yttr · GH05KrU2 · 1993-12-31 00:00:00 — har beslutat beredakulturutskottet tillfålle att i de delar som berör kulturutskottetsberedningsområde yttra sig över proposition 1993/94:9 om stiftelser jämtemotioner. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1993/94:L1-L5. Innehållet i propositionsförslaget och vissa av demotionskrav som framställts med anledning av propositionen ger kulturutskottetanledning att såvitt avser utskottets beredningsområde yttra sig i frågan omhuruvida anslagsberoende stiftelser i propositionen används begreppetanslagsstiftelser bör omfattas av den föreslagna stiftelselagen. Det finnsockså skäl för utskottet att överväga huruvida det är påkallat med någotriksdagens initiativ för att lösa de problem som kan finnas då det gällerlämplig organisationsform för verksamheter som är beroende av offentliga anslagoch som inte bör bedrivas i myndighetsform. I propositionen föreslås en stiftelselag. Lagförslagetinnehåller en civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samt bestämmelserom tillsyn. Den allmänna definition av stiftelsebegreppet som finns ilagförslaget är i huvudsak utformad efter mönster av det stiftelsebegrepp somfinns i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser (tillsynslagen). Stiftelselagenföreslås också reglera två former av stiftelser som inte faller in under denallmänna definitionen av stiftelsebegreppet, nämligen insamlingsstiftelser ochkollektivavtalsstiftelser. S.k. tryggandestiftelser faller inte in underlagförslaget. Enligt förslaget kan förvaltningen av en stiftelse ske iform av egen förvaltning eller anknuten förvaltning. Vid egen förvaltning vilardet huvudsakliga ansvaret för förvaltningen på stiftelsens styrelse och vidanknuten förvaltning på den juridiska person eller myndighet som är stiftelsensförvaltare. Förslaget innehåller åtskilliga andra bestämmelser om förvaltningenav en stiftelse. 1 1993/94. 1993/94 KrU2y Stiftelsersom har tillgångar till ett värde överstigande tio basbelopp 1993/94:KrU2y är enligtlagförslaget bokföringsskyldiga och skyldiga att upprätta offentligårsredovisning. De skall också ha kvalificerad revisor. I lagförslaget finns det vidare bestämmelser omskadeståndsskyldighet för och entledigande av ledamöter i en stiftelsestyrelseeller stiftelsens förvaltare. 1 fråga om ändring m.m. av föreskrifter i ettstiftelseförordnande innehåller den föreslagna lagen bestämmelser som i huvudsakmotsvarar de bestämmelser som finns i permuta-tionslagen (1972:205). Enligt förslaget skall i princip alla stiftelser stå undertillsyn. I fråga om bl.a. stiftelser som har bildats av ett offentligträttssubjekt eller som förvaltas av en statlig myndighet är tillsynsmyndighetsmöjlighet att ingripa enligt stiftelselagen begränsad. Detföreslås att stiftelselagen skall träda i kraft . I propositionen föreslås att stiftelselagen med vissaundantag skall tillämpas även i fråga om nu befintliga stiftelser. Överväganden i propositionen rörande s.k. anslagsstiftelser,m.m. Den allmänna definitionen av stiftelse finns i 1 kap. 2 §första stycket i förslaget till stiftelselag i propositionen. Enligt dennabestämmelse bildas en stiftelse genom att egendom enligt förordnande av eneller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständigförmögenhet för ett bestämt ändamål. 1 andra stycket anges vad som krävs föratt egendomen skall anses vara avskild. I propositionen framhålls (s. 52) att bedömningen av omvaraktig-hetsrekvisitet är uppfyllt bör ske med utgångspunkt i den egendom somavskilts för stiftelsen och således utan hänsynstagande till eventuellautfåstelser i förordnadet om ytterligare tillskott. Med en sådan lösning,anförs det vidare, kommer den allmänna definitionen av stiftelsebegreppetsällan att omfatta anslagsberoende stiftelser, eftersom man i sådana fallknappast kan tala om att den avskilda egendomen varaktigt skall förvaltas istiftelsen. Utskottet vill här erinra om att ett stort antalkulturinstitutioner numera drivs i stiftelseform. Många av dessa institutionerhar en eller flera kommuner, ett landsting eller kommuner och landsting tillsammanssom stiftare. I vissa men relativt få fall är staten ensam huvudman för enkulturinstitution som är en stiftelse. Det finns inte heller särskilt mångastiftelser på kulturområdet där staten och andra intressenter samverkar genomatt gemensamt svara för en stiftelse. När stat, kommun eller landsting i enlighet med detsagda ofta i samverkan med andra sådana huvudmän inrättat en stiftelse, hardenna ofta gjorts beroende av fortlöpande resurstillskott från huvudmännen föratt kunna främja sitt ändamål under mer än . Stiftelsen harblivit anslagsstiftelse. I enlighet med vad som ovan angetts kommer en tillämpning avstiftelselagen grundad på den allmänna definitionen i regel att vara uteslutenbeträffande nya sådana anslagsberoende stiftelser. tionenavvisas tanken att det allmänna stiftelsebegreppet skulle kom- 1993/94:KrU2ypletteras med en särskild stiftelseform under benämningen anslagsstiftelse.Nya anslagsstiftelser får således inte bildas. Detta gäller såväl då staten somdå kommun eller landsting är huvudman. Utskottet vill här hänvisa tillredovisningen i propositionen för tidigare överväganden rörande frågan omlämplig organisationsform för statlig verksamhet (s. 55). I tre motioner, som väckts med anledning av propositionen,framställs yrkanden som syftar till lagstiftning som tillåter attanslagsstiftelser får bildas även eller till lagstiftning som germöjlighet till att verksamhet på kulturområdet kan drivas i annan lämpligorganisationsform. Motionärerna bakom motion LUl (s) anser att den allmännadefinitionen av stiftelser i 1 kap. 2 § i förslaget till stiftelselag börändras så att det blir möjligt för kommunerna att bilda anslagsstiftelser(yrkande 1). Motionärerna anser att regeringen inte redovisat några sakligaskäl för att kommunerna skulle hindras från att bilda stiftelser för att drivakommunal verksamhet. I motion LU3 (c) framhålls att stiftelseformen är enlämplig organisationsform för kulturinstitutioner även om reglerna i det nuframlagda förslaget till stiftelselag inte i alla avseenden är önskvärda förstiftelsebildarna. Motionärerna erinrar om att det under lagstiftningsarbetetsgång diskuterats frågan om skapandet av en särskild organisationsform förbl.a. 1 vissa sammanhang har non profit Corporation använtssom beteckning för en sådan organisationsform. Motionen synes trots detformella innehållet i yrkandet syfta till att hos regeringen skallanhålla att regeringen snabbt lägger fram förslag till lagstiftning om enorganisationsform av detta slag. 1 motion LU4 (v) understryks att anslagsstiftelserna är enbeprövad och bra form för driften av teatrar, konserthus och andra kulturinstitutioner.Stiftelseformen har många fördelar, anför motionärerna, särskilt dåhuvudmannaskapet är delat mellan flera intressenter. Motionärerna vill attstiftelselagen skall omfatta även anslagsstiftelser. Utskottet gör bedömningen att det även i fortsättningenkommer att finnas ett betydande behov av att ha en organisationsform för kultur verksamheter som är beroende av anslag från stat, kommun eller landsting och som inte bör bedrivas i myndighetsform. Utskottet grundar sin bedömning i detta hänseende på de goda erfaren heter, som finns från av verksamheter pä kulturområdet som bedrivs i stiftelseform. Belägg härför har utskottet Stt inte minst i samband med sina studiebesök i olika delar av landet. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang också hänvisa till att det av bakgrunds- 3 materialsom åberopas i propositionen (s. 54 f.) framgår att stiftelsefor- men ocksåhar nackdelar då det gäller att driva offentlig verksamhet. Utskottethänvisar härvidlag i första hand till den rapport som Riksrevisionsverketredovisade och som ingick i ett arbete som den förra regeringen inleddei syfte att renodla formerna för bedrivande av statlig verksamhet. 1 rapportenframhålls bl.a. att stiftelseformen inte är något lämpligt alternativ i de fallverksamheten är av så pass central betydelse för staten att man inte villsläppa ifrån sig avgörande inflytande och ansvar till andra parter.Motsvarande gäller uppenbarligen då kommun eller landsting är stiftare. Mot den ovan angivna bakgrunden delar kulturutskottet denuppfattning som redovisas i propositionen, nämligen att frågan om en lämpligorganisationsform för verksamheter som är beroende av statliga anslag och sominte bör bedrivas i myndighetsform bör övervägas utifrån helt andrautgångspunkter än som kan ske inom ramen för det nu föreliggandelagstiftningsärendet. I propositionen anförs att detta får ske i annatsammanhang och att regeringen avser att senare ta initiativ till sådanaöverväganden. Som en följd av bl.a. ett riksdagsinitiativ på förslag avlagutskottet (bet. LU 1973:32, rskr. 1973:320) tillsatte regeringen år 1975Stiftelseutredningen. vill med anledning av vad som anförts ipropositionen erinra om att redan i denna utrednings direktiv togs frågan uppom hur statligt och kommunalt stödda kulturinstitutioner bör utformas iorganisatoriskt avseende. I direktiven hänvisades till önskemål som framförtsfrån under det arbete som föregick tillkomsten av 1974 årskulturproposition (prop. 1 direktiven uttalades också att skildaorganisationsformer kan behöva utarbetas alltefter de behov som olikakulturinstitutioner har. Stiftelseformen torde inte genomgående vara attföredra och, anfördes det vidare, i de fall stiftelseformen är lämpligast kandet dessutom finnas behov av särskilda regler. Som närmare framgår av den nu aktuella propositionen (sefrämst s. 39) upphörde utan att ha slutfört sitt arbete. promemoria som sedermera, , redovisademed förslag till en allmän lag om stiftelser behandlades inte den ovan angivnafrågan i vidare mån än att det föreslogs att stiftelselagens allmännastiftelsebegrepp skulle kompletteras med en särskild stiftelseform underbenämningen anslagsstiftelse. Därmed skulle av staten bildadeanslagsberoende och självägande organ komma att omfattas av lagen. 1 enlighetmed vad ovan angetts förs detta förslag inte fram i förevarandelagstiftningsärende. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att frågan om kommunalaoch landstingskommunala stiftelser inte närmare berördes iJustitiedepartementets promemoria. konstaterar att det i propositionen saknasett klart ställningstagande från regeringens sida som ger stöd för att det inomen nära framtid kommer till stånd konkreta överväganden om lämpligorganisationsform för kulturverksamheter som är beroende av anslag från stat,kommun eller landsting och som inte bör bedrivas i myndig- 4 hetsform.Utskottet anser därför med beaktande av att det påtagliga behov avsådana överväganden som konstaterats föreligga redan för 20 1993/94:KrU2y år sedan att lagutskottet bör föreslå att som sin mening ge regeringen tillkänna att regeringen bör förelägga förslag till lämpligorganisationsform för anslagsberoende kulturverksamheter. Utskottet anser med hänsyn till detta ställningstagandeatt det inte är lämpligt att nu komplettera det allmänna stiftelsebegreppet meden särskild stiftelseform för självägande organ som är beroende av anslag frånstat, kommun eller landsting. 1 beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().