yttr · GH05LU5 · 1993-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsyttrande /94: LU5y Riktlinjer för vissa ändringar i äktenskapsbalkensbodelningsregler 1993/94 LU5y har beslutat attbereda bl.a. lagutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition1993/94:250, Reformering av det allmänna pensionssystemet, jämte eventuella motionersåvitt propositionen och motionerna rör lagutskottets beredningsområde. I propositionen föreslår regeringen att riksdagengodkänner vissa riktlinjer som bör vara vägledande för ett reformeratålderspensionssystem. Förslagen baseras på Pensionsarbetsgruppens betänkande,(SOU 1994:20), Reformerat pensionssystem. I den föreslagna reformen ingår ettsärskilt system som innebär att intjänad pensionsrätt skall kunna delas mellanmakar. Sålunda skall makar, födda eller senare, i enlighet medPensionsarbetsgruppens förslag kunna dela pensionsrättigheter som tjänas ininom det reformerade pensionssystemet. Delningen skall vara frivillig och skefortlöpande, år för år, för äktenskapets bestånd. De ålderspensionsrättighetersom två makar intjänat i det reformerade pensionssystemet läggs sammanoch delas på så sätt att vardera maken som pensionsrätt för året tillgodoförs iprincip hälften. Anmälan om delning skall enligt förslaget göras gemensamt av makarnaoch får till följd att delning börjar att äga rum därefter.Anmälan om utträde kan göras ensidigt av någon av makarna. Delningen upphörockså om äktenskapet upplöses. Utöver vad Pensionsarbetsgruppen föreslagit innebärregeringens förslag att också makar som är födda bör fådela pensionsrättigheter intjänade inom det reformerade pensionssystemet. I propositionen hänvisar regeringen till tidigare framfördkritik mot att likadelning mellan makar av den ATP-rätt de tjänat in underäktenskapet inte kunnat delats. Kritiken har i huvudsak gått ut på att kvinnormissgynnats av nuvarande regler. I sådana fall där kvinnan tagit dethuvudsakliga ansvaret för barnen och hemmet har hon generellt sett, vid t.ex.en skilsmässa efter ett långvarigt äktenskap, haft små möjligheter att bättrapå sitt eget pensionsskydd. Regeringens förslag innebär att enbart pensionsrättigheterinom det allmänna reformerade pensionssystemet skall kunna bli föremål för enrenodlad delning mellan makar. De principiella synpunkter som ligger I 1993/94. bakom förslaget om attpensionsrätt skall kunna delas mellan makar 1993/94:LU5y bör dock, enligtregeringens mening, delvis överföras också på andra former avpensionsrättigheter. Mot denna bakgrund föreslår regeringen vissa riktlinjerför ett särskilt utredningsarbete rörande ändringar i reglerom bodelning (avsnitt 7.2). Arbetet skall syfta till nya regler som innebär atträtt till pension på grund av frivilliga individuella pensionsförsäkringar ochmedel på pensionssparkonto enligt lagen (1993:931) om individuelltpensionssparande, till skillnad från vad som gäller , regelmässigt skallingå i bodelningen efter äktenskapsskillnad. Övriga former avpensionsrättigheter, dvs. inom avtalspensioneringarna och såvitt gäller ATPenligt nuvarande regler, bör enligt propositionen jämkningsvis kunna beaktasvid en bodelning efter äktenskapsskillnad, om det med hänsyn till makarnas förhållandeni det enskilda fallet är uppenbart oskäligt att undanta dem från bodelningen. Lagutskottethar beslutat att avge yttrande i ärendet såvitt avser ovan redovisade förslagbeträffande bodelningsregler. Någon motion i den delen harinte väckts. Lagutskottetfår anföra följande. Äktenskapsbalkenutgår från att makar kan ha två slag av tillgångar, giftorättsgods och enskildegendom. Enligt 7 kap. 1 § är en makes egendom giftorättsgods i den mån deninte är enskild egendom. I vilka fall en makes egendom kan vara enskild anges i7 kap. 2 §. Främst märks det fallet att makarna genom äktenskapsförord bestämtatt viss egendom skall vara enskild. Vidare anges i lagrummet att egendom kanvara enskild om en make har fått den i gåva från någon annan än den andra makenmed villkoret att egendomen skall vara mottagarens enskilda. Detsamma gäller ifråga om egendom som under sådana villkor tillfaller en make genom arv ellertestamente. kan även egendom som en make förvärvar genom förmånstagareförordnan-devid livförsäkring, olycksfallsförsäkring eller sjukförsäkring, som tecknats avnågon annan än den andra maken vara enskild om försäkringstagaren föreskrivitdet. Frågan vilken karaktär egendomen eller tillgången har får betydelse vid bodelningmellan makar. Bodelningskall göras inte bara då äktenskapet upplöses genom äktenskapsskillnad utanäven vid den ena makens död. Makarna har också möjlighet att om de är överensom det göra bodelning utan samband med äktenskapets upplösning. Giftorättsgodsskall som huvudregel ingå i bodelningen, medan enskild egendom i princip inteskall göra det. bygger på principen att makarnasgiftorättsgods vid bodelningen skall delas lika mellan dem sedan vardera makenerhållit täckning för sina skulder. Enligt10 kap. 3 § har vardera maken rätt att undanta viss egendomeller rättighet från bodelningen trots att egendomen eller rättigheten utgörgiftorättsgods. I lagrummets första stycke föreskrivs att rättigheter som intekan överlåtas eller som i annat fall är av personlig art inte skall ingå ibodelning om det skulle strida mot vad som gäller för rättigheten. Därav följeratt rätten till pension från denallmänna försäkringen skall hållas utanför bodelningen. Detsam- 1993/94:LU5y matorde gälla en anställds rätt enligt en pensionsförsäkring som arbetsgivarentecknat. Av andra stycket i paragrafen följer att också rätt till pension pågrund av en privat försäkring som någon av makarna äger skall undantas. Enförutsättning är dock att utfallande belopp skall beskattas som inkomst och attförsäkringen gäller rätt till ålderspension eller invalidpension, ellerefterlevandepension i fall då rätt till utbetalning av pension föreligger vidbodelningen. Rätt till pension som tillkommer någon av makarna på grund avpensionssparavtal enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande, somträdde i kraft , skall inte heller ingå i bodelning. De angivna slagen av pensionsrättigheter på grund av enprivat försäkring eller ett pensionssparavtal skall dock, enligt 10 kap. 3 §fjärde stycket , helt eller delvis ingå i bodelningen om detmed hänsyn till äktenskapets längd, makarnas ekonomiska förhållanden ochomständigheterna i övrigt skulle vara oskäligt att undanta pensionsrätten frånbodelning. I förarbetena uttalades att jämkningsbestämmelsen får ses som enundantagsregel och därför bör tolkas restriktivt (prop. 1989/90:30, bet. LUll).Pensionsrättigheterna kan också enligt 10 kap. 4 § första stycket ingå ibodelningen om makarna är överens om detta. Enligt 11 kap. 4 § har make rätt tillkompensation vid bodelning för det fall den andra maken inför en föreståendeäktenskapsskillnad gjort vederlagsfria transaktioner. Bestämmelsen innebär attresultatet av bodelningen skall korrigeras om den ena maken föreansökan om äktenskapsskillnad genom gåva avhänt sig giftorättsgods i inteobetydlig omfattning eller använt sitt giftorättsgods till att öka värdet avsin enskilda egendom. Detsamma gäller när giftorättsgodset använts till att ökavärdet av en sådan pensionsförsäkring som enligt 10 kap. 3 § äktenskapsbalkeninte skall ingå i bodelningen. Korrigeringen skall göras så att man vidbodelningen beräknar den andra makens andel i boet som om det aktuellagiftorättsgodset alltjämt hade funnits kvar. Sedan den egendom som inte skall ingå i bodelningenfrånskilts och korrigering gjorts för skuldtäckning och för dispositioner, somnågon av makarna gjort från ansökan om äktenskapsskillnad, skallsom huvudprincip makarnas samlade giftorättsgods delas lika mellan dem. Dennaprincip kan emellertid frångås i vissa situationer då ett strikt fasthållandevid en likadelningsregel skulle leda till ett oskäligt resultat. Sålundastadgas i 12 kap. 1 § att vid bodelning som förrättas undermakarnas livstid ena maken av sitt giftorättsgods kan få behålla mer än sinandel av sitt giftorättsgods om en likadelning skulle vara oskälig med hänsyntill äktenskapets längd men även till makarnas ekonomiska förhållanden ochomständigheterna i övrigt. I har vidare införts en särskildregel om jämkning av äktenskapsförord. Före ikraftträdande den 1 januari 1988var huvudregeln att privata pensionsförsäkringar ingick i bodelningen medanflertalet andra pensionsförmåner i enlighet med vad som också nu gällerenligt 10 kap. 3 § första stycket hölls utanför. Underförarbetena till framhöll departementschefen (se prop.1986/87:1, s. 162) att det stora flertalet människor har sin pensioneringordnad på det sättet att förmånen inte ingår i en bodelning. Till försvar föratt pensionen på grund av pensionsförsäkring enligt då gällande regler däremotingick i bodelningen brukade, enligt departementschefen, anföras attbetalningen av försäkringspremierna i realiteten belastar bägge makarnasekonomi och därför får anses utgöra resultatet av deras gemensammauppoffringar. Det hade också framhållits att pensionsförsäkringarna oftainnefattade mycket stora ekonomiska tillgångar. Skatteaspekter och andrahänsyn hade medverkat till att pensionsförsäkringar ofta hade karaktär avkapitalplacering. Emellertid hade enligt departementschefen också kritikriktats mot att pensionsförsäkringarna inte följde samma regler som annanpension. Kritiken mot att dessa försäkringar omfattades av bodelning efteräktenskapsskillnad framträdde med särskild styrka i det fellet att den andramaken hade rätt till pension vars värde inte ingick i bodelningen. I anslutningtill detta uttalande erinrade departementschefen om att pensionsförsäkringar ikommunalskattelagens bemärkelse numera är inskränkta till sådana försäkringarsom tillgodoser pensioneringsbehov. Vid inkomstbeskattningen tillåts inteheller avdrag för högre än som anses behövliga för attförsäkringstagaren skall erhålla en normal pension. Försäkringstagaren saknar vidare med vissa i sammanhanget betydelselösa undantag möjligheter att disponeraöver det förmögenhetsvärde som försäkringen representerar. Med hänsyn tillanförda förhållanden ansåg departementschefen att det inte borde göras någonskillnad vid bodelning mellan vanlig pension och pensionsförmåner frånpensionsförsäkring. Efter ikraftträdande har utskottet vidflera tillSllen behandlat motioner med yrkanden om ändring av pensionsförsäkringarsställning i bodelningshänseende. Utskottet har därvid funnit att de skäl somåberopats till stöd för nuvarande ordning alltjämt äger giltighet. Vidare harutskottet pekat på den fördel som bestammelsen i 10 kap. 3 § äktenskapsbalkenger den efterlevande maken vid bodelning med anledning av den ena makens död.Enligt tidigare gällande ordning kunde den efterlevande maken tvingas att frånsin andel av giftorättsgodset utge kompensation till den avlidne makensbröstarvingar för värdet av den pensionsrätt som tillkom henne enligt enförsäkring, och detta gällde både i fell då hon själv tecknat försäkringen ochi fell då hon insatts som förmånstagare till makens försäkring (se bl.a. bet.I989/90:LU11). Utskottet har också vid ett antaltillfållen behandlat motioner vari anförts att makarnas totala pensionsskyddbör beaktas vid bodelning. Utskottet har därvid pekat bl.a. på att rätten tillegen pension eller avtalspension är en sådan rättighet som i regel inte kanöverlåtas och att den därför i likhet med andra sådana rättigheter enligt vadsom länge gällt inom äktenskapsrätten undantas från bodelning. En förändringi detta avseende skulle, enligt vad utskottet anfört, innebära att man frångåren grundläggande princip på området (se bet. 1989/90:LU11).När spörsmålet behandlades senast nu i vår 1993/94:LU5y hänvisadeutskottet till de överväganden som då pågick inom med anledning av Pensionsarbetsgruppens betankande (bet. 1993/94:LU19). Ipropositionen föreslås att en särskild utredare skall få i uppdrag att utarbetaförslag till ändringar i som innebär att rätt till pension pågrund av frivilliga individuella pensionsförsäkringar och medel påpensionssparkonto enligt lagen om individuellt pensionssparande regelmässigtskall ingå i bodelningen efter äktenskapsskillnad. Arbetet skall bedrivas medsikte på att ett ikraftträdande kan ske . Vidareframhålls i propositionen att syftet med den ändring som gjordes ibodelningsreglerna vid tillkomsten av var att åstadkommalikformighet med andra former av pension, nämligen folk- och tilläggspensionsamt avtalspension. När nu reglerna för den allmänna pensioneringen kommer attändras och delning kommer att medges av pensionsrätt intjänad inom detreformerade ålderspensionssystemet föreligger, enligt regeringens mening, intelängre detta skäl att hålla frivilliga, individuella pensionsförsäkringarutanför bodelningen. Tvärtom anser regeringen att det finns anledning att omprövadet tidigare riksdagsbeslutet om pensionsförsäkringars behandling vid bodelningjust för att åstadkomma en fortsatt parallellitet olika pensionsformeremellan. Samma synsätt bör anläggas på det individuella pensionssparandet.Utredningsarbetet bör syfta till att utarbeta ett system som innebär attfrivilliga, individuella pensionsförsäkringar och medel på pensionssparkontofortsättningsvis skall ingå i bodelningen efter äktenskapsskillnad, i huvudsakenligt de regler för pensionsförsäkringar som gällde . Närdet gäller övriga former av pensionsrättigheter bör, enligt vad som anförs i propositionen, utarbetas förslag och tekniska lösningar som Innebär att de framöver skall kunna tas i beaktande vid en bodelning inte regelmässigt men i speciella situationer nämligen om det med hänsyn till makarnas förhållanden i det enskilda fellet är uppenbart oskäligt att undanta dem från bodelningen. En sådan ord ning skulle alltså kunna gälla beträffande pensionsrättigheter inom det hittillsvarande allmänna pensionssystemet och inom avtalspensioner ingarna. Den skulle även kunna ta sikte på det reformerade pensions systemet för situationer där makarna inte har använt sig av delnings systemet. Utgångspunkten bör härvid, enligt regeringens mening, vara att pensionsrättigheter endast i undantagsfell skall kunna beaktas vid en bodelning mot en av makarnas vilja. Detta skall kunna ske bara när fördelningen av makarnas resp. pensionsskydd sammantaget framstår som orimligt, bl.a. i relation till makarnas förhållanden under äkten skapet och de framtida möjligheterna att påverka skyddet. Även frågan om hur pensionsrättigheterna skall kunna påverka bodelningen bör, enligt regeringens mening, penetreras närmare. I princip bör pensions rättigheterna inverka endast på fördelningen av annan egendom i stort, och pensionsrättigheterna som sådana bör alltså inte föras över från en ; make till en annan. Motbakgrund av de förslag som läggs fram om ett system /94:LU5y delning avintjänad pensionsrätt anser utskottet att det är motiverat att en ändring aväktenskapsbalkens bodelningsregler övervägs. Från lagutskottets utgångspunkterfinns inga erinringar mot att det av regeringen förordade utredningsarbetetkommer till stånd och bedrivs med den inriktning som angetts i propositionen.En översyn av bodelningsregler förutsätter dock attförslaget om möjlighet till delning av makars pensionsrätt kommer till stand. 1övrigt vill utskottet framhålla att de frågor som utredaren kommer att ställasinför i många fell kan bli lagtekniskt svårlösta, inte minst när det gällersådana situationer där makarna inte har använt sig av delningssystemet.Eftersom delningen av pensionsrätt mellan makar i det reformeradeålderspensionssystemet förutsätts vara frivillig uppkommer frågan vilkenbetydelse i bodelningshänseende som skall läggas vid att någon delning intekommit till stand. En annan fråga som kräver särskilda överväganden gäller hurpensionsrättigheterna skall värderas vid en bodelning. Somframgått av redovisningen ovan är de nuvarande reglerna i äktenskapsbalkenganska komplicerade. Enligt utskottets mening är det angeläget att framlagdaförslag såvitt gäller inte leder till att regelsystemetytterligare kompliceras. Delagtekniska svårigheterna skall emellertid inte överdrivas, och utskottet serfrån sina utgångspunkter sammanfettningsvis inga hinder mot att man går vidaremed förslaget. Stockholmden På lagutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), Per Stenmarck (m), MargaretaGärd (m), (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), (nyd),(). (), (), Per () och ().