yttr · GH05UbU6 · 1993-12-31 00:00:00 — Kompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150 bil. 1993/94 UbU6y Finansutskottethar berett utbildningsutskottet tillfålle att avge yttrande överproposition 1993/94:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /95, m.m. (kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. Utbildningsutskottetbehandlar i detta yttrande regeringens förslag i bilaga 8 till propositionensamt i anslutning därtill väckta motioner. Utskottet har vidare den 15 maj 1994beslutat att till finansutskottet med eget yttrande överlämna följandemotionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiden : 1993/94:Ub607(fp), 1993/94: Ub608 (m), 1993/94:Ub676 (s), 1993/94:Ub677 (s) yrkande 3,1993/94: Ub679 (v), 1993/94:Ub688 (c) yrkande 3, 1993/94:Ub690 (c) yrkande 1,1993/94:Ub714 (v) yrkandena 5, 6 och 7 samt 1993/94:Ub721 (c), vilka allaanknyter till förslag som regeringen i budgetpropositionen aviserat sin avsiktatt lägga fram i kompletteringspropositionen. De nämnda motionerna behandlasockså i detta yttrande. Utbildningsinsatser på gymnasial nivå för arbetslösa Regeringenaviserade i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 15 f.) att detäven nästa budgetår skulle anvisas medel till extra insatser inomgymnasieskolan och komvux mot bakgrund av den rådande arbetslösheten. Vidareaviserades ett förslag om en ny utbildningsform, utbildningscheck. Somriktvärden för planeringen angavs därvid 26 100 platser inom gymnasieskolan och28 000 platser i komvux och med utbildningscheck. Ikompletteringspropositionen lägger regeringen nu fram sina förslag på dessapunkter. Regeringenföreslår att ytterligare 1 anslås under anslaget Bidrag tillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. Därvidberäknas medel för statsbidrag till 26 100 platser i ett tredje gymnasieår,avsett för elever som genomgått tvåårig linje i gymnasieskolan. I första handskall detta enligt regeringen erbjudas elever som slutför tvåårig linje . Även ungdomar som slutfört sådan 1 1993/94. linje eller1992 och inte har gått ett tredje utbildningsår /94:UbU6y börberedas denna utbildning om det finns plats. Statsbidrag föreslås utgå med per helårsplats. Socialdemokraternaföreslår i motion 1993/94:Fi42 (s) att medel anvisas för 30 000 platser, alltså3 900 fler än regeringen föreslagit (yrkande 2). För dessa ytterligare platserföreslås i motionen att skall anvisa ytterligare (yrkande 3). Förvuxna arbetslösa föreslår regeringen att medel avsätts motsvarande 28 000helårsplatser. Av dessa skall enligt propositionen 20 000 plaber avsättas förgymnasial utbildning och påbyggnadsutbildning inom komvtix och 8 000 platseravsättas för utbildning finansierad med s.k. utbildningscheck. Regeringenframhåller att kommunerna enligt skollagen har ett grundansvar för atttillgodose behoven av utbildning i komvux. De tillkommande resurserna skallalltså användas för nya platser. Utbildning i svenska, främmande språk,naturvetenskapliga och tekniska ämnen skall prioriteras. För både komvuxplatseroch utbildningscheckar föreslås ett belopp om per helårsplats. Systemetmed utbildningscheck är en nyhet som regeringen introducerar för attmöjliggöra insatser från olika utbildningsanordnare vid sidan av skolväsendet.Utbildningscheckarna skall t.ex. avse utbildning i främmande språk på lägstgymnasienivå och gå till anordnarna av utbildningen. Denna skall omfatta minsten termin på heltid eller två terminer på halvtid. avses få iuppdrag att fördela utbildningscheckarna på de intresseradeutbildningsanordnare som godkänns av verket. De utbildningsanordnare som kankomma i fråga är fristående skolor däremot inte det offentliga skolväsendet, studieförbund, folkhögskolor samt universitet och högskolor. Ävenutbildningsföretag kan godkännas. Anordnarna skall ha kompetenta lärare förutbildningen och kunna förete en plan för denna, omfattande innehåll,uppläggning och utbildningsmål. Regeringen avser att göra sådan ändring istudiestödsförordningen att deltagare i utbildning med utbildningscheck kan fåsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Socialdemokraternalöreslår i motion 1993/94:Fi42 att skall avslå förslaget omutbildningscheckar, som enligt deras uppfattning inte har något annat syfte änatt skapa ytterligare möjligheter för privata utbildningsanordnare.Motionärerna vill i stället avsätta de medel som regeringen avsett förutbildningscheckar till utbildning inom komvux (yrkande 6). Om detta yrkandeavslås vill motionärerna att systemet med utbildningscheck även skall omfattadet offentliga skolväsendet (yrkande 7). ÄvenVänsterpartiet yrkar i motion 1993/94:Fi32 avslag på regeringens förslag omatt införa utbildningscheckar och påpekar att den språkutbildning somefterfrågas mycket väl kan genomföras i komvux och folkhögskolan (yrkande 41).Också i motion 1993/94:Ub714 (v), som väcktes under allmänna motionstiden,yrkas avslag på förslaget om utbildningscheckar (yrkande 5). Ifråga om antalet platser föreslår Socialdemokraterna att det för extrainsatserinom komvux skall avsättas medel för 25 000 platser i merateoretiskt inriktad utbildning och för 15 000 platser i den /94:UbU6yyrkesinriktade delen av komvux (mot. 1993/94:Fi42 yrkande 4). Sammanlagtföreslår alltså Socialdemokraterna 40 000 platser, att jämföra med regeringensförslag om 28 000. För att bestrida kostnaderna för de platser i komvux som gårutöver regeringens förslag föreslår de att skall anvisa 560 miljonerkronor (yrkande 5). Medlen föreslås bli anvisade under anslaget Bidrag tillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. (yrkande 8). Enligtsistnämnda yrkande skall medlen fördelas av efter ansökan och ienlighet med de principer som gäller för innevarande budgetår, med möjlighettill omfördelning mellan skolformerna om så befinns nödvändigt. föreslår i motion 1993/94:Fi32 att drygt enmiljard kronor anvisas utöver regeringens förslag för en kraftig ökning avantalet platser i komvux (yrkande 42). Utskottet konstaterar att det innevarande läsår beräknatsmedel för 40 000 extra platser för ett tredje gymnasieår. Av dessa har enligtuppgift i förevarande proposition ca 26 000 platser utnyttjats. Mot denbakgrunden delar utskottet regeringens bedömning att det nu är till fyllest attmedel beräknas för 26 100 platser. Utskottet vill i detta sammanhang påpeka attdet anslag från vilket statsbidrag utgår för det tredje gymnasieåret är ettförslagsanslag. Statsbidrag har innevarande budgetår utgått enligt enförordning (SKOLFS 1993:15). Utskottet utgår från att det är regeringens avsiktatt medlen även för /95 skall anvisas under ett förslagsanslag även om det i kompletteringspropositionen hemställs om ett obetecknat anslag, och att rätten till statsbidrag skall regleras i förordning. Innevarande budgetår finns medel anvisade för 33 000 extrahelårsplatser inom komvux. Av propositionen framgår att ca 25 000 av dessa harutnyttjats. Mot denna bakgrund delar utskottet regeringens uppfattning att detplatsantal som beräknats i kompletteringspropositionen är tillräckligt.Systemet med utbildningscheckar innebär att insatser från olika typer avutbildningsanordnare blir möjliga, vilket utskottet anser värdefullt. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget att även kommuner i sitt skolväsen förvuxna skall kunna utnyttja utbildningscheckarna. Yrkande 8 i motion 1993/94:Fi42 är enligt utskottetsuppfattning tillgodosett i propositionen. anser att finansutskottet bör föreslåatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1993/94:Fi32 yrkandena 41 och 42, 1993/94:Fi42 yrkandena 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 8samt 1993/94:Ub714 yrkande 5 med ändring av sitt tidigare beslut (bet.1993/94:UbU7, rskr. 208) - till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Hemspråksundervisningen l993/94:UbU6y Nydemokrati föreslår i motion 1993/94:Fi31 yrkande 37 att kommunernas skyldighetatt erbjuda hemspråksundervisning skall slopas. Utbildningsutskottethar avstyrkt motsvarande yrkanden vid fem tillfållen under de två senasteriksmötena (bet. 1992/93:UbU8, 1992/93:UbU3y, 1992/93:UbU5y, 1992/93:UbU6y samt1993/94:UbU7). har följt utskottets förslag. Med hänvisning härtillföreslår utbildningsutskottet att finansutskottet nu avstyrker yrkandet. Förstärkt intern kontroll och rådgivning iekonomiadministrativa frågor Iinledningen till littera C i kompletteringspropositionen redovisar regeringensin bedömning av behovet av åtgärder mot bakgrund av att Riksrevisionsverketsgranskningar av flera universitet och högskolor gjvit anledning till mångainvändningar och påpekanden. Regeringen finner det angeläget att förstärka ochbredda den interna kontrollen och rådgivningsfunktionen vid universitet ochhögskolor och avser att ställa vissa krav på lärosätena i detta avseende. Utskottet,som delar regeringens uppfattning att det behövs en sådan förstärkning, utgårfrån att arbetet inom varje lärosäte kan organiseras antingen helt genom köp avtjänster som utförs av auktoriserade revisorer eller genom samverkan mellandessa konsulter och en intern revisionsorganisation. Rapporteringen skall ibåda fallen ske direkt till styrelsen. Riksdagenhar tidigare under detta beslutat att anvisa tillBildmuseet i . Medlen anvisades under elfte huvudtiteln, anslaget B 33.Bidrag till vissa museer m.m. (bet. 1993/94:KrU26, rskr. harUmeå universitet som huvudman. Regeringen föreslår ikompletteringspropositionen att ges som ett särskilt åtagandeatt svara för utveckling och drift av verksamheten vid . Medel fördetta bör enligt regeringen anvisas under åttonde huvudtiteln, anslaget C 9.Umeå universitet: Grundutbildning, varvid anslaget B 33 under elfte huvudtitelnföreslås bli minskat med . Regeringen föreslår vidare attytterligare anslås för , vilket medför att anslaget Umeåuniversitet: Grundutbildning bör ökas med . Utskottethar inhämtat att gjort den bedömningen att börtillföras sammanlagt för att satsningen skall varameningsfull. Av nämnda belopp kommer att bidra med 500 000kr. Utbildningsutskottetföreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om att Umeåuniversitet ges som ett särskilt åtagande att svara för utveckling ochdrift av verksamheten vid . Utbild- 1993/94:UbU6yningsutskottet återkommer i det följande till anslagsbeloppet under Umeåuniversitet: Grundutbildning. Utbildningen av läkare och tandläkare Budgetåret1993/94 infördes ett helt nytt system för dimensionering och resurstilldelningför grundläggande högskoleutbildning. Statsmakternas styrning avutbildningsutbud och dimensionering sker numera genom det utbildningsuppdragsom för vart och ett av de statliga universiteten och högskolorna anges iregleringsbrev. De nu gällande utbildningsuppdragen avser treårsperioden1993/941995/96. Där anges inom vilka utbildningsområden lärosätet kan fåersättning för s.k. helårsprestationer och vilket antal sådana som kan grundaersättning inom resp. utbildningsområde. Vidare anges för hur många helårsstudenterlärosätet kan få ersättning (studentpeng) under ett visst läsår. Det högstaantalet ersättningsberättigade helårsprestationer och helårsstudenter haremellertid angivits med marginal i förhållande till vad som faktiskt ryms inomanslagsbeloppet. Därmed har lärosätena ett visst utrymme för egnaprioriteringar när det gäller utbildningsutbudet och dimensioneringen av olikautbildningar. Dimensioneringen styrs även av att det i utbildningsuppdragetanges hur många examina av vissa slag som lärosätet skall prestera undertreårsperioden. För andra lärosäten än de konstnärliga anges hur många examinaomfattande minst 120 poäng som skall presteras samt antalet av vissa yrkesexamina,bland dem läkarexamen och tandläkarexamen. Medden nya ordningen fastställs inte längre antalet nybörjarplatser i olika slagsutbildning av statsmakterna. Vidförra godkände de riktlinjer för utbildningsuppdragen tillde olika universiteten och högskolorna som regeringen presenterat i proposition1992/93:169 (bet. UbU14, rskr. I nämnda proposition (s. 50) anförderegeringen, mot bakgrund av önskemål om ökning av läkarutbildningen i , attbehovet av en eventuell ökning av läkarutbildningen måste bedömas mot enlångsiktig prognos över tillgång och efterfrågan på läkararbetskraft i olikadelar av landet. En sådan prognos planerades då av statsrådet ochavsågs föreligga i sådan tid att hänsyn till den kunde tas i följande årsbudgetproposition, varför inget förslag om ökning av läkarutbildningen i Umeåfördes fram i den nämnda propositionen. Utbildningsministern anfördeockså att en ökning av antalet avlagda läkarexamina borde kunna ske inom ramenför befintliga medel. Närdet gäller tandläkarutbildningen konstaterades i samma proposi tion (s. 51 f.) att det fanns en stor osäkerhet i bedömningen av det framtida behovet av tandläkare. Därför föreslogs att den utökning med 10 platser i tandläkarutbildning som gjordes vid /93 inte skulle permanentas. Vidare nämndes att stats rådet planerade ett uppdrag till att göra en förnyad bedömning av behovet av tandläkare när utformningen av det - nya ersättningssystemet itandvården klarnat. 1* 1993/94. De utbildningsuppdrag somgivits för perioden /941995/96 /94:UbU6y ochde universitet som anordnar läkarutbildning resp. tandläkarutbildninginnefattar angivande av vilket antal examina av resp. slag som skall presterasunder treårsperioden samt för vilket antal helårsprestationer inom detmedicinska resp. det odontologiska utbildningsområdet som lärosätena kanpåräkna ersättning . Iårets budgetproposition aviserade regeringen ett kommande förslag om minskningav utbildningsuppdragen när det gäller lakar- och tandläkarutbildning. Ikompletteringspropositionen har regeringen nu lagt fram sitt förslag om detta. Utskottettar först upp frågan om läkarutbildningen. Regeringentillsatte en arbetsgrupp med uppgift att bedöma den framtidaefterfrågan på läkare vid olika antaganden om hälso- och sjukvårdensvolymutveckling. Arbetsgruppens rapport (Ds 1994:57) lades fram . Därkonstateras att antalet läkare ökar kontinuerligt fram till omkring år 2010.Därefter väntas många pensionsavgångar. Arbetsgruppen tar inte ställning tillde olika alternativ som presenteras i rapporten utifrån skilda antaganden.Regeringen anför att bedömningen av efterfrågan på läkare är vansklig.Internationella jämförelser leder fram till slutsatsen att efterfrågan påläkare inte låter sig beräknas efter något objektivt mätbart "behov",utan snarare är ett resultat av nationella prioriteringar. Den viktigastefrågan när det gäller att bedöma den framtida efterfrågan på läkare är enligtregeringen antaganden om det ekonomiska utrymme som samhället medger förexpansion av hälso- och sjukvården. Det tillgängliga underlaget har lettregeringen fram till slutsatsen att de beslutade utbildningsuppdragen för demedicinska områdena är alltför omfattande, varför förslag nu läggs fram om attde skall ändras så att antalet nyantagna studenter kan minskas /95 med totalt 120. Deförändringar som regeringen nu föreslår innebär att anslagen ochutbildningsuppdragen till , Lunds och samtKarolinska institutet minskas. Regeringen utgår därvid från attläkarutbildningen minskas motsvarande 120 nybörjarplatser, varav 40 avserKarolinska institutet, 20 , 40 och 20Göteborgs universitet. Inga minskningar föreslås för och Linköpingsuniversitet. Det sistnämnda har det minsta utbildningsuppdrageti landet inom det medicinska området. När det gäller har regeringen tagjthänsyn till att det fortfarande trots viss arbetslöshet bland läkare på andrahåll i landet finns vakanta läkartjänster i de fyra Norrlandslänen. Socialdemokraterna,som delar regeringens uppfattning att de beslutadeutbildningsuppdragen för det medicinska området är för omfattande, föreslår imotion 1993/94:Fi42 yrkande 9 en minskning motsvarande sammanlagt 60nybörjarplatser, alltså hälften så många som i regeringens förslag.Motionärerna anser att dessa 60 platser bör fördelas med 30 påKarolinska institutet och 30 på 1993/94:UbU6y(yrkandena 10 resp. 11). Ingen minskning föreslås alltså för ochGöteborgs universitet. Nydemokrati anser i motion 1993/94:Fi31 att ingen minskning avutbildningsuppdragen för läkarutbildningen bör göras (yrkande 28 i denna del).Motionärerna anser att de av regeringen anförda motiveringarna är klartplanekonomiska och att det är ologjskt att regeringen inte föreslår minskningarav utbildningsuppdragen när det gäller arkitekter och civilekonomer,yrkesgrupper bland vilka det råder en omfattande arbetslöshet.De avstyrker minskningsförslagen när det gäller (yrkande31), (yrkande 32) och (yrkande 36 idenna del). avstyrker de regeringensminskningsförslag (yrkande 33 i denna del) och föreslår i stället en ökning avutbildningsuppdraget för det medicinska området till motsvarande 145 nybörjarplatser(yrkande 30). För denna utökning föreslår de en anslagsökning med 2 miljonerkronor (yrkande 34 i denna del). Vänsterpartietavstyrker i motion 1993/94:Fi32 regeringens förslag om minskatutbildningsuppdrag för det medicinska området för (yrkande 45 i denna del). Imotion 1993/94:Fi46 (m, fp, c, kds) föreslås en ökning av utbildningsuppdragetför när det gäller det medicinska området till 135nybörjarplatser. Detta bör enligt motionärerna ske genom en omfördelning ilandet inom det totala anslaget till läkarutbildning. Även i motion1993/94:Fi49 (s) föreslås en ökning i , men till 145 nybörjarplatser.I båda motionerna hävdas att har fårre läkarutbildningsplatser iförhållande till invånarantalet än någon annan regjon i landet och att dennasituation förvärras med regeringens förslag. Vidare pekar motionärerna på denbiomedicinska industrins utvecklingsmöjligheter och att den medicinskafakulteten i har utvecklat en utbildning med naturvetenskapligprofil. Motionerna1993/94:Fi40 (s) och 1993/94:Fi41 (fp) tar upp behovet av att ökaläkarutbildningen vid så att den motsvarar en examination av130 läkare i stället för nuvarande cirka 100. Motionärerna hänvisar tillden i det föregående nämnda utredningen om den framtida efterfrågan på läkare,där det konstateras att pensionsavgångarna bland läkare ökar kraftigt omkringår 2010. Den därav följande bristen på läkare kommer först att uppstå iNorrland och inlandskommunerna, anför motionärerna. Tremotioner från allmänna motionstiden pläderar för en minsk ning av läkarutbildningens dimensionering. Enligt motion 1993/94:Ub607 (fp) är det angeläget att vidta åtgärder för att minska det överskott som nuvarande utbildningsvolym skapar. I motion 1993/94:Ub608 (m) sägs att det är viktigt att snabbt halvera läkarutbild ningens dimensionering. Detta bör inte ske genom att lägga ner en eller två fakulteter utan genom att antagning till utbildningen på nuvarande orter sker en gång i stället för två. utbildningen snabbtexpandera igen när det uppstår ett ökat behov av nya läkare från cirka år2010 och framåt. En intagning en gång 1993/94:UbU6y i stället för tvåförespråkas också i motion 1993/94:Ub676 (s), där motionären påtalar detsamhälleliga slöseri som ligger i att utbilda högt begåvade studenter tillarbetslöshet. Dimensioneringen av läkarutbildningen bör därför minskas tillförmån för andra efterfrågade högskoleutbildningar, t.ex.civilingenjörsutbildning. Motionären påpekar också att det nyaresurstilldelningssystemet premierar en hög genomströmning och att högskolornakan väntas göra överintag för att säkerställa maximal ersättning, varför de kankomma att examinera fler läkare än vad som avsetts. Utbildningsutskottetanser att en minskning av läkarutbildningen under i varje fall de närmaste årenär befogad mot bakgrund av det underlag som presenterats. En minskningmotsvarande totalt 60 nybörjarplatser bör göras och i enlighet med förslaget imotion 1993/94:Fi42 fördelas med 30 platser vardera vid institutetoch . Vid och bör däremot ingenminskning av anslagen och utbildningsuppdragen för det medicinska områdetföretas. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen om omfördelning avutbildningsplatser så att utbildningsuppdragen vid och Umeåuniversitet skulle ökas. Utbildningsutskottetanser således att finansutskottet bör föreslå att med bifall tillmotion 1993/94:Fi42 yrkandena 9, 10 och 11, med anledning av regeringensförslag och motion 1993/94:Ub607 samt med avslag på motionerna 1993/94:Fi31yrkandena 28 i denna del, 30, 31, 32, 33 och 36, de båda sistnämnda i dennadel, 1993/94:Fi32 yrkande 45 i denna del, 1993/94:Fi40, 1993/94:Fi41,1993/94:Fi46, 1993/94:Fi49, 1993/94:Ub608 och 1993/94:Ub676 godkänna vad utbildningsutskottetanfört om läkarutbildningens dimensionering. 1fråga om tandläkarutbildningen föreslår regeringen en minskning avutbildningsuppdragen motsvarande sammanlagt 110 nybörjarplatser, fördelade med50 vid , 40 vid och 20 vid Umeåuniversitet. Regeringen har tagjt hänsyn till att de tidigareutbildningsuppdragen innebar en möjlighet till en ökad antagning i förhållandetill de ramar som tidigare fastställts av . Underlag för regeringensställningstagande till minskningen finns enligt propositionen tillgängligt iSocialdepartementet. Nydemokrati avvisar i motion 1993/94:Fi31 yrkandena 28 och 33, båda i denna del,samt 35 och 36 i denna del regeringens förslag när det gäller tandläkarutbildningen.Samma principiella skäl anförs som beträffande läkarutbildningen, vilkaredovisats ovan. Vänsterpartietavvisar i motion 1993/94:Fi32 yrkande 45 i denna del regeringens förslagbeträfende . Imotionerna 1993/94:Fi33 (fp) och 1993/94:Fi39 (s) anförs atttandläkarutbildningen i bör bibehållas på en anslagsnivå som motsvararminst 50 intagningsplatser för /95. I motion 1993/94:Fi48 (s)avvisas regeringens förslag till minskning vid . Utskottet delar regeringens uppfattning atttandläkarutbildningens /94:UbU6y dimensionering bör minskas. Minskningensstorlek är också enligt utskottets mening väl avvägd och lämpligt fördeladmellan de lärosäten som ger utbildningen. Utskottet har noterat att det nyaresurstilldelningssystemet som tillämpas har medförtatt antagningen till tandläkarutbildning har ökat så att den med ca 10 %överstiger de planeringstal som låg till grund för anslagsberäkningen förraåret (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. anser således att finansutskottet börföreslå att med avslag på motionerna 1993/94:Fi31 yrkandena 28 och33, båda i denna del, 35 och 36 i denna del, 1993/94:Fi32 yrkande 45 i dennadel, 1993/94:Fi33, 1993/94:Fi39 och 1993/94:Fi48 godkänna vad regeringenförordat om tandläkarutbildningens dimensionering. noterar också att regeringen fåttriksdagens godkännande (prop. 1993/94:100 bil. 6, bet. SoU20, rskr. 248) attbesluta om en förlängning av tandläkarutbildningen från nio till tio terminer.Detta sammanhänger med de stora svårigheterna att bereda dem som avläggertandläkarexamen s.k. AT-tjänstgöring, vilken är en förutsättning för att fålegitimation som tandläkare. Den förlängda tandläkarutbildningen avses kunnaleda till legitimation direkt efter tandläkarexamen. Regeringen förutsätterenligt kompletteringspropositionen att lärosätena kommer att bereda även demsom nu befinner sig i tandläkarutbildningen och som önskar gå den tiondeterminen tillfålle att göra det och därmed kunna nå legitimation utanAT-tjänstgöring. Enligt propositionen har regeringen beräknat anslagen tilllärosätena utifrån detta. Regeringen förutsätter dock att landstingen kommeratt anordna särskilda tjänster för AT-tjänstgöringen ochatt dessa platser skall erbjudas i direkt anslutning till tandläkarexamen.Utbildningsutskottet vill för sin del understryka vikten av att så sker. förslag i det föregående angåendedimensioneringen av läkarutbildningen medför att anslagsbeloppen för deberörda universiteten och bör förändras i förhållandetill regeringens förslag i kompletteringspropositionen. har för nästa budgetår till universitet:Grundutbildning anvisat ett reservationsanslag på . Utbildningsutskottetanser att finansutskottet bör föreslå att avslå regeringens förslagom ändring av anslagsbeloppet.