yttr · GH05AU8 · 1993-12-31 00:00:00 — har berett arbefemarknadsutskottettillSlle att yttra sig över proposition 1993/94:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivna motioner såvittavser bilaga 10. Ufekottet yttrar sig i det följande över deb propositionens bilaga 10 (Arbefemarknadsdepartementet), deb följande med anledning avpropositionen väckta motioner: 1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd)yrkande 18, 1993/94:Fi32 av m.fl. (v) yrkandena 614, 16-36, 39och 40, 1993/94:Fi34av (), 1993/94:Fi36av och (båda s), 1993/94:Fi54 av m.fl. (s) yrkandena 1 3 samt Arbetsmarknadsutekottet har redovisat sin syn påarbetsmarknadspolitikens och arbetelivspolitikens inriktning, åtgärder ochresurstilldelning under nästa budgetår i sina betänkanden /94:AU11 och1993/94:AU12, vilka behandlades av . Även iufekottets betänkande 1993/94:AU13 om regjonaipolitiken, vilket utskottetjusterat , ingår frågor om den arbefemarknadspolitiskasituationen i olika delar av landet. De i samband medkompletteringspropositionen framlagda motionsförslagen är i viss utsträckninglikartade med de motionsyrkanden som behandlas i de nämnda betänkandena. Enligt Statistiska centralbyrånsarbetskrafteundersökningar () uppgick arbetslösheten till 310000 personer eller av arbefekraften. Motsvarande siffror var329 000 personer eller . 1992/93. 1993/94 AU8y Arbefelöshetenskiljer sig väsentligt mellan könen: för kvin- 1993/94:AU8y noroch för män . Arbefelösheten bland ungdomar uppgickunder samma månad till . Andelenlångtidsarbefelösa (över 6 månaders arbetelöshet) uppgick till 133000 personer, dvs. av alla arbetslösa var långtidsarbetslösa jämfört med29 % . Antaletpersoner i arbetekraften (antalet sysselsatta plus antalet arbetelösa) varunder april månad 4 187 000 eller av befolkningen. Motsvarande tal ettår tidigare var 4 277 000 personer eller . EnligtAMS verksamhetsstatistik var 324 000 personer motsvarande7,av arbetskraften arbetelösa. Det är 4 000 Srre än . Totaltbefann sig 261 000 personer i arbetemarknadspolitiska åtgärder motevarande 6,av arbetekraften . Det är 45 000 fler än . Följandefördelning på åtgärder rapporteras från AMS verksamhetsstatistik från april1994: 78 300 personer i arbetsmarknadsutbildning, 18 200 personer iberedskapsarbete, 64 800 personer i ungdomspraktik, 16 100 personer iutbildningsvikariat och 51 400 personer i arbetelivsutveckling. Från föregåendemånad rapporteras bl.a. 17 700 personer på plate med rekryteringsstöd och 8 900personer med starta-eget-bidrag. Ipropositionen framhålls att den akuta finans- och kostnadskrisen har passerate.Industriproduktionen växer och produktiviteten stiger. Konkurrensläget för densvenska industrin är starkt och exporten växer. Det finns nu även påarbetemarknaden tecken på att en vändning har inlette. Efterfrågan påarbetekraft har börjat öka, varslen och arbetslöshetetalen minskar. Regeringenhar angripit problemen med den mycket höga arbefelösheten på tre fronter:-ekonomisk-politiska åtgärder för att korrigera kostnadsläget, sanera statens finanser och skapaförutsättningar för hållbar ekonomisk utveckling och nyavaraktiga arbeten, -satsningar på utbildning, forskning, förbättradinfrastruktur och stimulans till företagande, -aktiv arbefemarknadspolitik ien omfattning som aldrig uppnåtfe tidigare samt utbyggnad avreguljär utbildning. Föratt nå målet om en så snabb sysselsättningsökning att arbefelösheten i Sverigeminst halveras till decenniete slut måste arbetsmarknaden fiingera bättre änunder tidigare decennier. Detta kräver flexiblare lönebildning och ökad rörlighet.En väl fungerande matchningsprocess är också viktig liksom lönebildningen. Ettantal åtgärder har vidtagjte för att förbättra arbetsmarknadens flexibilitetsamtidigt som utgiftsökningar motverkafe genom att nya åtgärdertill lägre kostnader har införte, främst ungdomspraktik och 1993/94:AU8y ALU.Genom sådana åtgärder i stället för beredskapsarbeten stimuleras övergång tillreguljära jobb. Ett viktigt inslag i en politik för fler riktiga jobb är attgenom utbildningsinsatser i kombination med för-medlingsinsateer ökamöjligheterna för enskilda människor att söka sig från delarbetemarknader medhög arbetelöshet till delmarknader med låg arbetelöshet. Genom avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet bör förmedlingsprocessen bli effektivare. I propositionen beskrivs de förändringar som införte iarbetemarknadspolitiken, bl.a. åtgärderna arbefelivsutveckling (ALU) och ungdomspraktik.Regeringen konstaterar också att Arbefemarknadsstyrel-sen (AMS), trofeomfattningen av åtgärderna, inte kunnat utnyttja samtliga beviljade resurser. De övergripande mål och riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som redovisades budgetproposition bör liggafast. Dessa innebär att arbefemarknadens funktionsförmåga skall förbättras såatt obalanser mellan utbud och efterfrågan på arbefekraft begränsas.Långtidsarbefelösheten skall förebyggas, den reguljära arbetsmarknadenutnyttjas, medelsanvändningen effektiviseras och jämställdheten ökas enligtriktlinjerna. Invandrarnas problem skall särskilt uppmärksammas. Regeringen gör bedömningen att den öppna arbefelöshetenkommer att minska under nästa budgetår från till 7,2 %under år 1995. Mot denna bakgrund bör de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaomfatta 270 000 personer i genomsnitt dvs. något lägre än somberäknades budgetproposition. De föreslagna medlen samtArbefemarknadsfonden skulle dock medge en omfattning av 293 000 personer, omanordnare och arbefegivare ställer platser till förfogande och om dearbetssökande accepterar platserna. För att hålla en mycket hög beredskap, omarbefemarknadsläget förbättras långsammare än förutsett, bör finansfullmaktenökas från till . Förutom anpassningav åtgärdsvolymer, tillfålliga ändringar i gällande regelsystem,tidigareläggning av investeringar, ROT- och underhållsåtgärder börfinansfullmakten också kunna disponeras för andra åtgärder som regeringenbedömer kan ge en omedelbar effekt på sysselsättningen. Om finansfullmakten tasi anspråk uppnås i stort sett den omfattning av de arbefemarknadspolitiskaåtgärder som beräknades budgetproposition. Socialdemokraterna anför i motion Fi54 (yrk. 1) att det ärglädjande att antalet lediga plafeer nu ökar igen och att det börjar bli fart på exportindustrin. Kronans fall har medfört en kraftig förbättring för exportföretagen. Hemmamarknaden står emellertid still och avskedan- dena i kommun och landsting fortsätter. De lediga jobben är fortfaran de få och massarbetslösheten består. Trots detta föreslår inte regeringen några åtgärder för att förhindra denna utveckling, vilket är oaccepta belt. 1* 1992/93. Motionärerna förordar en ny, mera aktivarbefemarknadspolitik, 1993/94:AU8y som skall bidra till såväl ekonomisktillväxt som balans på arbefemarknaden och en rättvis fördelning. Den främstauppgiften gäller att få till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen inäringslivet i syfte att bekämpa arbefelösheten och få ner budgetunderskottet.Det gäller att undvika flaskhalsar i exportindustrin, att få i gånghemmamarknaden och förhindra ytterligare avskedanden i kommuner och landsting.Sverige behöver fler företag och fler företagare, enligt motionärerna, somanser att detta nödvändiggör ett nytt klimat med stabila spelregler för bådeföretagare och löntagare. Enligt Socialdemokraterna bör den ekonomiska politikensalla medel samordnas för att göra det lönsamt att investera i ny och merproduktiv kapacitet i näringslivet. För att inte få inflationsdrivandeflaskhalsar måste man också göra insatser för att höja utbildningsnivån ochförbättra individernas kompetens. De riktlinjer som Socialdemokraterna presenterade isamband med årefe budgetproposition i motion A254 ligger fast. De förslag tillinvesteringar som då presenterades ligger också kvar med marginella avvikelser.Sammanlagt skulle s-programmet ge ca 90 000 fler arbeten under nästa år.Omkring 30 000 personer ytterligare kan få utbildning. Därmed kanarbetslösheten pressas ned till , enligt motionärerna. I föreliggande motion redovisas ett investeringsprogramomfattande kommunikationsområdet, bostadssektorn, det sociala området, miljöområdetm.m. Socialdemokraterna framhåller att arbefemarknadspolitikenenligt regeringsförslaget får minskade resurser, medan finansfullmakten tillförsen och . Motionärerna anser att det är uppenbart att detfinns en stark ambition att föra medel från arbetemarknadspolitiken tillregeringens disposition för ospecificerade ändamål. Ny demokrati anför i motion Fi31 (yrk. 18 delvis) attSverige är i en akut kris, med hög arbetelöshet, statefinanserna i obalans ochen galopperande statsskuld. Motionärerna håller med regeringen om att även omutvecklingen går åt rätt håll obalanserna på arbetemarknaden är stora.Enligt Ny demokrati förbättras dock läget på arbetemarknaden snabbare änregeringen utgått från. Det noteras att regeringen haft uppenbara svårigheteratt göra av med de budgetmedel som avsatte för innevarande budgetår. Dettaleder till att resursanspråken bör kunna minskas, anser Ny demokrati. För attöka nyanställningarna är det enligt motionärerna nödvändigt med en fortsattreformering av arbetsrätten. Företag med mindre än 25 anställda bör undantasfrån regelverket i lagen om anställningsskydd. riktar i motion Fi32 (yrk. 68) hård kritikmot regeringens bristande vilja och förmåga och hänvisar till sina alltjämt gjltiga synpunkter i partiets motion A250 med anledning av årete budgetproposition. Regeringen har övergivit arbetelinjen. Inga aktiva nya åtgärder sätte in. Medel till expanderande volymer saknas. krafttagtas mot det stora övertidsuttaget. Vänsterpartietvill sätta kravet på full sysselsättning i centrum /94;AU8y denekonomiska politiken. Kompetensnivån i arbetelivet bör höjas. Gratisarbetskraft skall inte erbjudas arbetegivarna utom i yttersta nödfall.Invandrarpraktiken är värd att bevara. Vänsterpartietlägger vidare synpunkter på utnyttjande av anslaget B 2.Arbetemarknadspolitiska åtgärder för innevarande budgetår, 1993/94. Minst 23miljarder kronor kommer att kvarstå vid budget-årete slut, enligtVänsterpartiet. Medlen bör utnyttjas effektivt under detta budgetår, bl.a. påsätt som föreslagit i sin motion i anslutning till denregionalpolitiska propositionen 1993/94:140. Därutöver bör 800 miljoner kronorav B 2-anslaget användas till upprustning och underhåll av vägar. Därmed harsammanlagt av B 2-anslaget budgeterate över på nyaändamål av . Eventuella utgående reserver bör dock tas i anspråkför avsedda ändamål under nästa budgetår. Vänsterpartietställer sig avvisande till regeringens avsikt i propositionen att ökafinansfullmakten från till , samtidigtsom resurserna inom arbetemarknadspolitiken reduceras under /95.Beloppen bör enligt användas till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och inte för att regeringen vid behov och utan riksdagsbeslut skallkunna anpassa åtgärder till förändringar på arbetsmarknaden. Somredovisate ovan uppgick antalet arbetslösa enligt till 310 000personer. Bland de arbetelösa fanns 70 000 ungdomar . Från april 1993har arbetelösheten gått ner med 19 000 personer från 329 000 personer till310 000 personer. Densvenska ekonomin har passerat en vändpunkt och BNP-tillväxten väntas enligtpropositionen bli och . Motbakgrunden av det goda konkurrensläget för svensk industri samt ett antalreformer inom det ekonomisk-politiska området finns det nu enligt utskottetsbedömning goda föruteättningar för en ökad sysselsättning.Arbetsmarknadsutekottet har i sitt betänkande 1993/94:AU11 omarbetsmarknadspolitik erinrat om de olika förändringar inomarbetemarknadssektorn som är ägnade åt att förbättra förutsättningarna för enökad sysselsättning. Bl.a. har förändringar införts på arbetsrättens område(bet. 1993/94:AU4, rskr. 103) så att den tillåtna anställningstiden förvisstidsanställning vid arbetsanhopning samt den längsta prövotiden förprovanställning förlängts från fr.o.m. den 1 januari1994. Vidare har ett generellt anställningsstöd, GAS, införte för atttidigarelägga nyanställningar på den reguljära arbetsmarknaden . Det kan också erinras om att under innevarandebudgetår har fattat beslut om ROT-insatser (bet. 1993/94:AU5, rskr. 102, bet.1993/94: AU21, rskr. 148) för sammanlagt . ningseffékten av dessa beslut kommer enligt propositionen främst 1993/94:AU8y under nästa budgetår ochberäknas till i genomsnitt II000 arbetetill-Sllen . Desenaste budgetåren har utbildningsinsatser anordnate för arbetslösa genomsärskilda medel för ett tredje gymnasieår för elever som gått ut gymnasiet itvååriga linjer samt för extra plafeer i komvux. Under innevarande budgetårberäknas att ca 26 000 sådana platser har utnyttjate för tredje gymnasieåretoch 25 000 plateer inom komvux. Det kan också erinras om atthögskoleutbildningen ökat kraftigt , nämligen eller medca 45 000 personer. Förnästa budgetår föreslås utöver de nämnda typerna av utbild-ningsinsateer(bilaga 8 i kompletteringspropositionen) delvis nya typer bl.a. i form avutbildningschecker (8 000 platser) samt sommaruniversitet/sommarhögskola,basår och distansutbildning (21 500 platser). Somframgått är arbetemarknadspolitiken i sig inte ett tillräckligt instrument. Meden samhällsekonomi i obalans och en krympt industrisektor anser utekottet attalla politikområden över hela Sltet måste samverka för att ge förutsättningarför sysselsättning och tillväxt. Liksomi det ovan nämnda betänkandet AUll anser utskottet att högstaprioritet måste ges åt bekämpning av arbefelösheten. Särskilt viktigt är detatt få bukt med långtidsarbefelösheten, vilken uppgjck till 133000 personer. Utskottetanser att det finns utrymme för samsyn vad gäller behovet av en aktivarbetsmarknadspolitik, eliminering av obalanser på arbefemarknaden, betoningav expansion och sysselsättning inom näringslivet samt vikten av företagandeoch vidare ett mycket uttalat behov av en allmän kompetenshöjning iarbefelivet. Som också motionärerna påpekar är det särskilt betydelsefullt i enkonjunkturuppgång att de expanderande företagen får tillgång till personal medrätt kompetens. Ufekottet vill i detta sammanhang erinra om att enparlamentarisk utredning har påbörjats (dir. 1993:12) i syfte att undersökaarbefemarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning. Arbetsmarknadsufekottethar inte någon från i motion Fi32 skild uppfattning vad gälleratt medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användas påett effektivt sätt såväl under innevarande som under nästa budgetår.Ufekottet har dock en annan syn på ändamålen än de av redovisadeförslagen. Att eventuellt utgående reservationer under anslaget bör tas ianspråk för avsedda ändamål under kommande budgetår anser ufekottet vara ensjälvklarhet. Medhänsyn till behoven av flexibilitet kan arbefemarknadsutskottet för sin del acceptera den lösning som föreslås i propositionen, nämli gen att anslaget för arbefemarknadspolitiska åtgärder minskas och finansfullmakten ökar från till . Som anges i propositionen bör finansfullmakten i första hand kunna användas för att anpassa volymerna i de ordinarie arbetsmark nadspolitiska åtgärderna. TillSlliga ändringar i gällande regelsystem bör också kunna tillåtas. Utskottet förutsätter att på lämpligt ( sätt underrättas om sådanaändringar. Även tidigareläggning av investe- ringar samt ROT- ochunderhållsåtgärder i syfte att öka sysselsättning- 1993/94:AU8y en bör kunnaingå i området för finansfullmakten. I linje med arbetsmarknadsufekottefetidigare uttalande (bet. AUll) vill ufekottet liksom regeringen betona attåtgärder som regeringen vidtar med stöd av finansfullmakten inte får trängaundan ordinarie sysselsättningstillfållen. Medhänvisning till vad som ovan anförfe avstyrker arbetsmarknadsutskottetmotionerna Fi31 (yrk. 18 i mofevarande del), Fi32 (yrk. 68) och Fi54 (yrk. till lämnade propositionen 1993/94:209 Den fortsattareformeringen av arbefelöshefeförsäkringen föreslår regeringen att eninkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet skall lämnas från de s.k.arbetemarknadskassorna. kommer regeringen att lägga framförsfag om kassornas organisation m.m. med sikte på ikraftträdande den 1januari 1995. Redan från måste emellertid kassorna kunnahantera nya ersättningsärenden. Regeringen föreslår därför att AMS tilldelasdefe för investeringar och kostnader av engångskaraktär,dels för driftkostnader den 1 juliden 31december 1994. AMSförvaltningskostnadsanslag för nästa budgetår bör därför öka från 2 861 516 000kr (bet. 1993/94:AU11, rskr. 189) med till 2 . Därutöverbör AMS få disponera högst för tillfålligpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen under /95. Av de nuföreslagna medlen bör användas för lön till sådanpersonal som svarar för att påverka arbefegivarna att tidigareläggaanställningar. Regeringens förslag till finansiering tas upp i avsnittet A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. såvälSocialdemokraterna i motion Fi54 (yrk. 13) som i motion Fi32(yrk. 32) avvisar regeringens förslag om för administrationav arbetemarknadskassor mot den bakgrunden att man avvisar regeringens förslagtill ny arbetslöshetsförsäkring. Beträffandede tillfålliga medlen för personalförstärkning anför Socialdemokraterna imotion Fi54 (yrk. 12 delvis) att personalförstärkningen i sig stöds men attresurserna bör vara permanenta och ligga under förvaltningskostnadsanslaget. Vänsterpartietanför i motion Fi32 (yrk. 33 och 34) att den tillSlliga förstärkningen inte är tillräcklig. Därutöver finns ett behov av perma nent förstärkning av arbeteförmedlingarna. De av föror dade insatserna för kompetenshöjning, ungdomsåtgärder m.m. medför att anser att förvaltningskostnadsanslaget bör höjas med - 1** 1992/93. Utskottet 1993/94: AU8y Arbetemarknadsutekottet konstaterar att såvälSocialdemokraterna i motion Fi54 som i motion Fi32 anser att detfinns behov av personalförstärkning inom arbeteförmedlingen. Socialdemokraternaanser att resurserna permanent bör ligga under anslaget A 1, medanVänsterpartiet vill plussa på permanenta medel ovanpå den tillfålligapersonalförstärkningen. Arbetemarknadsutekottet har tagit ställningtill samma fråga om permanenta resurser i sitt betänkande AUll. Utskottet anfördedå att den personalförstärkning det är fråga om är en helt konjunkturberoendeförstärkning. Utekottet vidhåller denna ståndpunkt och rekommenderar därförfinansutekottet att tillstyrka regeringens förslag i mofevarande del ochavstyrka motionerna Fi32 (yrk. 33) och Fi54 (yrk. 12 i motsvarande del). Vidare har arbetsmarknadsutskottet en annan uppfattning änSocialdemokraterna i motion Fi54 och i motion Fi32 vad gällerbehovet av administration av nya arbetsmarknadskassor och resurser förändamålet i samband med genomförande av regeringens förslag om en nyarbefelöshefeförsäkring. Detta förslag kommer att behandlas avarbefemarknadsutskottet. begäran i motion Fi32 om en permanenthöjning av anslaget med med hänsyn till de av partietförordade insafeerna för bl.a. ungdomsåtgärder får inte stöd av utskottet. Arbetsmarknadsufekottet föreslår därför attfinansutekottet tillstyrker regeringens förslag om ytterligare 15 miljonerkronor till anslaget A 1. förvaltningskostnader ochavstyrker motionerna Fi32 (yrk. 32 och 34) och Fi54 (yrk. För nästa budgetår har under anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisat ett reservationsanslag på (prop. 1993/94:100 bil.ll, bet. AUll, rskr. Av dessa medel fördelades inte I påarbetsmarknadspolitiska åtgärder, utan bemyndigade regeringen attbesluta om användningen av medlen. Enligt den avlämnaderegionalpolitiska propositionen (prop. 1993/94:140) föreslås att 800 miljonerkronor av de ej fördelade medlen får disponeras av länsstyrelserna förextraordinära tillväxtfrämjande insatser och att Norrlandsfonden får ettkapitaltillskott på . Vidare tas i kompletteringspropositionen under sjättehuvudtiteln (bil. 6) upp ytterligare sysselsättningsskapande åtgärder, nämligenbärighetsförbättringar av det lågtrafikerade vägnätet. bör ytterligare anvisas till anslaget Underhålls- 1993/94:AU8y åtgärderför sysselsättning och tillväxt. Därigenom kommer sammanlagt att stå till regeringens förfogande förvägupprustningsåtgärder under nästa budgetår. Dessa åtgärder beräknas motsvara13 000 årsarbeten med indirekta effekter. Ipropositionen redovisas en sammanställning över samtliga åtgärder och kostnaderför /95, dels enligt tidigare beslut med anledning avbudgetpropositionen (bet. AUll s. 31), dels enligt förslag i föreliggandeproposition. I nedanstående sammanställning särredovisas de poster där nyaberäkningar gjorfe. Övriga poster, där inga ändringar är föreslagna, redovisassammanfattningsvis. Kostnad tkr Antal pers. Kostnadtkr Antal pers. per min. Arbetslivsutveckling 445 000 - 420 000 kringkostnader Ungdomspraktik inkl. 7 567 893 93 000 S 656967 70 000 akademi ke r pr ak t i k Bidrag till utbild. 1 521 852 15 800 1 433460 15 000 i företag Re$ebidrag m.m. 52 275 - 75 000 Ej fördelade medel 1 940 600 10 000 Kulturmi1jövird - - 300 000 1 800 Regionalpolitiska - - 800 000 4 300 insatser Övriga itgärder 17 081 311 110 200 17 081311 112 200* *Det genomsnittliga antalet personer har ökat trots att kostnaderna är desamma som tidigare angivits.Orsaken är att de medel som redovisats för Arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbildningsväsendet i BP beräknades räcka till 11 400 personer och i KFtill 13 400 personer. Justeringen hänger sanfnan med en bättre kostnadsuppföljning. Enligtpropositionen har regeringen vid sin revidering av budgeten 1993/94:AU8y eftersträvaten inriktning som är anpassad till en ökad efterfrågan på arbetskraft samtidigtsom de arbetssökandes behov så långt möjligt tillgodoses. Arbetsmarknadsutbildningen måste även i fortsättningenprioriteras högt. I en uppåtgående konjunktur är det särskilt viktigt medutbildad arbetekraft. I likhet med tidigare beslut bör 42 100 personer beräknasper månad i särskilt anordnad arbetemarknadsutbildning och 11 400 personer iarbetemarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. I nuvarande arbetemarknadsläge bör i första handungdomspraktik och ALU kunna begränsas. Neddragningen av föranlederockså en viss neddragning av kringkostnadsmedlen exkl. ALU-delegationen. Antalet utbildningsvikariat har legat på en högre nivå ännågonsin och bör under nästa budgetår utökas med 1 000 personer till15 000 personer i genomsnitt. Ökade ansträngningar bör göras att ökautbildningsvikariaten inom näringslivet. Kostnaderna för utbildningsvikariernaberäknas till och för avdragen för utbildningskostnader ivissa fall till . Den sammanlagda ramen för ALU och utbildningsvikariat börligga på högst 90 000 platser och kostnadsramen på 10 723 miljonerkronor för hela budgetåret. För åtgärder inom kulturmiljövård föreslås 300 miljonerkronor, vilket beräknas ge ca 1 800 årsarbeteplatser. Åtgärderna avser upprustningav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Medlen bör disponeras avRiksantikvarieämbetet. Under elfte huvudtiteln (bil. 11) beskrivs närmare hurdessa medel skall användas. Sammantaget ger de föreslagna medlen under anslagetmöjlighet till åtgärder för 203 300 personer . Sateningen på vägnät,vilken finansieras genom omföring av A 2-anslaget, ger ytterligare 8 000arbetstillfållen . Sammanlagt beräknas 13 000 årsarbeten somredovisate ovan. Till detta kommer 90 000 plateer i ALU ochutbildningsvikariat. Den ökning av finansfullmakten som tidigare redovisateskapar enligt regeringen en beredskap att vid behov uppnå 400 000 plateer igenomsnitt . Socialdemokraterna anför i motion Fi54 (yrk. 2, 710, 17delvis) att regeringen trappar ner arnbitionerna och anslaget till arbefemarknadspolitiskaåtgärder trots att vi fortfarande har en arbetslöshet på exceptionellt högnivå. Motionärerna förordar mer resurser för arbefemarknadsutbildning,utbildningsbidrag, beredskapsarbete, rekryteringsstöd, investeringar, stöd förkommunerna att behålla uppsagd personal samt krafttag motungdomsarbetslösheten. Regeringens överföringar till vägarbeten ochkulturminnesvård är bra, men enligt motionärerna bör inte dearbefemarknadspolitiska De medelsom bemyndigat regeringen att 1993/94:AU8y använda behövs inomAMS snarare än inom regionalpolitiken ().