yttr · GH05SfU1 · 1993-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa, m.m. , 1993/94 SfUly har beretts tillfålle att yttrasig över proposition 1993/94:66 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomaroch långtidsarbetslösa, m.m. jämte motioner såvitt avser utskottets beredningsområde. Utskottet begränsar sitt yttrande till att avseregeringens förslag om generellt anställningsstöd (avsnitten 6 och 8 ipropositionen jämte lagförslagen 2.3 och 2.4). Motioner som berör det generellaanställningsstödet är 1993/94:A16 av m.fl. (s) yrkandena 2 och3, 1993/94:A17 av m.fl. (v) yrkande 15 och 1993/94:A18 av lanWachtmeister m.fl. (nyd) yrkande 15. Utskottet yttrar sig även över yrkandena18 och 20 i motion 1993/94:A16 som gäller studiestöd. 1 propositionen föreslås att ett generelltanställningsstöd för arbetsgivare () införs. Stödet skall endast lämnas förår 1994. Stödet innebär att för en nettoökning av antalet sysselsatta under år1994, jämfört med antalet sysselsatta vid utgången av , medgesavdrag från arbetsgivaravgifterna . Avdraget beräknas för månad enligt följande. avavgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterna multipliceras med det antalanställda som vid månadens utgång överstiger antalet anställda vid utgången avseptember 1993 dividerat med antalet anställda vid utgången av månaden. Somanställd räknas den som har en anställning med en arbetstid om minst pervecka. I antalet anställda inräknas även den som inte är anställd men somuppbär ersättning för arbete och för vilkenarbetsgivaravgifter skall betalas, dvs. uppdragstagare som saknarF-skattebevis. Detavdragna beloppet skall anses avse folkpensionsavgift. I propositionen läggs fram förslag till lag om generelltanställningsstöd och förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter. 1 1993/94. 11 saml Nr 1 v Motionerna 1993/94:SfUly I motion A16 av m.fl. (s) yrkas avslag påförslaget (yrkandena 2 och 3). Motionärerna anför att förslaget har fått enutformning som- gör att stora resurser kommer att gå till arbeten som ändåskulle ha kommit till stånd. Vidare redovisar motionärerna följandeinvändningar. Stödkonstruktionen medför att alla säsongsvariationer leder tillstöd. Förslaget premierar nystartade företag vilket kan medförakonkurrensproblem. Det är också oklart hur deltidsanställda skall bedömas.Slutligen anförs att det kommer att bli mycket svårt att i efterhandkontrollera hur många anställda en arbetsgivare hade i september 1993.Motionärerna anser att det vore bättre att använda ett rekryteringsstödinriktat mot ungdomar och långtidsarbetslösa och med högre subventionsgrad. Även i motion A18 av lan m.fl. (nyd) yrkasavslag på förslaget (yrkande 15). Enligt motionärerna leder regeringens förslagsannolikt till minskade kostnader för företag som ändå är framgångsrika ochdärigenom kan nyanställa. Detta snedvrider konkurrensen. Förslaget saknar ocksåinriktning mot de unga arbetssökande. Motionärerna anser att man i stället börgöra grundläggande förändringar i lagen om anställningsskydd för att därigenomstimulera nya företag. I motion A17 anför m.fl. (v) att detgenerella stödet givetvis kommer att "läcka" subventioner tillföretag som ändå skulle nyanställa. Det är dock lönsamt för både statsbudgetenoch samhällsekonomin även om endast en mindre del av nyanställningarna kanhärledas till existensen av stödet. Stöd till naturliga säsongsanställningarmåste dock undvikas. Det kan ske genom att anställningar än sexmånader undantas, vilket dock skulle innebära ett system där stödet tar siktepå enskilda anställningar och inte på det genomsnittliga antalet anställda.Motionärerna anför vidare att förordat ettrekryteringsstöd med bidragsteknik som kan utformas mer selektivt och inriktaspå långtidsarbetslösa och ungdomar. Slutligen framhåller motionärerna attadministrativa och tekniska problem som påtalats av skatte- ocharbetsmarknadsmyndigheterna måste tas på allvar. Motionärerna begär i yrkande15 ett tillkännagivande om det anförda. Enligt förslaget skall det avdrag som får göras från detotala arbetsgivaravgifterna beräknas enligt följande: X avgiftsunderlagetx antalet nyanställda totala antalet anställda Med antalet nyanställda avses i denna formel så mångapersoner som antalet anställda i slutet av den månad avgifterna avser överstiger antaletanställda vid utgången av . här förutom vissa uppdragstagare den som har en anställning med en arbetstid om minst i arbetsgivarens 2 verksamhetoch som för detta arbete uppbär sådan lön eller annan ersättningför vilken arbetsgivaravgifter skall betalas. Med avgiftsunder- l993/94:SfUly lagetavses i formeln det totala avgiftsunderlag för aktuell månad som arbetsgivarenskall betala avgifter på. I detta underlag ingår summan av utgivna löner till all personal och värdet på andra skattepliktiga förmånersom utgivits till dem. Även lönedelar över 7,5 basbelopp ingår i avgiftsunderlaget. Utskottet vill belysa förslaget med några exempel på hurstort avdraget blir i vissa situationer. På en verkstad arbetar 8 heltidsanställda personer vidutgången av . De har alla en månadslön på . 1 slutet avåret anställs ytterligare två personer, och de får samma månadslön.Arbetsgivaravgifterna för uppgår till x 150 000 - 46 740kr. Avdraget blir x 150 000 x 2/10 = . Om verkstaden i ställethade anställt fyra halvtidsanställda hade lönesumman och arbetsgivaravgifternavarit desamma men avdraget hade blivit (x 150 000 x 4/12). Tre personer driver tillsammans ett framgångsriktaffärsföretag. De har vardera en månadslön inkl. skattepliktiga förmåner på . De har dessutom en heltidsanställd sekreterare med en månadslön på . Om de anställer en receptionist på halvtid mot en ersättning av 7 000kr kommer deras arbetsgivaravgifter att uppgå till (31,x 327 000). Avdraget blir (X 327 000 x 1/5), trots att arbetsgivaravgifterna förnyanställningen bara ökar med före avdraget. Exempel 2 visar avdragets effekter när den genomsnittligalönen för de tidigare anställda är betydligt högre än för den nyanställde. Arskillnaden tillräckligt stor kan nyrekryteringen bli helt gratis och t.o.m.minska arbetsgivarens utgifter. Utgångspunkten för beräkningen av antalet nyanställda ärsom angivits antalet anställda vid utgången av . Vid personalomsättningarkan det därför slumpa sig så att avgående personal slutat t.ex. i mitten avseptember medan efterträdarna börjat . Även tidpunkten i sig,september månad, gör att verksamheter med säsongsvariationer kommer attpremieras genom lägre arbetsgivaravgifter. Skiftet september/oktober tordeligga mitt emellan sommar- och vintersäsong inom turistnäringen.Säsongsanställda inom trädgårdsnäringen har då i regel slutat. När nästasäsong börjar i dessa verksamheter är arbetsgivaravgifterna nära nog halverade.Effekterna vid säsongsanställningar har också påtalats i såväl motion A16 sommotion A17. Det är enligt förslaget tillräckligt att en person äranställd vid utgången av en avgiftsmånad för att påverka antalet nyanställda.Om en person tillfålligt anställs för att arbeta runt ettmånadsskifte och arbetstiden uppgår kan arbetsgivaravgifternadärför komma att reduceras för . vid en veckoarbetstidpå innebär också att om en anställd 1993/94:SfUly person somarbetar , t.ex. , ökar sin arbetsinsats , såkommer denne att betraktas som nyanställd vid beräkning av avdragets storlek. I förslaget har inte gjorts någon begränsning till att denyanställda skall vara verksamma i . Den som anställer en svensk medborgareför sysselsättning utomlands där ATP-rätt följer av lagen om allmänförsäkring eller där s.k. ATP-förbindelse tecknats kommer att få räkna indenne som nyanställd, trots att arbetsgivaren bara skall erlägga ATP-avgift med13 % för den anställde. En begränsning borde enligt utskottet ha gjorts tillnyanställda som sysselsätts i . Enligt propositionen skall stödet även lämnas tillnyetablerade företag. Ett nystartat företag kommer därför i princip bara attbehöva betala halv arbetsgivaravgift för all personal. Utskottet delar den uppfettningsom framförs i motionerna A16 och A18 att detta kan medföra konkurrensproblem.Här finns, enligt utskottet, stora möjligheter till manipulationer. Utskottet har ovan pekat på en rad allvarliga problem medregeringens förslag, och listan på problem kan göras längre. Med den tekniskalösning regeringen valt ser utskottet en stor fera för att systemet skullekunna utnyttjas i rent ekonomiskt vinningssyfte. Detta kan inte accepteras.Kontroll av att lämnade uppgifter är riktiga kommer härtill i princip endastatt kunna ske vid stickprovsmässig revision. Utskottet har i annatsammanhang (se bet. 1993/94:SfU2 Bidragsfusk m.m.) framhållit att de gemensammabidrags- och försäkringssystemen om möjligt i sig bör vara konstruerade så attmissbruk motverkas. Med regeringens förslag skulle det dessutom kunna ske ihelt lagliga och medvetet accepterade former. Bestämmelserna om beräkning avantalet nyanställda och tidpunkten för när personalförändringar sker görsystemet dessutom mycket känsligt och innebär att tillfålligheter många gångerkommer att avgöra om och i vilken omfattning stöd lämnas. Det generella anställningsstödet skall enligt förslagetlämnas genom att den arbetsgivare som kommer i fråga gör ett avdrag frånarbetsgivaravgifterna. Detta avdrag skall därefter minska influtnafolkpensionsavgifter. I propositionen anges att det för att beräkna effekternaav det generella anställningsstödet på de offentliga finanserna krävs informationdels om vilka sysselsättningsökningar som skulle komma att ske även om stödetinte infördes, dels om vilken sysselsättningsökning som sker på grund avstödet. Regeringen konstaterar att sådan information saknas. Utskottet kan inte acceptera attsocialförsäkringsavgifterna används för en stödform som redan i tekniskt avseende är mycket bristfållig och vars effekter i form av minskade avgifter dessutom är okända. Utskottet anser därför att arbetsmarknadsutskottet med bifall till mo tionerna AI6 yrkandena 2 och 3 samt A18 yrkande 15 bör avstyrka bifall till propositionen i denna del. bör avstyrka bifell också till motion AI7 yrkande 15. Studiestöd 1993/94:SfUly I motion A16 anför m.fl. (s) att sedan år1986 kan SVUXA inte utges för studier på gymnasienivå som beräknas pågå mer äntvå terminer. Syftet har varit att stimulera kortare utbildningar som kundeförstärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden. Situationen har nuförändrats. De studerande har blivit allt yngre och arbetslösheten kan varalängre . Det är därför viktigt att de arbetslösa ges möjlighet attförbättra sina kunskaper i viktiga basämnen för att sedan kunna utbilda sigtill en nivå som svarar mot samhällets och marknadens krav. Det måste då varaav underordnad betydelse om studierna pågår under två eller tre terminer.Motionärerna hänvisar till att () föreslagit attSVUXA skall kunna beviljas under längre utbildningar, antingen för de tvåförsta terminerna eller för avslutningen av en tidigare påbörjad utbildning.Motionärerna delar denna uppfattning. Eftersom en betydande del återstår avavsatta medel ryms motionärernas förslag inom ramen för redan anvisat belopp.Motionärerna begär i yrkande 18 ett tillkännagivande om vad som sålundaanförts. I samma motion begärs i yrkande 20 att ytterligare 50 miljoner kronoranvisas till Studiemedel m.m. för /94. Beloppet motsvarar detytterligare behov av studiemedel som behövs vid en sådan utökning av antalethögskoleplatser som föreslås i motionen. CSN har i sin anslagsframställning för /95föreslagit att SVUXA skall kunna beviljas under längre utbildningar. CSN anföratt det inte är sannolikt att en utbildning på två terminer på gymnasialnivå märkbart förändrar den arbetslöses situation på arbetsmarknaden. Denarbetslöse väljer därför antingen att gå en mera omfattande utbildning medbättre arbetsmarknadsprognos, även om utbildningen måste finansieras medstudiemedel eller, ännu mera sannolikt, att avstå från studier och i ställetutnyttja sin arbetslöshetsersättning. Det är enligt utskottet självklart att medlen för SVUXAskall användas på bästa sätt. Utskottet delar därför motionärernas uppfattningatt SVUXA måste kunna beviljas även vid längre utbildningar. Detta har ocksåföreslagits i CSN:s anslagsframställning som bereds inom regeringskansliet.Anslagsframställningen avser /95, men enligt utskottets meningär det angeläget att SVUXA inom ramen föranvisade medel kan beviljas för gymnasieutbildningar som pågår mer än tvåterminer. Utskottet förutsätter att behovet av ytterligare flexibilitet ianvändningen av medlen fortlöpande prövas. Vad socialförsäkringsutskottet sålunda anfört börarbetsmarknadsutskottet föreslå att med bifall till motion A16yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna. Vad gäller yrkande 20 i samma motion anser utskottet att,vid en utökning av antalet högskoleplatser på sätt motionärerna begär, studie- medelmåste kunna beviljas enligt gällande lag. Om arbetsmarknadsut- 1993/94:SfUly skottettillstyrker utökningen av antalet högskoleplatser bör utskottet således äventillstyrka bifall till motion A16 yrkande 20. I beslutet har deltagit; (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), ArneJansson (nyd), (). (), (),(), Bo Finnkvist (s) och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. (), (), (), (). (), () och IngridSkeppstedt (c) anser att de tre sista styckena av utskottets yttrande omgenerellt anställningsstöd bort ha följande lydelse: Det generella anställningsstödet skall enligt förslagetlämnas genom att den arbetsgivare som kommer i fråga gör ett avdrag frånarbetsgivaravgifterna. Detta avdrag skall därefter minska influtnafolkpensionsavgifter. Även om skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter i detenskilda fallet inte är kopplad till en anställds socialförsäkringsförmånerföreligger ändå ett samband mellan socialförsäkringsförmånerna och flera avsocialavgifterna. Sambandet mellan förmåner och avgifter såvitt gällerfolkpensionsavgiften är dock svagt, och avgiften kan i det avseendet därförsägas vara av skattekaraktär. Enligt utskottets mening bör man sträva efter att ökasambandet mellan avgifter och förmåner. Detta är av betydelse inte minst förstabiliteten i socialförsäkringssystemen och för att de försäkrade skall ha ettfortsatt förtroende för de gemensamma försäkringssystemen. Svårigheter måste påsikt uppstå att rätt värdera vilka avgiftsuttag som måste ske för attfinansiera försäkringarna. Det är av dessa skäl utskottet anser attarbetsmarknadspolitiska åtgärder rent principiellt bör finansieras på annatsätt. Utskottet vill också erinra om de kraftiga besparingsåtgärder somsärskilt genomförts inom socialförsäkringssystemet. Med hänsyn till angelägenheten av att snabba åtgärdersätts in för att 1993/94:SfUly stimulera nyanställningar och eftersom stödet äravsett att lämnas endast , vill utskottet dock inte motsätta sigatt stödet finansieras genom en omfördelning av arbetsgivaravgifter. Eneventuell förlängning av stödet efter 1994 måste emellertid finansieras i annanordning enligt utskottets bestämda uppfettning. Utskottet har ovan riktat kritik mot förslagets tekniskautformning. Enligt utskottets mening skulle bristerna i konstruktionenmotverkas om avdraget från arbetsgivaravgifterna beräknas på de enskilda nyanställdaslönesummor i stället för på ett genomsnitt av företagets totala lönesumma. Somnämnts bör stödet även begränsas till att gälla nyanställda som sysselsätts iSverige. Med en sådan ändring anser socialförsäkringsutskottet attarbetsmarknadsutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till generellt anställningsstödoch avstyrka bifell till motionerna A16 yrkandena 2 och 3, A17 yrkande 15 ochA18 yrkande 15. Meningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Jag anser att det generella anställningsstödet börbegränsas till att gälla nyanställningar av långtidsarbetslösa och ungdomar. Iövrigt ansluter jag mig till vad som anförts i den avvikande meningen. gotab 45417, 1993