yttr · GH05UU5 · 1993-12-31 00:00:00 — Genomförande av besluten vid om miljö ochutveckling UNCED 1993/94 UU5y Regeringen föreslår i proposition 1993/94:111 Genomförandeav besluten vid om miljö och utveckling UNCED att riksdagengodkänner dels den huvudsakliga inriktningen av arbetet med genomförandet avRiobesluten i (kapitel 4 i propositionen), dels den huvudsakligainriktningen av den svenska strategin för det globala samarbetet för hållbarutveckling (kapitel 5 i propositionen). Propositionen har hänvisats till jordbruksutskottet somgenom beslut berett utrikesutskottet tillSlle att senastden yttra sig över propositionen, jämte motioner, i de delar somberör utrikesutskottets beredningsområde. Yttrandet berör dels kapitel 5 som behandlar det globalamiljösamarbetet för hållbar utveckling i proposition 1993/94:111, s. 6792,dels motion 1993/94:Jo21 av () yrkande 4 som väckts medanledning av propositionen, dels motionerna 1993/94:Jo690 av . (s) yrkandena 2, 13 och 19 samt 1993/94:Jo691 av m. (s) yrkande 1 som väckts under den allmänna motionstiden. Regeringen lämnade med skrivelse 1992/93:13 enredogörelse för om miljö och utveckling, UNCED, som ägde rum iRio de Janeiro . I skrivelsen meddelade regeringen sin avsiktatt återkomma till i fråga om det svenska arbetet med uppföljningenav konferensens beslut. lade regeringens skrivelse (bet.1992/93:JoU8, yttrande 1992/93:UU2y, rskr. 1992/93:70) till handlingarna. I proposition 1993/94:111 lägger regeringen fram sinstrategi för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet om en hållbarutveckling i och en strategi för insatser i det globala samarbetetför hållbar utveckling. Det övergripande målet för de svenska insatserna i detglobala miljö- och utvecklingssamarbetet är att åstadkomma en 1 1993/94. integreringav UNCED-besluten i både det normativa och operativa 1993/94:UU5yinternationella samarbetet. Där så är lämpligt avser regeringen sträva efteratt S till stånd internationella avtal med konkreta och tidsbestämda åtagandenoch förpliktelser. Regeringen föreslår att en särskild arbetsgrupp tillsätts.Arbetsgruppen föreslås lämna förslag till principer, riktlinjer ocharbetsmetoder för hur UNCED-besluten och de globala miljöfrågorna skulle kunnaintegreras i det svenska utvecklingssamarbetet. I propositionen nämns vidare att Riobesluten måste präglaoch genomsyra de internationella organisationernas biståndsinsatser. Somexempel på organisationer där en sådan integrering bör ske anges bl.a. FN:sutvecklingsprogram, UNDP, Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna,den globala miljöfaciliteten (GEF), FN:s flyktingkommissarie (), FN:sbarnfond () och (WFP). Förhandlingar inom ramen för GATT-arbetet bör enligtpropositionen syfta till en tolkning/förändring av de internationella handelsreglerna,som möjliggör avsteg från grundläggande principer om ickediskriminering ochnationell behandling när så är nödvändigt för att uppnå och genomförainternationeflt överenskomna miljömål och åtgärdsprogram. I propositionen sägs vidare att internationella legalainstrument kan vara verkningsfulla medel för att främja en hållbar utvecklingoch genomföra besluten från UNCED i de fall där sådana instrument bedöms varaden lämpligaste formen för mellanstatligt arbete. Regeringen avser att verkaför förbättrad uppföljning av internationella konventioner och ökad samordningmellan berörda konventionssekretariat. I det normbildande samarbetet är FN:s kommission förhållbar utveckling ett politiskt viktigt organ för att upprätthålla ochvidareutveckla det internationella samfundets samsyn på miljö och utveckling.Den internationella uppföljningen av skogsprinciperna bör enligt propositionenföras inom FN:s regionala kommissioner och FAO:s regionala skogskommissioner.Principerna kan i ett längre perspektiv ligga till grund för ettinternationellt bindande instrument. I propositionen understryks vikten av att följa upp ochfördjupa miljöfrågorna i samband med en rad tematiska FN-konferenser såsom om befolkning och utveckling , 1995, och omboende och bebyggelsefrågor (Habitat II) . Regeringen avser verka för att FN:s miljöprogram ()och dess styrelse behåller sin roll som centralt forum i FN för beslut om miljöhänsyn i samhällsutvecklingen och diskussion om miljötillstån det. Regeringen anser att möten skall bli årliga. roll för utvecklande av den internationella miljörätten bör enligt regering en utgöra ett prioriterat satsningsområde. Ett annat viktigt verksam hetsområde för är att utarbeta nationell miljölagstiftning i \ utvecklingsländerna. I propositionen anges vidare att miljösty- relse vid sitt möte är1993 på svenskt/nordiskt initiativ fattade beslut /94:UU5y omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Det är regeringensavsikt att även noga följa och aktivt delta i den internationellautvecklingen när det gäller dels efterlevnad av rekommendationen i Agenda 21beträffande militärens hantering av miljöfarligt avfall, dels miljöstyrelsensrekommendation om utarbetande av nationell miljöpolicy för den militärasektorn. Imotion Jo21 (kds) yrkande 4 föreslås att kraftfullt verkar förutarbetandet av en global vattenkonvention. Motionären anför att tilltagandevattenbrist är en av de allvarligaste frågorna för mänskligheten att lösa.Redan nu utgör vattenbrist en källa till starka spänningar i en del torraområden i världen. Imotion Jo690 (s) anförs att regeringens förslag i proposition 1993/94:111 inteutgör tillräckligt underlag för de beslut som föreslås att fatta.Motionärerna föreslår att begär att regeringen återkommer medförslag till mer preciserade mål, strategier och medel (yrkande 2). I vad avserdet globala miljösamarbetet poängteras i motionen vikten av att beaktamiljöfrågor i biståndsarbetet. Motionärerna pekar bl.a. på attmiljöförstörelse kan leda till sämre jordbruksproduktion både vad gällerkvantitet och kvalitet och därmed till svält och sjukdomar. Detta kan i sin turäventyra internationell fred och säkerhet. Kretslopp och avfallsfrågor liksomden fysiska planeringen och den miljön bör också uppmärksammas ibiståndssammanhang. Motionärerna anser att det är angeläget att Sverigearbetar för att dessa frågor tas upp vid uppföljningen av UNCED (yrkande 13). I motionen föreslås också att Riodeklarationen görs till enbindande stadga senast till uppföljningsmötet (yrkande 19). MotionJo691 (s) tar upp frågan om att ta till vara resurser som används på denmilitära sidan för att skydda, förbättra och återställa miljön. Motionenrefererar till en FN-studie under svenskt ordförandeskap ommilitära resurser för miljön. Inom den militära sektorn finns adekvata resursersom kan användas för att effektivt möta hotet mot den globalamiljöförstörelsen. I föreslås civil användning av militära resursersåsom bl.a. satellitteknologi för övervakning av jordbruk och torka m.m.,skogsplantering och annan markvård i tredje världen. Vidare finns förslag tillkalkning av sjöar och skogar med hjälp av militära flygplan och fartyg, bekämpningav oljeutsläpp m.m. I yrkande 1 föreslås att i FN:s kommission förhållbar utveckling skall ta initiativ till en uppföljning av om atträdda och återställa miljön i enlighet med förslagen i studien. Många av de största miljöproblemen såsom hoten motklimatet, ozonskiktet och den biologiska mångfelden är globala och måste mötasgemensamt av världssamfundet. om miljö och utvecklingbehandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor som är av stor betydelse förmänsklighetens fortlevnad. har på olika sätt varit pådrivande i dettainternationella samarbete. Den strategi för insatser i det globalasamarbetet som läggs fram i proposition 1993/94:111 Genomförande av beslutenvid om miljö och utveckling innehåller i allt väsentligt förslagtill hur regeringen avser att fortsätta att verka pådrivande i den normativaoch operativa miljöprocessen såväl i det bilaterala som i det multilateralautvecklingssamarbetet. Sambanden mellan miljö och utveckling utgör en viktigförutsättning för såväl förståelsen av behovet av bistånd som för att biståndetges en utformning som medverkar till att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen. Med tanke på att arbetet med att förverkliga besluten frånUNCED är en fortlöpande process vill utskottet understryka vikten av attprinciperna för det svenska uppföljningsarbetet slås fast. Utskottet ställersig följaktligen bakom regeringens strategi för det fortsatta internationella uppföljningsarbetet,ett arbete som återkommande får anledning att behandla. Utskottetkan därmed inte tillstyrka motion Jo690 (s) yrkande 2 i vilken yrkas attregeringen bör återkomma med förslag till mer preciserade mål, strategier ochmedel. Utskottet har i ett flertal betänkanden, senast ibetänkandet 1993/94:UU4, framhållit den vikt utskottet Sster vid att eneffektivare kontroll och efterlevnad av de internationella avtalen påmiljöområdet främjas. Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sättdriver denna fråga. Vad beträffer förslaget om att göra Riodeklarationen bindande stadga som framförs i motion Jo690 (s) yrkande 19 konstaterarutskottet att frågan väcktes när förhandlingarna inför om miljöoch utveckling inleddes. På ett tidigt stadium stod det klart attförhandlingarna inte skulle resultera i en text som kunde ratificeras avstaterna. Det fenns nästan inga förutsättningar för att staterna skulle kunnaenas om legalt bindande åtagande i de flesta av de frågor som föreslogs att tasupp i texten. Man begränsade sig därför till att försöka enas om en deklarationmed mer generellt formulerade principer. Resultatet blev innehållet i 27principer som sammanfördes till den s.k. Riodeklarationen. Deklarationen ärpolitiskt och moraliskt förpliktande för regeringarna. Utskottet noterar att Riodeklarationen till formenpåminner om 1948 års allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Denallmänna förklaringen är att betrakta som ett underlag till de två vägledandekonventionerna på de mänskliga rättigheternas område som antogs . Denallmänna förklaringen har sedermera kommit att till övervägande del utgörainternationell sedvanerätt. Utskottets bedömning är att ju mer Riodeklarationensprinciper i 1993/94:UU5y olika sammanhang upprepas och bekräftas, desto merförstärks dessa och kan successivt komma att betraktas som internationellsedvanerätt. Utskottet förutsätter ändå att regeringen i det internationella förhandlingsarbetetinför uppföljningsmötet prövar möjligheterna att få till stånd enprocess som verkar för att Riodeklarationen utvecklas till ett bindandedokument eller stadga. Utskottet betraktar med det ovan anförda motion Jo690 (s)yrkande 19 som besvarad. Utskottet noterar att tanken på en global vattenkonventionsom förs fram i motion Jo21 (kds) lanserades i UNCED-processen. ställdesig positivt till detta. Enligt vad utskottet erferit kommer vattenfrågorna attbehandlas vid årets möte med FN:s kommission för hållbar utveckling. Utskottetutgår från att regeringen avser inta en aktiv hållning eftersom vattnet är enavgörande livsförutsättning. söker redan nu driva en linje där projektkring ett hållbart utnyttjande av sötvattentillgångar i ges en högprioritet. Frågan drivs av bl.a. inom ramen för den konvention motökenspridning där har ordförandeskapet. Med det anförda anser utskottet att motion Jo21 (kds)yrkande 4 kan besvaras. Enligt vad utskottet erfarit kommer FN:s kommission förhållbar utveckling vid årets möte att behandla frågor kring avfallshanteringoch fysisk planering kopplade till den miljön. Utskottet anser detangeläget att fortsatt verkar för att utsatta situationuppmärksammas när det gäller den miljön. Utskottet förutsätter attSverige driver denna fråga såväl i kommissionen som i förberedelsearbetet införuppföljningsmötet . Utskottet anser härmed att motion Jo690 (s) yrkande 13 kanbesvaras. I likhet med regeringen finner utskottet det angeläget attSverige fortsätter att verka för att FN:s miljöprogram () och dess styrelsebehåller sin roll som centralt forum i FN för beslut om miljöhänsyn isamhällsutvecklingen och diskussion om miljötillståndet. Utskottet har tidigarepåpekat (betänkandena /92:UU22 och 1993/94:UU4 samt i yttrandet1992/93:UU2y) att den FN-studie, som arbetats fram under svensktordförandeskap, borde kunna utgöra en grund för användning av diverse militäraresurser på miljöområdet. Utskottet vidhåller denna uppfattning och förutsätteratt detta arbete följs upp i FN:s kommission för hållbar utveckling. Utskottet noterar i detta sammanhang att på svenskt/nordiskt initiativ nu fattat beslut om tillämpligheten av miljö normer vid militär verksamhet. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att aktivt delta i det internationella miljösamarbetet när det gäller efterlevnaden av rekommendationen i om militärens han tering av miljöfarligt avfell och miljöstyrelsens rekommendation om 5 utarbetande av nationell miljöpolicy för den militära sektorn. Med det anfördatillgodoses förslaget i motion Jo691 (s) yrkande 1 som 1993/94:UU5y därmedkan besvaras. Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (), (), (). (), Karl-ErikSvartberg (s), (), (), (nyd), (), (), (), BerndtEkholm (s) och (). FrånVänsterpartiet, söm inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. PierreSchori, , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Med tanke på" och slutar med "mål,strategier och medel." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att propositionen är en redogörelse för svensk miljöpolitik utankonkreta förslag. Den har mer karaktären av en skrivelse till riksdagen.Utskottet anser att propositionens allmänna beskrivning av dagsläget ochförslag till en mängd utredningar inte utgör ett tillräckligt underlag för de beslutsom föreslås att fatta. Utskottet tillstyrker motion Jo690 (s)yrkande 2 och föreslår följaktligen att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag till mer preciserade mål, strategier och medel förgenomförandet av besluten vid om miljö och utveckling.