöter kritik mol propositionen. De anförde till enbörjan att en förändring av televerksamheten i enlighet med regeringens förslaghar stor betydelse för konstitutionella frågor som rör medborgarnas räu tillinsyn och handhavandet av den statliga förmögenheten. De menade att regeringentrots en omfångsrik proposition inte hade kunnat prestera ett acceptabeltbeslutsunderlag. Kritiken gällde också ärendets handläggning. Någraparlamentariska överväganden av de konstitutionella aspekterna på enbolagisering av affårsverken, i enlighet med revisorers begäran,hade enligt de socialdemokratiska ledamöterna inte ägt rum. De pekade på attexpertgruppens tunna promemoria som utgjort underlag för regeringensöverväganden inte hade blivit föremål för sedvanlig remissbehandling. Vidareanmärkte de att propositionen saknade ordentliga konsekvensanalyser, trots attkonstitutionsutskottet vid olika tillfållen framhållit del nödvändiga i attsådana analyser presenteras. De anförde att det av propositionen borde haframgått utförligt vilka konsekvenserna blir av att verksamhet, som bedrivs iafSrsverksform, överflyttas till bolagsform. De socialdemokratiska ledamöterna anförde vidare attbolagiseringen av innebär all tryckfrihetsförordningens regler omallmänna handlingars offentlighet inte längre blir tillämpliga och att denkontroll som utövas av JO, JK och RRV endast ersätts av den kontroll som utövasav de på bolagsstämman valda revisorerna. Detta ansåg de inte varatillräckligt. Enligt de socialdemokratiska ledamöterna motsvaradepropositionen inte de krav som hade ställt på attregeringen noga ska beakta och redovisa de konstitutionella frågorna vid eventuelltändrade associationsformer för affårsverken. De fann att den i propositionencentrala slutsatsen att så långt det är möjligt bör verka under sammaförutsättningar som icke statligt ägda aktiebo- lag vardåligt underbyggd. De menade att de närmare villkor genom 1993/94:KU2yvilka skall utöva kontroll enligt telelagen var otillfredsställandebelysta och att den uppföljning som äger rum i form av ett statligt aktiebolagsårliga redovisning till har ett begränsat värde. De socialdemokratiska ledamöterna fann att propositionenvar behäftad med så många brister och oklarheter alt den inte kunde bifallas iberörda delar. De ansåg all regeringen borde tillsätta en parlamentariskkommitté för att ta fram ett fullgott underlag till de vikliga konstitutionellafrågor som ärendet aktualiserade. bedömning i det nu aktuellaärendet Detta ärende har stora likheter med del ärende ombolagisering av som utskottet yttrade sig i under föregåenderiksmöte. kan konstalera att regeringens förslagfullföljer den strategi alt överföra Postverkels verksamhet i bolagsform somriksdagen har godkänt. Enligt utskottets mening förekommer inte heller i det nuaktuella ärendet några konstitutionella hinder mot en bolagisering. Utskottethar således inga erinringar mot regeringens förslag och avstyrker därförmotionerna T21 och T25 saml del i motion T24 framförda yrkandet om avslag påförslaget om bolagisering av . Som framgår av det föregående förekommer uttrycket"postverket" i både tryckfrihetsförordningen ochytlrandefrihelsgrundlagen. Frågan om en redaktionell ändring i grundlagarna medanledning av förslaget om bolagiseringen av bör kunna tas upp påinitiativ av utskottet i samband med beredningen i utskottet av degrundlagsförslag som beräknas bli lämnade . 1 föreskriften i 19 § 3 i regeringens förslag till postlagom tystnadsplikt bör hänvisningen lill utformas så alt deninte bara avser kvarhållande av försändelser utan också beslag av försändelser.Utskottet föreslår att föreskriften får följande lydelse: "3. uppgift somhänför sig till åtgärd alt kvarhålla eller beslagta försändelser enligtbestämmelserna i 27 kap. Datalagens (1973:289) regler om förande av personregisterpå ADB-medium gäller för såväl som del nya poslbolaget. Den i motionT27 väckta frågan om vilka uppgifter från flyttningsanmälningar som fårregistreras får således avgöras med ledning av datalagen. Motionen tar ocksåupp frågorna om försäljning av personuppgifter och folkbokföringens behov avuppgifter från postbolaget. Lagens bestämmelse om förbud att utan tillstånd ilag, förordning eller särskilt regeringsbeslut sälja uppgifter urpersonregister utan medgivande av den registrerade riktar sig dock bara motmyndigheter och kan således inte tillämpas på det nya postbolagel. Föreskrifterom skyldighet för bolaget alt lämna uppgifter till folkbokföringsregister måstemeddelas genom lag. En alternativ väg att gå när del gäller alt regleraförsäljning och uppgiftslämnande till folkbokföringsregister kan, som anförs i motion T27, vara allträffa avtal med del nya bolaget. Utskottet utgår /94:KU2y från attregeringen följer frågorna med beaktande av iniegritelsskydds-intressena. Något tillkännagivande med anledning av motionen är därför inteerforderligt. Någramotioner lar upp del förhållandel alt bolagiseringen av medför attpostbefordran av tidningar beläggs med mervärdesskatt. Som anförs i motion T23kan detta i vissa fall S konsekvenser som motverkar syftet med det statligapresstödet. Regeringen har beslutat att en utredning skall tillkallasför att undersöka behovet av direkta och indirekta statliga stödåtgärder tilldagspressen. Frågorna om mervärdesskatt ingår i utredningens arbete. Intilldess att ställning tas på grundval av förslag från utredningen bör, som anförsi motionen, någon form av övergångsreglering införas när del gäller avgifternaför befordran av de tidningar som drabbas av kostnadshöjningar till följd avmervärdesskattepåslaget. bör ges regeringen lill känna. Utskottettillstyrker således motion T23. Ibeslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), IngvarSvensson (kds), (nyd), (m), LisbethStaaf-lgelström (s), (), (), von der Esch(m), () och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Fråga om avslag på propositionen ThageG , , , , , () och (alla s) anser del av utskottets yttrande som har tagits in under rubriken i det nu aktuella ärendet bort ha följande lydelse: Liksomi fråga om förändringen av televerksamheten har en bolagisering av Postverketstor betydelse för konstitutionella frågor som rör medborgarnas rätt till insynoch hur den statliga förmögenheten skall handhas. Som framgått av delföregående har krävt attregeringen noga skall beakta och redovisa de konstitutionella /94:KU2y frågorna vid eventuellt ändrade associationsformer för affårsverken. Den nu aktuella propositionen uppfyller inte detta krav utanföreter många allvarliga brister. Till en början vill utskottet peka på att propositioneninte grundas på några parlamentariska överväganden om de konstitutionella aspekternaav en bolagisering av afSrsverken. Propositionen innehåller inte heller några ordentligakonsekvensanalyser trots att konstitutionsutskotlet vid olika tillSllen harframhållit att sådana analyser behövs i de förslag som regeringen föreläggerriksdagen. Det saknas sålunda en utförlig redovisning av vilka följderna blirdå verksamheten i ett afSrsverk förs över till ell bolag. Exempel på sådanaföljder ges i en del av de motioner som har väckts med anledning av propositionen.Så berör några av dem det förhållandet all bolagiseringen av medföratt postbefordran av tidningar beläggs med mervärdesskatt. Som anförs i motionT23 kan detta i vissa fall få konsekvenser som motverkar syftet med delstatliga presstödet. I motion T27 väcks frågor om vilka personuppgifter som detnya bolaget får föra på ADB-medium, försäljning av sådana uppgifter och omfolkbokföringens behov av nya adressuppgifter från posten. Det rör sig här omuppgifter om ell mycket stort antal människor. Redan detta ger upphov tillvissa integriletsskyddsfrågor som får en särskild betydelse vid en bolagiseringav verksamheten.