yttr · GH05BoU9 · 1993-12-31 00:00:00 — Förslag i kompletteringspropositionen m.m. avseendebostadsutskottets beredningsområde 1993/94 BoU9y Finansutskottethar beslutat att bereda bostadsutskottet tillfålle att avgeyttrande över proposition 1993/94:150 (kompletteringspropositionen) jämteeventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna rör bostadsutskottetsberedningsområde. Regeringenhar i proposition 1993/94:150 bilaga 7 avsnitt 1 föreslagit att 2.under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Räntebidrag m.m. för budgetåret1994/95 anvisa 3 utöver vad som föreslagits i proposition1993/94:100 bilaga 8. Utskottetbehandlar i detta yttrande motionerna 1993/94:Fi31av m.fl. (nyd) vari yrkas 38. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bostads- och byggpolitiken, 39. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om begränsning av rätten till bostadsbidrag. 1993/94:Fi44av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar att tidigare beslutadebesparingar på bostadssektorn skjuts upp tills fastighetsmarknaden harstabiliserats samt uttalar att när besparingen genomförs så skall den ske påhela bostadsbeståndet och i alla upplåtelseformer, 2. att beslutar att införa ett särskiltinvesteringsbidrag för /95 i syfte att stimulera nyproduktionenoch att investeringsbidraget skall utgå av investeringensbidragsunderlag, 3. att beslutar om ett särskilt investeringsbidragpå för /95 i syfte att stimulera ombyggnaderav bostäder i flerfamiljshus, 4. att beslutar att stödformen Särskiltombyggnadsbidrag för äldrebostäder för /95 tillförs 200 miljonerkronor. 1Riksdagen 1992/93. 5. att beslutar att för /95bevilja 1993/94:BoU9y ett engångsanslag på 100 miljoner kronorför bidrag till handikappinvesteringar i offentliga lokaler, 6. att beslutar att utöka beslutsramen föranslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler med , 7. att beslutar att utöka beslutsramen föranslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler med , 8. att beslutar att utöka beslutsramen föranslaget Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområdena med 10 miljonerkronor. 1993/94:Fi54av m.fl. (s) vari yrkas 4. att beslutar godkänna vad i motionenanförts om stöd för upprustning av skolor, 5. att godkänner vad i motionen anförts omstöd för investeringar i kommunernas gatu- och vägnät. 1993/94:Fi59av m.fl. (s) vari yrkas 18. att beslutar att bidragsramen för B 20Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden för /95 underelfte huvudtiteln ökas med , 19. att beslutar att bidragsramen för B 4Stöd till ickestatliga kulturlokaler för /95 under elftehuvudtiteln ökas med utöver regeringens förslag, 20. att beslutar att bidragsramen för E 3Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. för /95 undertrettonde huvudtiteln ökas med utöver regeringens förslag. Flertaletav de motionsförslag som väckts med anledning av kompletteringspropositioneninom bostadsutskottets beredningsområde har behandlats av . Idet följande lämnas en kortfettad redovisning för ställningstagandenm.m. till dessa förslag. Stöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m. Underallmänna motionstiden fördes i en rad motioner fram förslag för attstimulera olika typer av ROT-åtgärder. I syfte att öka sysselsättningen inombyggsektorn fattade , på grundval av motionsförslagen, våren 1993beslut om ett särskilt ROT-program ROT-program. Programmet har ikorthet följande omfattning. Stöd för reparation och bostadsförbättringsåtgärder, s.k. RBF-stöd. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissa kommunalabyggnader. Räntebidrag för ombyggnad av bostäder. Ombyggnad av äldrebostäder. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Skatteavdrag för vissaunderhållsåtgärder. Underår 1993 har dessutom flera andra beslut fettats som också de är avsedda attförbättra sysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Det gäller bl.a. en ökningav anslaget för vissa investeringar i statliga byggnader m.m. och en ökning avstödet till allmänna samlingslokaler. Dessutom har antagit ettförslag som innebär att fastighetsskatten reduceras för vissa påbyggnader. Påförslag av arbetsmarknadsutskottet (1993/94:AU21) fettade den 2 mars1994 beslut om ROT-satsningar på sammanlagt . Riksdagensbeslut innebar att regeringen bemyndigades att använda avinnevarande års anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ROT-åtgärderi bl.a. skolor, samlingslokaler, bostäder, äldrebostäder, sjukhem, vissakulturbyggnader och kulturmiljövård. Medstöd av bemyndigandet har regeringen beslutat om ett ROT-program inomkultursektorn och på miljöområdet program. Inom ramen förprogrammet kan stöd utgå till följande typer av åtgärder m.m. Miljöförbättringar i lokaler för undervisning, vård och omsorg. Miljöförbättringar i bostäder m.m. Kulturmiljövård och kulturbyggnader. Ombyggnadsbidrag för äldrebostäder. Bidrag till allmänna samlingslokaler. Lokalbidrag till trossamfund. Enförutsättning för att stöd skall kunna utgå är att beslut fettas och attprojekten påbörjas före och att de slutförs senast den 30 juni1995. Om det finns särskilda skäl kan dock projekt som påbörjas efter den 1juli 1994 beviljas stöd. Utöverde ovan redovisade båda ROT-programmen har åren 1993 och 1994behandlat motionsförslag med krav på insatser av olika omfettning ochinriktning som syftat till att stimulera byggverksamheten och motverkabyggarbetslösheten. Tidigarei vår har bostadsutskottet och bl.a. behandlat motionsförslag ominvesteringsbidrag för att stimulera ombyggnad av bostäder i flerbostadshus,ombyggnadsbidrag för äldrebostäder, bidrag till handikappinvesteringar ioffentliga lokaler samt stöd för upprustning av skolor och andra kommunalalokaler och anläggningar. I sitt av godkända betänkande (bet.1993/94:BoU14) anförde utskottet att det måste bedömas föreligga ett behov avytterligare insatser för att öka sysselsättningen inom byggsektorn. var det också denna bedömning som låg bakom tillkomsten av 1994 årsROT-program. Utskottet konstaterade att de i betänkandet behandlade motionernaväcktes under allmänna motionstiden en tidpunkt vid vilken 1994 årsROT-program ännu inte fenns. meningfick förslagen i motionerna anses tillgodosedda genom de av 1993/94:BoU9y därefter beslutade ROT-satsningarna. De av utskottetavstyrkta motionerna avslogs av . I betänkandet behandlades även frågan om att införa ettinvesteringsbidrag till nybyggnad av bostäder. Också detta förslag avstyrktesav utskottet och avslogs av . Enligt utskottets mening var förutsättningarnaför bostadsbyggandet i vissa avseenden bättre , varför ett statligtinvesteringsbidrag till nyproduktion av bostäder inte kunde anses motiverat. I sitt betänkande I993/94:BoU8 behandlar utskottetmotionsförslag om att öka dels ramen för stöd till icke-statliga kulturlokalermed för /95, dels ramen för bidrag till konstnärligutsmyckning med för samma budgetår. Båda förslagen avstyrksav utskottet. I det förstnämnda fellet sker detta med hänvisning till att medelinom ramen ROT-program ställts till förfogande i sådan omfettningatt förslaget om ramvidgningen praktiskt taget helt tillgodosetts. I detsistnämnda fellet anförde utskottet att omfettningen av den hittillsvarandebidragsgivningen fick anses väl avvägd. Motionsförslag om att ramen för stöd till allmännasamlingslokaler skall ökas med 50 miljonor kronor för /95behandlade utskottet i betänkandet 1993/94:BoU9. Förslaget avstyrktes avutskottet med hänvisning till att också detta förslag fick anses tillgodosettgenom de ramvidgningar som kommit till stånd efter beslut av hösten1993 samt genom ROT-program. Även i detta fall följde riksdagenutskottets förslag. Regeringspartierna och Socialdemokraterna träffade hösten1992 en överenskommelse om den ekonomiska politiken. Som en del av denna ingickatt bostadssubventionerna skulle reduceras med netto frånden , dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen. På förslag av finansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150153)beslöt att besparingen av bostadssubventionerna skulleske med netto 1994, med netto 1995och med netto 1996. har därefter (bet. 1993/94:BoU3) beslutat hur de s.k. extra upptrappningarna av dengaranterade räntan skall fördelas på olika årgångar av bostäder så attbesparingen kan genomföras. I betänkandet 1993/94:BoU15 behandlade utskottetmotionsförslag om att de beslutade besparingarna skulleskjutas upp tills fastighetsmarknaden stabiliserats, och att när det ärlämpligt att genomföra besparingen den skall fördelas på samtliga upplåtelseformeroch på hela bostadsbeståndet. Enligt utskottet fenns det dock inte anledningföreslå att ändra sitt beslut om en reduktion avräntebidragen varför förslaget avstyrktes. Det avslogs därefter av . Inriktningenav bostads- och byggpolitiken m.m. 1993/94:BoU9y Motionsförslag om bostadspolitikens utformning ochinriktning m.m. behandlades i betänkandet /94:BoU15. med hänvisning till den avreglering m.m. som bostadspolitiken genomgåttsedan år 1991 och till vikten av att bostadspolitiken fortsättningsvis förs medfesthet och konsekvens och att klara regler ges för de boende och för dem som iskilda sammanhang har att genomföra denna politik. Frågan om att avveckla bostadsbidragen till hushåll utanbarn har behandlats av utskottet i betänkandet 1993/94:BoU16. Förslaget avstyrktes.Enligt vad utskottet anförde fyller dessa bidrag en viktig bostadspolitiskuppgift genom att de underlättar för de aktuella hushållen att efterfråga enlämplig bostad. Förslag om sänkt fastighetsskatt och byggmoms m.m. harunder året vid flera tillfållen behandlats av skatteutskottet. Bostadsutskottetövervägde senast dessa frågor i sitt yttrande 1993/94:BoU5y till skatteutskottet.I yttrandet avstyrkte utskottet motionsyrkanden motsvarande dem som försfram. Stöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m. I tre motioner (s), Fi44, Fi54 och Fi59, förs fram förslagom olika former av stöd till ny- och ombyggnad av bostäder, till investeringari offentliga lokaler och anläggningar, till icke-statliga kulturlokaler, tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden samt till allmänna samlingslokaler.Gemensamt för dessa förslag är att utskottet behandlat ochavstyrkt i princip likalydande förslag framlagda års allmännamotionstid. har ställt sig bakom utskottets ställningstaganden.Riksdagsbehandlingen av de aktuella frågorna har ovan kortfettat beskrivits. har så som avslagityrkanden motsvarande dem som åter läggs fram. I sakfrågorna har inte någottillförts som ger utskottet anledning att ompröva sina tidigareställningstaganden. Det kan således inte anses vara meningsfullt att nu återingående sakbehandla de aktuella yrkandena. Motion Fi44 (s) yrkandena 2, 3, 4 och 5 samt densocialdemokratiska partimotionen Fi54 yrkandena 4 och 5 med förslag tillytterligare ROT-åtgärder m.m. avstyrks med hänvisning till vad utskottettidigare anfört (bet. 1993/94:BoUI4) vad gäller motsvarande yrkanden. Somframgår av redovisningen ovan avstyrktes dessa yrkanden bl.a. med hänvisningtill de ROT-insatser om sammanlagt som beslutadeom , dvs. Även motionerna Fi44 (s) yrkandena 6 och 8 samt Fi59 (s)yrkande na 18 och 19 avstyrks med hänvisning till den tidigare behandlingen av motsvarande yrkanden (bet. 1993/94:BoU8). Förslag om ökat stöd 5 till icke-statliga kulturlokaler avstyrktes då med hänvisning till de satsningar på detta områdesom redan gjorts inom ramen 1993/94:BoU9y ROT-program. Vadgäller stödet till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden ansåg utskottetatt den nivå som regeringen föreslagit var väl avvägd och avstyrkte såledesmotionsyrkanden om ökat stöd. Förslagenom ökad ram för stöd till allmänna samlingslokaler i motionerna Fi44 (s)yrkande 7 och Fi59 (s) yrkande 20 avstyrks även de med hänvisning tillbehandlingen tidigare i vår (bet. 1993/94:BoU9) av motsvarande motionsyrkanden.Som redovisats i det föregående hänvisade utskottet även i detta fell till 1994års ROT-program där en satsning på allmänna samlingslokaler ingår. Somframgår av den kortfettade redovisningen ovan träffade regeringspartierna ochSocialdemokraterna en överenskommelse om den ekonomiska politikensom bl.a. innefattade en besparing på bostadssubventionerna med 3 miljarderkronor. I två därpå följande riksdagsbeslut har bestämts dels att besparingenskulle fördelas , dels den närmare fördelningen av besparingenmellan bostäder av olika årgångar m.m. Underden allmänna motionstiden väcktes motioner med innebörden att debeslutade besparingarna på bostadssubventionerna skulle skjutas upp tillsfastighetsmarknaden har stabiliserats och att när den genomförs den skallbelasta hela bostadsbeståndet och alla upplåtelseformer. Bostadsutskottetavstyrkte dessa motioner och anförde att beslutet borde liggafast (bet. 1993/94:BoU15). Medanledning av kompletteringspropositionen har i motion Fi44 (s) yrkande 1 dettaförslag åter förts fram. Utskottet står fast vid sitt tidigareställningstagande och avstyrker således motionsyrkandet. Inriktningenav bostads- och byggpolitiken m.m. INy demokratis partimotion Fi31 föreslås göra två tillkännagivanden ifrågor som helt eller delvis ligger inom bostadsutskottets beredningsområde.Yrkande 38 gäller en ny inriktning på bostads- och byggpolitiken. Innebörden avförslaget är att subventionerna inom sektorn skall minska som bl.a.byggmomsen och fastighetsskattenivån sänks, att ett bosparande skall införassamt att reglerna för bestämmande av subventionsräntan måste ses över. Yrkande39 avser ett tillkännagivande med innebörden att bostadsbidrag endast skallutgå till barnfamiljer. Bostadsutskottetavstyrker motionen med hänvisning till utskottets tidigare behandling avyrkanden med motsvarande innebörd (bet. 1993/94:BoU15, B0UI6, BoU5y). tidigare behandling av de aktuella frågorna har inget i saktillkommit som motiverar utskottet till förnyade överväganden. Räntebidragsanslaget 1993/94: BoU9y Medel för räntebidrag till ny- och ombyggnad av bostäderoch för vissa andra bidrag för bostadsändamål anvisas på det undersjunde huvudtiteln i statsbudgeten uppförda anslaget Räntebidrag m.m. Anslagetsstorlek resp. år beror bl.a. dels på de bidragsregler som vid varje tillfållegäller, dels på ränteläget på bostadskreditmarknaden, dels på omfattningen avny- och ombyggnaden av bostäder. Belastningen på anslaget beräknas med hjälp aven kalkylmodell som tar hänsyn till dessa och andra faktorer. Beräkningar inom och harunder våren visat att den bedömning av anslagsbelastningen under budgetåret1992/93 som redovisades budgetproposition utgår från en kalkyl sominnehåller vissa brister och felbedömningar. Orsakerna till avvikelsen mottidigare beräkningar har analyserats, och kalkylmodellen föranslagsberäkningen har därefter reviderats. Till följd av vad som framkommit om anslagsbelastningen påräntebidragsanslaget under innevarande budgetår har en ny beräkning gjortsäven vad avser /95. Medelsbehovet under nästa budgetår fördetta ändamål beräknas nu till . Detta belopp överstigermed det anslag för räntebidrag som fastställtmed anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 8, BoU15). Mot denna bakgrund föreslår regeringen ikompletteringspropositionen att skall anvisa 3 400 miljoner kronorutöver vad som tidigare föreslagits till anslaget för Räntebidrag m.m. Det är givetvis angeläget att räntebidragsanslagetfastställs med ledning av så välgrundade bedömningar som möjligt. De nyaberäkningar som gjorts av anslagsbehovet under /95 avviker såkraftigt från tidigare gjorda beräkningar att bör besluta om etttillägg på det aktuella anslaget. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (fjp), LennartNilsson (s), (), (), (), UlfBjörklund (kds), (), (), (), () och i (nyd). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Avvikandemeningar l993/94:BoU9y Stöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m. , , , , , och (alla s) anseratt den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ny- ochombyggnad av bostäder m.m. börjar med "I tre" och slutar med"samlingslokaler ingår" bort ha följande lydelse: Den svenska bostadspolitiken har under de senaste årenutsatts för en rad ingrepp som allvarligt drabbat byggverksamheten och de boende.Följderna av den förda politiken kan avläsas på en rad områden. Försämringarnaav bostadsfinansieringen har lett till kraftigt ökade boendekostnader i framförallt det nyare beståndet. Vi har också det troligen största antaletlediga lägenheter i modern tid. Många människor har helt enkelt inte råd attefterfråga en bostad som svarar mot deras behov. De tvingas därför lösa sinbostadsfråga på andra och sämre sätt. Det är inte enbart de boende som drabbas av regeringensbostadspolitiska misslyckande. Den minslcade bostadsefterfrågan har lett tillatt byggbranschen förlorat sin roll som en effektiv motor i ekonomin. Inte barabostadsbyggandet utan också annat byggande har minskat. Som en följd härav harsysselsättningen i byggnadsverksamheten gått ned kraftigt. Antalet arbetslösabyggjobbare har nått nästan ofattbara nivåer, och går närmare entredjedel utan arbete. I vissa delar av landet är mer än halva byggarbetarkårenarbetslös. Vad som erfordras är kraftfulla insatser som leder bort från densituation som den nuvarande regeringen har försatt landet i. I en reservation (s) till bostadsutskottets betänkande1993/94:BoUl4 redovisas tillståndet i bostads- och byggbranschen på följandesätt. Byggnadsverksamheten ökade kraftigt under senare delen av1980-talet. Bakom denna utveckling låg en likviditetsökning i ekonomin tillföljd av kreditmarknadens avreglering, värdestegringen på fastigheter och entilltagande bostadsefterfrågan. Uppgången i byggandet kom att leda till enkapacitetsbrist som orsakade stora kostnadsökningar. Den dåvarandesocialdemokratiska regeringen vidtog också åtgärder för att försöka dämpaefterfrågan bl.a. genom att i flera steg införa en särskild avgift på vissabyggnadsinvesteringar. Dessa åtgärder till trots fanns det vid 1990-taletsingång en överkapacitet i byggsektorn som inte kan anses svara mot ettlångsiktigt behov. I takt med att aktiviteten i ekonomin gjck ned började dockbyggverksamheten att minska i omfattning, och det fanns en klar tendens tillatt byggsektorn relativt snart skulle återgå till vad som kan betecknas som enmera normal nivå. I en situation där det stod fullständigt klart attöverhettningen i byggsektorn hade klingat av och att en snar återgång till ettläge av jämvikt var att vänta valde emellertid den tillträddaregeringen att påskynda denna utveckling genom kraftiga nedskärningar m.m.Trots att effekterna av dessa åtgärder nu kan avläsas har regeringen konsekventvägrat att inse allvaret i situationen. Med förödande trosvisshet har denfortsatt på den inslagna vägen med ytterligare nedskär- ningar ochett minskat ansvarstagande. Det kan utan överdrift konsta- 1993/94:BoU9yteras att regeringen på denna punkt står mot inte bara de boende utan också mothela byggbranschen. Regeringens agerande till trots har åtgärder vidtagits föratt lindra effekterna av den förda politiken. Det gäller de båda ROT-programsom beslutat om resp. . ROT-programmen harkommit till stånd på initiativ av s-ledamöter och med stöd av enbred riksdagsmajoritet. Regeringen har alltså ingen del i tillkomsten av dessaprogram. båda beslut om ROT-insatser har i stället föregåtts avförslag från regeringen om försämringar av det befintliga stödet tillreparationer och ombyggnader. I en situation där den samfållda bedömningen frånen hel bransch är att stimulansåtgärder måste sättas in har alltså regeringenvalt att i stället gå den motsatta vägen och förespråka ytterligarenedskärningar. När det gäller ROT-program har regeringen dessutomutnyttjat sitt bemyndigande att utforma programmet till att göra det så gottsom verkningslöst. De farhågor som uttrycks i reservationen har tyvärrbesannats. Det finns sålunda tecken på att väsentliga delar avROT-programmet aldrig kommer att kunna utnyttjas. Inte minst gäller detta deåtgärder som avser bostadssektorn. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Det faktum att har beslutat om två ROT-programutgör sålunda ingen garanti för att åtgärder som effektivt motverkar nedgångenpå byggmarknaden verkligen kommer till stånd. Kravet på ytterligare insatserför att stimulera byggverksamheten står därför kvar. Inte minst gäller dettasett i ett mera långsiktigt perspektiv. Vad som erfordras är åtgärder sombidrar till att skapa kontinuitet och stabilitet i byggverksamheten. Det gällersålunda att överbrygga både dagens akuta svårigheter och de problem som kanförutses . Även om dessa åtgärder till övervägande del börbestå av insatser inom ROT-sektorn bör även insatser riktade mot nyproduktionenav bostäder komma i fråga. När det gäller den närmare utformningen av de nu förordadestimulanserna vill utskottet anföra följande: Mot bakgrund av de senaste årens låga investeringar iombyggnad av bostäder finns det ett stort behov av ombyggnadsåtgärder.Utskottet vill därför förorda att stimulanser sätts in för att få till ståndombyggnader av dessa bostäder. I enlighet med förslaget i motion Fi44 (s)yrkande 3 bör sålunda investeringsstöd till ombyggnader till ett beräknatsammanlagt belopp på införas. Stödet bör utformas så attdet motsvarar av bidragsunderlaget. Dessutom bör ett särskilt stöd utgå till renovering ochupprustning av skolor m.m. Ett stöd med denna inriktning är viktigt dels som endel i ett sysselsättningspolitiskt program, dels som en del i en strävan attförbättra den fysiska miljön för barn och ungdomar. I enlighet med förslaget iden socialdemokratiska partimotionen Fi54 yrkande 4 bör därför ett stöd tillROT-åtgärder i skolor mm. Stöd bör kunna utgå med högst avinvesteringskostnaden för investeringar inom en total ram på . Mångaoffentliga lokaler liksom bostäder och gatumiljöer har under n en rad avår fått en allt bättre tillgänglighet. Detta till trots finns det fortfarandeett stort antal miljöer där tillgängligheten är 1993/94:BoU9y mycket dålig. Det gäller även vissa offentliga lokaler. Ienlighet med förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 5 bör därför till Boverketanvisas ett engångsanslag på för bidrag till handikappinvesteringari offentliga lokaler. Även förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 5 om stöd tillkommunerna för investeringar i gatu- och vägnäten bör enligt utskottets meningvinna bifell. Liksom satsningarna i bostäder och offentligabyggnader är detta investeringar som förbättrar sysselsättningsläget och somdessutom kan ge varaktiga miljö- och trafiksäkerhetsvinster. Vi har ett stort och ökande behov av särskildabostäder för äldre. är delar av det befintliga beståndet av bostäderi behov av upprustning. I såväl 1993 som ROT-program ingår också ettstöd till sådana åtgärder. Detta stöd svarar dock inte mot de stora behov somfinns. I enlighet med förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 4 bör därför en ramom ytterligare anvisas för stöd till ombyggnad aväldrebostäder. För stödet bör gälla samma regler som gäller inom ramenför ROT-programmen. Utöver de nu förordade ROT-åtgärderna bör också deinsatser på kulturområdet som förordas i motionerna Fi44 (s) yrkandena 6, 7 och8 samt Fi59 (s) yrkandena 18, 19 och 20 genomföras. Även enligt utskottetsmening bör sålunda ramarna för vissa bidragsformer ökas för /95enligt följande: -stöd tillicke-statliga kulturlokaler med , -bidrag till konstnärligutsmyckning med , - stödtill allmänna samlingslokaler med . Som anförts ovan erfordras nu enligt utskottets mening ettbrett spektrum av stimulansåtgärder. Det innebär bl.a. att också nyproduktionenav bostäder måste stimuleras. Förslag om ett investeringsbidrag till nybyggnadhar också förts fram av olika företrädare för branschen liksom av oberoendeexperter. Genom att stimulera tillkomsten av nya bostäder påverkas delsbyggsysselsättningen positivt, dels förhindras en nedgång i kompetens ochkapacitet inom byggverksamheten. För att öka volymen i nyproduktionen bördärför ett temporärt investeringsbidrag till nybyggnad av bostäder införas ienlighet med förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 2. Bidrag bör utgå avbidragsunderlaget.