yttr · GH05UU2 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94: UU2y Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG 1993/94 UU2y har genom beslut den 11 oktober 1993berett utrikesutskottet tillSlle att yttra sig överregeringens skrivelse 1992/93:255 om inriktningen av det svenska miljöarbetetinom EES och EG, jämte motioner, i de delar som berör utrikesutskottetsberedningsområde. Utskottet yttrar sig i det följande över dels regeringens skrivelse 1992/93:255 om inriktningen avdet svenska miljöarbetet inom EES och EG, dels motioner som väckts med anledning av regeringensskrivelse /93:255 1992/93:JollO av m.fl. (v), 1992/93:Joll 1 avMargareta m.fl. (s) och 1992/93:Joll2 av (-), dels motioner som väckts under den allmänna motionstidenmed anknytning till föreliggande ärende 1992/93:Jo630 av m.fl. (s) yrkande 8 och1992/93:Jo669 av lan och (nyd) yrkandena 1 och 2. l regeringens skrivelse 1992/93:255 om inriktningen av detsvenska miljöarbetet inom EES och EG redovisas regeringens miljöstrategi.Redovisningen innehåller en beskrivning och bedömning av förhållandena inom EGoch EES ur miljösynvinkel. I skrivelsen anförs att utgångspunkterna för densvenska miljöstrategin bl.a. inriktas på gemensamma regler snarare ännationella särlösningar vid ett medlemskap i . Samarbetet inom EES och medEG innebär att man kan fa till stånd bindande åtaganden för ett stort antalvästeuropeiska länder. bör verka för att gemensamma bindande reglerinförs på miljöområdet som i största möjliga utsträckning är av minimikaraktäroch ligger på en så hög nivå som möjligt. I skrivelsen anförs vidare att detsvenska arbetet inom EG:s expertgrupper skall ges hög prioritet. 1 1993/94. skall aktivt söka stöd hos likasinnade stater. Det nordiska 1993/94:LILI2y samarbetetbör inriktas på att ta fram underlag för frågor som skall drivas inom EES/EG. I motion 1992/93:JollO (v) anförs att den allmännameningen i regeringens skrivelse är acceptabel men att det finns frågeteckennär det gäller konkretiseringen och prioriteringen i inriktningen av detsvenska miljöarbetet. Klimatfrågan, och tredje världens miljöproblemär rapsodiskt behandlade. I motionen sägs bl.a. att det måste finnas en tydligoch självklar rätt för varje att införa strängare miljökrav än degemensamma. bör i sina medlemskapsförhandlingar driva sina egna kravpå miljökonsekvenser av EG:s beslut. Vidare bör ställa krav som gör detmöjligt att införa sanktioner mot länder som inte följer beslutade miljömål ochgällande miljölagstiftning. Krav bör också ställas på att EG:s kontakter ochhandel med tredje världen baseras på miljöhänsyn. bör kräva att EGskall vara pådrivande i det internationella miljöarbetet framför allt motJapan och . Enligt motion 1992/93:Jolll (s) är regeringens skrivelsefrån parlamentarisk synpunkt otillfredsställande eftersom regeringen interedovisar de konkreta förhandlingspositionerna. Motionärerna anser att enredogörelse om inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG börinnehålla regeringens syn på bl.a. frågor som gäller analys av skillnaderna mellanoffentligt ansvar för miljöfrågor i och EG, syn påföretagsansvar, substitutionsprincip och försiktighetsprincip samt EG:s femtemiljöhandlingsprogram. 1 motionen efterlyses också en redogörelse förregeringens riktlinjer i kontakterna med andra länders regeringar ochmiljöansvariga liksom hur miljöarbetet gentemot skall föras inom EESoch vilka effekter ett eventuellt EG-medlemskap skulle ha på vårt nuvarandemiljöengagemang i . Motion 1992/93:Jol 12 (-) tar upp en rad frågor ianknytning till regeringens skrivelse. Motionären anför bl.a. vikten av attSverige genomför anpassningen till miljödirektiven i . Regeringenbör återkomma till med en redovisning av hur har följtsupp i det svenska regelsystemet och i praktiken. Substitutionsprincipen måstehävdas genom ett aktivt svenskt agerande. Motionären efterlyser regeringensbedömning av konsekvenserna på miljöområdet av ett nej i folkomröstningen tillmedlemskap i pekar motionären på behovet av en redogörelse förfrågor som berör Euratomfördraget. Av särskilt intresse är att analysera hurfördraget har behandlats vid tidigare medlemskapsförhandlingar med länder sominte har satsat och inte har för avsikt att satsa på kärnkraft. börhos regeringen begära redovisning av konkreta förslag som lämnats till EG/EUbeträffande miljöpolitiska åtgärder. I motion1992/93:Jo630 (s) som väckts under den allmänna motions- 1993/94:UU2y tidenanförs i yrkande 8 att regeringen bör redovisa en samlad strategi för ettoffensivt miljöarbete inför ett eventuellt medlemskap i . I motion 1992/93;Jo669 (nyd) som väckts anförs i yrkande 1 att bör verka för att högsta tillämpademiljökrav skall vara bindande för länderna inom EES men att inteensidigt skall tillämpa strängare regler. I yrkande 2 anförs att börlyfta upp diskussionen om miljökrav på industrin till EG-nivå så att Sverigeinte ensidigt ställer krav på svenska företag som försämrar deraskonkurrenskraft i ett europeiskt perspektiv. Frågorna i regeringens skrivelse 1992/93:255 ominriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG har tidigare berörtsav utskottet i betänkandet 1992/93:UU20 (s. 27 ff.). Utskottet framhöll dåbl.a. att utgångspunkten i förhandlingarna om svenskt medlemskap i är atthögsta tillämpade ambitionsnivå skall gälla på miljöområdet. Att syntagits på allvar ansåg utskottet bekräftat när EG i sitt yttrande över densvenska medlemskapsansökan uttalade att som medlem förväntades kommaatt bidra till en skärpt miljöpolitik och ett ökat miljömedvetande inomgemenskapen. Utskottet framhöll vidare att ett svenskt medlemskap i i storutsträckning kommer att grundas på överenskommelser som redan gjorts inom ramenför . såsom t.ex. på kemikalie- och bilavgasområdet. Utskottet konstateradei detta sammanhang att endast ett begränsat antal områden tillkommer, bl.a.regler om kvaliteten på badvatten, skydd av utrotningshotade djur samtkärnsäkerhet och strålskyddsfrågor. I betänkandet 1992/93:UU20 anförde utskottet också attSverige inte skall behöva sänka sina befintliga miljökrav på de områden där EGhar beslutat om harmoniserade regler för att förverkliga den inre marknaden.Utskottet ansåg att ambitionen bör vara, att den typ av förhandlingslösning somuppnåtts i på bl.a. kemikalieområdet borde kunna uppnås även iavtalet med . Utskottet konstaterade att regeringen gjort uttalanden avdenna innebörd . Vad gällde tillämpningen avsubstitutionsprincipen hänvisade utskottet till det svenska anförandet iBryssel , vari framhölls att försiktighetsprincipen enligtsvensk uppfattning måste tillämpas i förverkligandet av målet om en hållbarutveckling. Utskottetvidhåller dessa synpunkter. Utskottet anser att en förutsättning för framgångsriktmiljöarbete är en öppenhet i beslutsfattandet. Detta är viktigt när det gällerdet nordiska samarbetet i EES-sammanhang liksom inför ett EG-medlemskap och närdet gäller att stimulera svenska miljöorganisationer att samverka europeiskt. Utskottet noterar att regeringen regelbundet avser attredovisa hur miljöfrågorna drivs inom EES, bl.a. i samband med budgetpropositio- . nen ochatt förhandlingsarbetet inför ett svenskt EG-medlemskap skall 1993/94:UU2y redovisaspå samma sätt i största möjliga utsträckning. EG-förhand-lingsarbetet följs idetalj av EG-delegation. När det gäller miljöfrågor av särskild betydelse såsomförsurningsproblemet, avfell, kemikalier, bilavgaser, mark- ochvattenanvändning bör verka för att reglerna skärps. Utskottet instämmeri regeringens syn på vikten av att medverka till att de miljöövervakningssystemsom byggs upp nationellt, regionalt och globalt samordnas. Utskottet anser detangeläget att EG:s europeiska miljöbyrå (EEA) inrättas. Vidare bör ökaduppmärksamhet ägnas efterlevnaden av på miljöområdet och frågorrörande sanktioner. Klimatpolitiken och bevarandet av den biologiska mångfaldenmåste utformas från ett internationellt perspektiv och i samarbete med andrastater. De grundläggande principer om företagens ansvar, den omvändabevisbördan och substitutionsprincipen i svensk lagstiftning bör tillsammansmed försiktighetsprincipen bli vägledande även inom EG. För att främja en utveckling som går mot en acceptabelmiljönivå i behövs stora insatser. Det är angeläget attEG spelar en aktiv roll i detta arbete liksom inom Östersjöarbetet som börftämjas och stärkas. Utskottet ställer sig bakom den miljöstrategi somregeringen redovisar i skrivelsen 1992/93:255. Utskottet kan följaktligen intetillstyrka motionerna 1992/93:Joll0 (v), 1992/93:Jolll (s) och 1992/93:Joll2(-) i vilka bl.a. yrkas att regeringen bör avlämna en ny redogörelse tillriksdagen. Utskottet anser att motionerna 1992/93;Jo630 (s) yrkande 8 och1992/93:Jo669 (nyd) yrkandena 1 och 2 kan besvaras med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet, vadavser de delar som berör utrikesutskottets ansvarsområde, att medgodkännande av vad regeringen anfört lägger skrivelsen till handlingarna. I beslutet har deltagit; (), PierreSchori (s), (), (). (), NilsT (), (), (nyd), (), (), (), (), BertilPersson (m), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. Avvikandemening l993/94:UU2y , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet ställer sigbakom" och slutar med "skrivelsen till handlingarna" bort haföljande lydelse: Regeringens skrivelse 1992/93:255 om inriktningen av detsvenska miljöarbetet inom EES och EG kan enligt utskottets uppfattning ändåinte anses uppfylla de krav som uttalades av i samband medgodkännandet av . Regeringens skrivelse borde närmare ha redogjortför regeringens syn på bl.a. följande frågor: -en analys av skillnaderna mellanoffentligt ansvar för miljöfrågor i Sverigeoch EG, -kontroll, sanktioner och konkurrensförhållanden, -syn påföretagsansvar, substitutionsprincip, omvänd bevisbörda ochförsiktighetsprincip, -sambandet med arbetsmiljöfrågorna, -arbetet med EG:sfemte miljöhandlingsprogram, -betydelsen av den svenska politiken när detgäller användning av ekonomiska styrmedel, -sambandet mellan energi och miljö,-sambandet mellan jordbruk och miljö samt jordbruk och biologisk mångfald,-riktlinjer för kontakter med andra länders regeringar och miljöansvariga,-stöd till miljögruppers kontakter med andra länder, - miljöarbetet gentemotÖsteuropa. Med det anförda föreslår utskottet att hosregeringen begär en ny redogörelse över inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EG i enlighet med motionerna 1992/93;Jol 11 (s) och1992/93:Jo630 (s) yrkande 8. Utskottet anser att motionerna 1992/93:JollO (v)och 1992/93:Jol 12 (-) är besvarade. Utskottet kan inte tillstyrka motion1992/93:Jo669 (nyd) yrkandena 1 och 2. Meningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpaniei,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. Regeringens skrivelse borde ha utarbetats efter det attregeringens egen utredning (M 1993:2) om miljökonsekvenserna av svenskt deltagande i EG avgett sitt utlåtande. Det hade gett ett bättre underlag för diskus sion. ger skrivelsen inte en tydlig bild av vad kommer att kräva i förhandlingarna med EG; vad som är förhandlingsbart resp. odiskutabelt. anser att följande borde beaktas och tas upp i skrivelsen: f -Sverigeskall driva hårdare krav på en minskning av utsläppen av 1993/94:UU2y -måste hävda en tydlig ochsjälvklar rätt för varje att införa strängare miljökrav än degemensamma. -skall imedlemsförhandlingarna driva krav på miljökonsekvensbeskrivningar i sambandmed EG:s beslut. -bör kräva att detplanerade och beslutade europeiska "" förverkligas. -bör ställa krav på hårdaresanktionsmöjligheter mot länder som inte följer miljölagstiftning och beslutademiljömål. -bör kräva att EG:skontakter och handel med tredje världen baseras på miljöhänsyn. -bör också kräva att EGskall vara pådrivande i det internationella miljöarbetet framför allt motJapan och . Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till motion1992/93:Jol 10 (v).