yttr · GH05BoU5 · 1993-12-31 00:00:00 — Iyttrandet behandlas 17 motioner väckta under allmänna motionstiden . Imotionerna tas bl.a. upp frågor om fastighetsbeskattning och fastighetstaxeringsamt om skattereduktion vid reparation och underhåll av bostäder. Utskottetavstyrker samtliga motioner, flera av dem med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Avvikandemeningar har avgivits av s-ledamöterna beträffende förlängd befrielse frånfastighetskatt och proportioneringen av fastighetsskatten samt frånnyd-ledamoten bl.a. i vad avser fastighetsskattens nivå och fastighetsskatten iskärgårdskommuner. V-ledamoten tar i en meningsyttring upp frågan omfastighetskatten för kommersiella lokaler och för industrifastigheter samtinstämmer i de avvikande meningarna från s-Iedamöterna. Iyttrandet behandlas de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1993/94:Sk302av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förändring och förenkling viddebitering av fastighetsskatt. 1993/94:Sk303av Per m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsbeskattningen. 1993/94:Sk313av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående skattereduktion vidreparation av bostäder. 1993/94:Sk325av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att skyndsamt utredabostadsrättsinnehavares möjligheter att dra av sin andel av föreningens räntori inkomstslaget kapital. 1 1992/93. 1993/94 BoU5y 1993/94:Sk326 av SörenLekberg och () vari yrkas 1993/94:BoU5y 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en proportionering efter kalenderår såväl avunderlaget för fastighetsskatt som tillämpade skattesatser för företag medbrutet räkenskapsår, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skattefriheten för fastigheter med värdeår1991 och senare förlängs . 1993/94:Sk332av () vari yrkas att beslutar om ändring avreglerna för skattereduktion avseende byggnadsarbeten på bostadshus i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1993/94:Sk338av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte attminska "svartjobben" inom bygg- och underhållssektorn. 1993/94:Sk348av och Bo Finnkvist (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att motarbeta den växandesektorn av "svartjobb" inom byggnadsbranschen. 1993/94:Sk349av och () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om reparationsavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1993/94:Sk352av m.fl. (v) vari yrkas 28. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skatt på industrifastigheter, 29. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återinförd fastighetsskatt på kommersiella lokaler. l993/94:Sk357av och () vari yrkas att beslutar attändra reglerna för skattereduktion avseende reparationskostnader för bostadshuspå sätt som föreslås i motionen. 1993/94:Sk358av och i (kds) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning om de statsfinansiella effekternaav en förändrad nivå på skattereduktionen för ROT-åtgärder i villor och fritidshus, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förändringar avseende avgränsningen för skattereduktionför reparations- och underhållsarbeten i bostäder att övervägas inom sammautredning. 1993/94:Sk631av och () vari yrkas 1.att hos regeringen begär att den ser över stämpelskatten för fastighetsöverlåtelser och återkommer till med förslag till 2 åtgärder i enlighet medvad som anförts i motionen. 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1993/94:BoU5y motionen anförts om förslag om finansieringen. 1993/94:Sk633av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheter för kommuner att överlåtalokaler inom den kommunala förvaltningen utan att behöva utlösa ny lagfert. 1993/94:A428av m.fl. (s) vari yrkas 2. attriksdagen hos regeringen begär en undersökning av annan lämplig beräkningsgrund för fastighetsskatten på fastigheter i attraktiva skärgårdsområden än taxeringsvärdet i syfte att skatten bättre skall anpassas till fastighetens bruksvärde. 1993/94:A470av m.fl. (fp) vari yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av fastighetstaxeringen i skärgården. 1993/94:Bo250av lan m.fl. (nyd) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att sänka byggmomsen till , 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det taxerade markvärdet bör uppgå tillmaximalt för en normal villafastighet, 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att sänka fastighetsskatten till . Fastighetsskattenomfattar småhusenheter, hyreshusenheter samt bostadshus med tomtmark pålantbruksenhet. Skattesatsenför egnahem är års taxering av taxeringsvärdet.Fastighetsskatten för hyreshusenheter är i normalfallet avtaxeringsvärdet. Fastighetsskatt utgår inteför lokaler eller för industrifastigheter. Utanannan motivering än att fastighetsskatten skattemässigt bör jämställas medandra kapitaltillgångar föreslås i Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 5att denna skatt sänks till . Riksdagenfattade 1993 beslut om utformningen av fastighetsbeskattningen. Detta beslutbör inte nu omprövas. Medsamma motivering avstyrker bostadsutskottet partimotion Sk352yrkande 28 om att fastighetsskatt bör tas ut även förindustrifastigheter och yrkande 29 om att fastighetsskatt från inkomståret 1996skall återinföras på kommersiella lokaler. Imotion Sk326 (s) yrkande 2 föreslås att för fastigheter med värdeår 1991 ochsenare fastighetsskattefriheten förlängs . 1* 1992/93. Fastighetsskattutgår inte efter det att huset 1993/94:BoU5yuppförts. Halv fastighetsskatt tas ut under de därpå följande fem åren. Vissaövergångsregler, som reducerar skatten, finns för såväl hyreshus som småhus. Bostadsutskottetär inte berett föreslå en omprövning av de regler för uttag av festighetsskattsom infördes i samband med skattereform. Motion Sk326 (s) yrkande 2avstyrks. Isamma motion föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om vadi motionen anförts om en proportionering efter kalenderår av underlaget förfestighetsskatt och tillämpade skattesatser för företag med bruteträkenskapsår. Iyttrandet 1993/94:BoU3y till skatteutskottet behandlade utskottetett motionsyrkande med samma lydelse som det nu aktuella. Utskottet anförde dåatt starka skäl finns som talar för en sådan proportionering som motionärernaeftersträvar. Utskottet anförde att har attöverväga hur uttaget av fastighetsskatt för företag med brutet räkenskapsårskall utformas. Den då behandlade motionen avstyrktes med hänvisning tillpågående utredningsarbete. Utredningenhar ännu inte redovisat resultatet av sitt arbete. Utskottet vidhåller sinuppfattning . Utredningsarbetet och den fortsatta beredningenav det bör avvaktas. Med det anförda avstyrks motion Sk326 (s) yrkande 1. Imotion Sk302 (s) anförs att nuvarande regler för debitering av fastighetsskattinnebär att underlaget för skatten skall jämkas om fastigheten byter ägareunder beskattningsåret. Dessa regler innebär enligt motionärerna krångligarutiner. I motionen föreslås att den som är ägare till fastigheten vid årets ingångskall vara skyldig att betala skatten . Vid överlåtelse underbeskattningsåret får skatten regleras mellan partema. motionen upptagna frågan ingår bland dem som Fastighetsbeskattningsutredningenhar att överväga. Resultatet av det pågående utredningsarbetet och denfortsatta beredningen av det bör awaktcts även i vad avser dettamotionsförslag. mån motion Sk302 (s) inte kan anses tillgodosedd med vad nu anförts bör denavstyrkas. Imotion Sk325 (kds) föreslås en utredning om bostadsrättshavares möjligheter attdra av sin andel av föreningens räntor i inkomstslaget kapital. Ävendenna fråga ingår bland dem har attöverväga. Resultatet av utredningens arbete bör avvaktas. Motion Sk325 (kds) avstyrksmed hänvisning till det anförda. Imotion Sk303 (s) föreslås göra ett tillkännagivande till regeringenom att kommuner med stort inslag av fritidsfastigheter bör kompenseras för dekostnader som fastigheterna utgör för kommunens ekonomi. Detta bör enligtmotionärerna kunna göras genom att skatteintäkter från fastigheterna tillförsden kommun i vilken fastigheten är Ett alternativär enligt motionen att frågan beaktas i det 1993/94:BoU5y förslag tillkostnadsutjämning mellan kommunerna som utreds. Inkomsterav fastighetsskatten tillfaller staten. garantiskatt på fastigheter. Inkomsten av denna tillföll kommunerna. Inomramen för statens bidrag till kommunerna har beaktats att de inte längreerhåller inkomst från skatt på fastigheter. Det bör för övrigt erinras om atten utredning pågår om hur statens bidrag till kommunerna skall utformas fr.o.m.den 1 januari 1996. Utan att det särskilt anges i utredningens direktiv får detanses givet att även den i motion Sk303 (s) upptagna frågan kommer attövervägas av utredningen. Syftet med motionen får vid denna uppfattning ansestillgodosett. Imotionerna A428 (s) yrkande 2 och A470 (fp) yrkande 3 föreslås en utredning avreglerna för taxeringen av fastigheter i skärgårdskommuner. Motionärernaefterlyser regler som bättre än de nuvarande anpassar fastighetsskatten tillfastighetens bruksvärde. Bl.a.den av motionärerna aktualiserade frågan övervägs av den pågåendeskärgårdsutredningen. Utredningens resultat och beredningen av det böravvaktas. Äveni Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 5 tas upp frågor omfastighetstaxering och fastighetsbeskattning. Motionärerna anför bl.a. att dettaxerade markvärdet maximalt bör uppgå till för en normalvillafastighet. Förutomatt frågan om fastighetsbeskattningen som ovan framgått utreds avFastighetsbeskattningsutredningen har den delvis också anknytning till denproblematik som behandlar. Eftersomden i Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 6 aktualiserade fråganuppmärksammas av pågående utredningar bör motionsförslaget inte nu föranledanågon åtgärd. Skattereduktionvid reparation och underhåll av bostäder ROT-program ingår ett system med skattereduktion för arbetskostnad isamband med reparation och underhåll av bostadshus. Skattereduktionen ges förarbeten utförda den 15 februari 1993den . Föregnahem ges av kostnaden i reduktion, dock högst . För hyres- ochbostadsrättshus ges högst i skattereduktion per bostadshus (taxeringsenhet)eller ett belopp motsvarande fastighetsskatten för . Underårets allmänna motionstid har ett antal motioner väckts med förslag omförändringar av villkoren för skattereduktion. Dessa förslag är till stor delföranledda av bedömningen att det förekommer många "svartjobb" inombyggsektorn. Mer förmånliga villkor för skattereduktionen anses vara ett sättatt minska detta problem. Enhöjd reduktionsnivå till av kostnaden föreslås i motion Sk313 (c).Dessutom föreslås att regeringen bör överväga möjligheten att förlänga systemetmed skattereduktion . Sk349 (c)föreslås att ett reparationsavdrag på högst införs. Materialkostnadenbör enligt motionärerna få ingå i avdraget upp till samma beloppsom arbetskostnaden. Enligt vad som föreslås i motion Sk357 (c) bör underlagsbeloppet för skattereduktionen höjas till 70 000 kroch även materialkostnaden berättiga till reduktion med högstsamma belopp som reduktionen för arbetskostnaden. I tre motioner föreslås att även andra än fastighetsägarebör kunna S utnyttja skattereduktionen. Enligt vad som anförs i motion Sk332(m) behöver ibland inte bostadsrättsföreningar utnyttja skattereduktionen föråtgärder i gemensamma utrymmen m.m. Däremot kan enskilda lägenheter vara ibehov av reparationsarbeten. Nuvarande regler för skattereduktionen samtansvarsfördelningen mellan bostadsrättsföreningen och de enskilda medlemmarnagör dock att skattereduktionen inte kan utnyttjas i dessa fall. Motionärenföreslår mot denna bakgrund att de enskilda medlemmarna i enbostadsrättsförening skall få utnyttja skattereduktionen om inte föreningenanvänder denna möjlighet fullt ut. Motsvarande förslag återfinns även imotionerna Sk313 (c) och Sk348 (s). I dessa motioner föreslås emellertid attskattereduktionen bör få utnyttjas såväl av enskilda hyresgäster som avbostadsrättsinnehavare. I motion Sk358 (kds) förordas en förändrad nivå påskattereduktionen och en utökning av vad som omfattas av reduktionen.Motionärerna föreslår en utredning dels av de statsfinansiella effekterna avdessa åtgärder (yrkande 1), dels av möjligheterna att låta skattereduktionenomfatta utbyte av gamla värmepannor mot nya och energisnåla (yrkande 2).Riksdagen bör enligt vad som föreslås i motion Sk338 (m) begära att regeringenöverväger formerna för ett avdragssystem för reparation och underhåll avbostäder. gör följande överväganden vad avser deaktuella motionsförslagen om ändrade villkor för skattereduktion för reparationer. Flertalet av förslagen om förändrade villkor förskattereduktionen motiveras med att omfattningen av s.k. svartjobb inombyggsektorn skulle minska. delar motionärernas uppfattning attåtgärder bör vidtas i syfte att komma till rätta med problemet med Svartjobb.Det är således angeläget att olika åtgärder vidtas för att minska omfattningenav det. Skattereduktionssystemet avser dock endast åtgärder som vidtas framtill utgången av . Förändrade villkor för skattereduktionen skulledärför endast ge en mycket tillfållig effekt på omfattningen av svartjobben.Andra åtgärder bör därför övervägas för att minska problemet. Det andra argumentet som förs fram i flera motioner förförändrade skattereduktionsregler är att sysselsättningseffekten därigenom förbätt ras. Utskottet har stor förståelse för detta argument. Sysselsättningsläget inom byggsektorn var ett av skälen till att skattereduktionen för reparationer tillkom. Rapporter från visar också att skattereduktionen fått en bred användning. Över 100 000 ansökningar om skatteavdrag hade inkommit t.o.m. 6 utgångenav februari månad . Arbetslösheten inom sektorn ligger emellertid fortfarande på en 1993/94:BoU5y sådan nivå att fortsattastatliga insatser speciellt riktade mot byggsektorn är motiverade. Det ärockså mot denna bakgrund som har beslutat att utöver de medelsom tidigare anslagits ytterligare skallanvändas för reparations-och ombyggnadsåtgärder. Riksdagsbeslutet innebar attregeringen gavs i uppdrag att besluta om lämplig inriktning av åtgärderna(1993/94:AU21). Något statsfinansiellt utrymme för ytterligare ROT-åtgärderutöver vad som följer av detta beslut har bostadsutskottet inte ansettföreligga vid sin behandling av motioner med sådana yrkanden (1993/94:BoU14).Detsamma torde gälla för de nu aktuella motionsförslagen om mer förmånligavillkor för skattereduktionen. Bostadsutskottetföreslår att skatteutskottet avstyrker motionerna Sk3l3 (c) i motsvarande del,Sk349 (c) och Sk357 (c) om en höjning av nivån för skattereduktionen m.m. Vadgäller förslag i vissa motioner att låta även enskilda bostadsrättsinnehavareoch hyresgäster utnyttja skattereduktionssystemet är bostadsutskottet medvetetom att systemet inte utnyttjas fullt ut av alla bostadsrättsföreningar ochhyresvärdar. Det bör, med hänvisning till vad ovan anförts, erinras om attmöjligheten att erhålla skattereduktion för reparation av bostäder inom ramenför ROT-program upphör vid utgången av . Oavsett det lämpliga iatt genomföra motionärernas förslag Sr det anses mindre välbetänkt att nu ändrareglerna för under vilka förutsättningar avdrag skall medges. Medhänvisning till vad ovan anförts anser bostadsutskottet att även förslagen imotionerna Sk313 (c) i motsvarande del, Sk332 (m) och Sk348 (s) ommöjligheterna också för andra än fastighetsägare att erhålla skattereduktionbör avslås. Bostadsutskottetfinner inte tillräckliga skäl föreligga att tillstyrka förslagen i motionernaSk338 (m) och Sk358 (kds) om omfattningen av de åtgärder som bör berättiga tillavdrag m.m. Även beträffande förslagen i dessa motioner hyser utskottet starkabetänkligheter att föreslå ändring av reglerna under den trots allt begränsadeåterstående period som avdrag kan medges. Imotionerna Sk631 (m) och Sk633 (s) tas upp frågan om befrielse från stämpelskattför lagfart vid fastighetsöverlåtelser. En översyn av reglerna föreslås imotion Sk631 (m). Enligtvad utskottet erfarit avser regeringen tillsätta en utredning meduppgift att se över reglerna om stämpelskatt. Resultat av denna utredning böravvaktas. Motionerna bör avstyrkas i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad nu anförts. Nydemokrati föreslår i sin partimotion Bo250 yrkande 4 att byggmomsen, dvs.mervärdesbeskattningen av byggverksamhet, bör sänkas till . Enligtmotionärerna skulle en sänkning av momsen ge möjlighet att minska subventioneroch bidrag och ge förutsättningar för en naturlig konkurrens på byggmarknaden. anser attNy demokratis partimotion Bo250 yrkande 4 1993/94:BoU5y om en sänkning avbyggmomsen till bör avstyrkas. Detstatsfinansiella läget medger inte att en skattesänkning enligtmotionsförslaget genomförs. Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), Bo G Jenevall (nyd), (), () ochMarianne (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () varit närvarande vid den slutliga behandlingen avärendet. BoG Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFastighetsbeskattning och fastighetstaxering börjar med "Riksdagenfettade" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse: Fastighetsskattensnegativa effekter är väl kända. Inte minst under de senaste årensturbulens på fastighetsmarknaden har denna skatt i många fell bidragit till attolika fastighetsägare försatts i ohållbara situationer. Starkaskäl talar för att fastighetsskatten bör avvecklas. Som ett steg idenna riktning bör skatteutskottet ställa sig bakom förslaget i Ny demokratispartimotion om att fastighetsskatten möjligt bör sänkas från till0,. Detta skulle innebära att festighetsskatten skattemässigt jämställdesmed beskattningen av andra kapitaltillgångar. OskarLindkvist, , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken och fastighetstaxeringbörjar med "är" och slutar med "yrkande 2avstyrks" bort ha följande lydelse: Imotion Sk326 (s) yrkande 2 påtalas ett problem som uppstått till följd av vissaövergångsregler för befrielse från fastighetsskatt. Som anförs i motioneninnebär dessa regler att hus byggda åren 1991 och 1992 kommer att påförasfastighetsskatt tidigare än hus byggda åren 1993/94:BoU5y 1989 och 1990.Motionärerna framhåller att denna ordning är särskilt olycklig med tanke på att1991 och årgångar redan är hårt belastade i ekonomiskt hänseende. Bostadsutskottetdelar motionärernas oro för den ekonomiska situationen i de aktuellaårgångarna. Mycket talar därför för att den lösning som föreslås med enförlängd skattebefrielse bör genomföras. Frågan hur ensådan regeländring i så fell bör utformas bör övervägas tillsammans med deandra insatser som krävs för att mildra effekterna av den ekonomiska kriseninom bostadssektorn. Förslag med denna inriktning har s-Iedamöterna ibostadsutskottet redovisat i betänkandet 1993/94:BoU14. OskarLindkvist, , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken och fastighetstaxeringbörjar med "Utredningen har" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Somframhålls i den aktuella motionen kan de nuvarande reglerna för reduktion avfastighetsskatt innebära att många fastighetsägare med brutet räkenskapsårkommer att missgynnas i förhållande till övriga festighetsägare. Dentidigarelagda övergången till halv eller hel fastighetsskatt som det brutnaräkenskapsåret kan medföra innebär en inte oväsentlig extra ekonomiskbelastning för dessa fastigheter. För exempelvis bostadsrättsföreningar med enäven i övrigt ansträngd ekonomi kan detta få påtagliga effekter. Fråganom en proportionering av fastighetsskatten behandlades av bostads- samtskatteutskotten . Utskottens s-ledamöter ansåg att revideraderegler som undanröjer det aktuella problemet borde införas . Utskottens majoriteter ansåg attFastighetsbeskattningsutredningens arbete skulle avvaktas. Fastighetsbeskattningsutredningenhar ännu inte avslutat sitt arbete. Enligt bostadsutskottets bedömning tordedock den aktuella frågan kunna lösas separat utan att beredningen avfastighetsskatteutredningens övriga förslag behöver avvaktas. Det bör därförankomma på regeringen att skyndsamt vidta de åtgärder som erfordras för attinföra en proportionering av fastighetsskatten i enlighet med förslaget imotion Sk326 (s) yrkande 1. BoG Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFastighetsbeskattning och fastighetstaxering börjar med "Bl.a. den"och slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Denav motionärerna aktualiserade frågan utgör ett stort problem i många skärgårdskommuner. Det är inte rimligt att den fastboende befolkningen skall drabbas av orimligt hög fastighetsbeskattning på 9 grund av att trycket frånde fritidsboende driver upp markpriserna. Regeringen bör medanledning av vad som anförs i motionerna 1993/94:BoU5y övervägavilka åtgärder som behöver vidtas för att underlätta skärgårdsbefolkningenssituation och bidra till en utveckling av småföretagen i våra skärgårdsområden. Vadgäller de problem som aktualiseras i motionerna har Ny demokrati lagt fram ettflertal förslag som skulle innebära lättnader för skärgårdsbefolkningen.Förslag om en generell sänkning av fastighetsskatten har behandlats ovan.Förslag om att festighetsskatteintäkterna skall tillfella kommunerna harbostadsutskottet behandlat i betänkandet 1993/94:BoU15. Nedan behandlarutskottet ett förslag om att maximera det taxerade markvärdet till 100 000 krför en normal villafas-tighet. BoG Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFastighetsbeskattning och fastighetstaxering börjar med "Eftersomden" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: Deorimliga effekter som ibland uppstår på grund av höga taxeringsvärden förtomtmark har ovan uppmärksammats i motioner som behandlar problemen i våraskärgårdsområden. I princip samma problem gäller dock även i många andraområden, bl.a. i storstäderna. Det finns exempel där taxeringsvärdena i vissaattraktiva lägen höjts så mycket att de som har bott där inte harråd att bo kvar. Engodtagbar lösning av det aktuella problemet anvisas i Ny demokratispartimotion Bo250 yrkande 5 där det föreslås att det taxerade markvärdet skallkunna uppgå till maximalt för en normal villafastighet. Detta skulleinnebära att skatteuttaget i landets olika delar för en viss typ av fastighetinte kommer att variera mer än vad som kan anses vara rimligt. Det bör ankommapå regeringen att utforma de erforderliga reglerna. BoG Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÖvriga frågor börjar med "anser" och slutar med"motionsförslaget genomförs" bort ha följande lydelse: Skatteroch avgifter utgör av den totala byggkostnaden. Det är självklartatt ett så högt skatteuttag starkt bidrar till en begränsning avnyproduktionen av bostäder. För att bostäder skall kunna produceras tillkostnader som kan bäras av normalhyresgästen har bostadssektorn behövtsubventioneras kraftigt av staten. De höga produktionskostnaderna har ocksåinneburit att bidragsberoendet hos hushållen ökat . Som anförsi Ny demokratis motion är det nödvändigt att nu minska rundgången av skatteroch bidrag inom bostadssektorn. Detta skulle också bidra till att den nuvarandeekonomiska krisen i delar av sektorn får sin lösning. förordaratt skatteutskottet ger sitt bifell till förslå- 10 get i den aktuellamotionen om en sänkning av byggmomsen till .