yttr · GH05FöU8 · 1993-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottethar beslutat bereda försvarsutskottet tillfålle att senastden yttra sig över de motioner som väckts rörande antipersonellaminor m.m. under allmänna motionstiden. Minori det svenska försvaret Minvapnetär en viktig komponent i de vapensystem som försvarsmakten utnyttjar. Minornaär avsedda att användas för spärrning och blockering av järnvägar, flygfålt,vägar och hamnar samt vid förstöring av anläggningar. Inomdet svenska försvaret finns två huvudgrupper av landminor fordonsminor ochtruppminor. Antipersonella minor benämns i truppminor. Fordonsminornakan i sin tur delas in i två grupper. Den första är de som ligger på eller imarken och verkar underifrån mot band, hjul eller botten på fordonet. Exempelpå sådana minor är stridsvagnsmina 5 som utlöses då man kör över den med ettfordon, således med tryck. Ett annat exempel är stridsvagnsmina 028 som verkarsåväl med tryck som magnetiskt. Den andra gruppen fordonsminor verkar motfordonets front eller sidor. En sådan mina finns i armén under benämningenfordonsmina 14. Den är avsedd att utlösas på kommando. En annan typ avfordonsmina är fordonsmina 013 som främst är avsedd för försvar av flygfålt.Den är en fjärrkontrollerad mina som skjuts av om fientliga flygplan skullelanda på en bevakad flygplats. Minan har en fjärrstyrd, kontrollerad utlösning.Den är stor, står på stativ och är således mycket lätt att röja. Avtruppminor har armén flera typer. En typ truppmina 10 utlöses när mantrampar på den; en annan typ är truppmina 11 som före detonationen skjuts uppnågon meter. Dessa minor tillhör den grupp minor som kan drabbacivilbefolkningen om de läggs ut okontrollerat, eftersom de då är svåra attröja. 1 1993/94. 1993/94 FöU8y Detsvenska försvaret har behov av dessa mintyper också i framti- 1993/94:FöU8y den. är ett effektivt vapensystem för att förhindra eller fördröjaen fiendes genombrott i en svårförsvarad terräng. Också behovet att medfordonsminor bevaka flygfålt kommer att bestå. ISverige råder generellt exportförbud för all krigsmateriel,således även för alla typer av minor. Undantag kan endast beviljas i varjeenskilt fall av regeringen. Exporthar förekommit av stridsvagnsmina 028 och fordonsmina 013.Under 1970-talet exporterades också truppmina 10 till ett land. Dessa minorfinns kvar där. MedSverige som medförslagsställare har antagiten resolution som uppmanar alla länder att inte exportera "antipersonellaminor som kan förorsaka stor fara för civilbefolkningen". I harinte tillverkats några sådana minor . Någon export harinte förekommit . Något utförseltillstånd kommer tills vidareinte att medges för sådana minor som avses i resolutionen. USAhar vidare, i avvaktan på en kommande översyn av minprotokollet i , uppmanat ett fyrtiotal länder att införa ettexportmoratorium avseende alla antipersonella minor utan närmare definition.Uppmaningen har bl.a. riktats till . Krigsmaterielinspektionen (KMI)har i samband med att uppmaningen överlämnades meddelat bl.a.att , som ende svenske tillverkare av landminor, underrättats om attnågon utförsel av antipersonella minor enligt FN;s resolution inte kommer attmedges. har uttalat att företaget inte avser att tillverka minor somomfattas av FN:s resolution för export. FN:svapenkonvention, antagen av , omfattar förbud ochbegränsningar vad gäller användningen i internationella konflikter av vissasärskilt inhumana, konventionella vapen. Konventionen är uppbyggd som enramkonstruktion med därtill fogade tre protokoll. ProtokollI i vapenkonventionen behandlar splittervapen. Det är enligt protokolletförbjudet att använda sådana vapen, vars huvuebakli-ga effekt bygger på skadorav fragment, som inte kan upptäckas genom röntgenfotografering av den skadadepersonen. ProtokollII behandlar landminor, försåtvapen och liknande anordningar,som används i landkriget. Här anges bl.a. att urskillningslös användning avminor är förbjuden. Skulle det bli nödvändigt att använda minor eller liknande motmål inom befolkade områden stadgas särskilda restriktioner vid utlänningen föratt skydda civilbefolkningen. Metoden att Qärrutlägga minor får endastanvändas mot ett område som i sig utgör ettmilitärt mål eller som innehåller militära 1993/94:FöU8y mål.Protokollet anger de särskilda försiktighetsmått i form av protokollföringeller anordning för självdestruktion som skall iakttas. Enligtprotokollet skall parterna i en konflikt protokollföra läget på allaförplanerade minfålt och områden med försåtvapen. Parterna skall behålla allaminprotokoll och efter fientligheternas upphörande överlämna protokollen tillandra parten bestämmelsen gäller dock inte undantagslöst. Protokoll III behandlarbrandvapen. Antipersonella minor behandlas i motionerna U401 (s), U402 (c), U403 (s) och U407 (v). Imotion U401 (s) beskrivs den förödande effekt en okontrollerad användning avminor medför. Härvid konstaterar motionärerna att den främsta orsaken till attminorna fått en sådan enorm spridning är att det är ett relativt billigt och"kostnadseffektivt" vapen. Vidare konstaterar motionärerna attkostnaden för att röja de minor som ligger spridda runt om i världen avFN beräknas till . Den siffran inkluderar intekostnader för vård och rehabilitering av de hundratusentals människor somstympats och skadats av minorna. Motionärernaanför att har exporterat antipersonella minor och komponenter tillsådana . Exporten har varit relativt begränsad och tillstor del utgjorts av komponenter till minor, främst sprängämnen. är den enda tillverkaren av minor i . Imotionen redovisas att tillverkar minst två mintyper som bör betraktassom antipersonella (FFV 013 och FFV 013R). Motionärerna anför att mina FFV 013enligt KMI är att betrakta som en antipersonell mina och att således KMI intedelar beskrivning av denna mina som en fordonsmina. Vidare anförs attSverige meddelat att man ämnar följa uppmaningen om ett treårigtmoratorium för all export av antipersonella minor. Motionärerna menar att detfinns skäl att lagstifta mot tillverkning och export av antipersonella minorsamt av komponenter därtill. Vidare menar motionärerna att man inte heller börimportera dessa vapen från andra länder. Imotion U402 (c) anförs att det 1981 antogs en internationell konvention ominhumana vapen men att konventionen av flera skäl är tandlös. efter attkonventionen trädde i kraft är utläggningen av minor större än någonsintidigare. Vid den uppföljningskonferens som planeras finns, enligtmotionären, möjlighet att göra ändringar. bör, enligt motionärensmening, vid denna konferens föreslå ett totalförbud mot tillverkning, handeloch användning av personminor och liknande vapen. PartirnotionU403 (s) avseende fred och nedrustning behandlar bl.a. frågor rörande landminor. Här konstaterar motionärerna att FN enhäl- o ligt har beslutat uppmanaregeringarna till ett icke tidsbegränsat mora- torium förexport av minor. Detta moratorium bör, enligt motionärer- 1993/94:FöU8yna, utnyttjas för att få till stånd ett fullständigt internationellt förbud motantipersonella landminor. Motionärerna ser vidare positivt på att viss nyforskning pågår inom FOA för att ta fram metoder för att förstöra sådanaminor. Motionärerna anser att internationellt bör läggafram förslag om förbud mot tillverkning och försäljning av antipersonella minoreller komponenter till dessa, om att ansvar för minröjning också läggs på detland som tillverkat och exporterat dessa och aktivt stödja minröjning i devärst drabbade länderna. Motionärerna i motion U407 (v) pekar på förhållandet attlandminor är billiga vapen som spritts i en rad länder där interna konfliktervarit förekommande. En första åtgärd för att minska spridningen av landminorvore, enligt motionärerna, att drastiskt höja priset för tillverkning ochförsäljning av dem. föreslår att i FN tar initiativ tilloffentlig redovisning av handeln med s.k. lätta vapen. I den påbörjadeöversynen av de internationella reglerna för användning av landminor (LandminesProtocol) skall , enligt motionärerna, verka för förbud av export avsådana minor. Utskottet vill framhålla att utskottet delar motionärernasuppfattning att kvarliggande minor förorsakar oerhörda lidanden blandcivilbefolkningen i många länder. Det är enligt utskottet angeläget attkraftfulla åtgärder vidtas för att förhindra en fortsatt okontrolleradutläggning av antipersonella minor. Utskottet konstaterar att FN:svapenkonvention rörande användningen av vissa särskilt inhumana, konventionellavapen i internationella konflikter, som antogs och ratificerats av 39stater, inte i alla avseenden fått avsedd effekt och framför allt inte hindraten urskillningslös minkrigföring i många länder . Utskottet sermot denna bakgrund positivt på att konventionen nu blir föremål för en översyn. Utskottet konstaterar att huvuddelen av de frågor som tasupp av motionärerna kommer att behandlas vid den översynskonferens avseende1980 års vapenkonvention som kommer att genomföras . Iregeringskansliet och Folkrättsdelegationen pågår ett arbetemed att ta fram underlag inför översynskonferensen. kommer att innehaordförandeskapet vid konferensens förberedande möten. Utskottet förutsätteratt vid konferensen aktivt kommer att verka för åtgärder för attförhindra ett upprepande av den urskillningslösa minkrigföring som under senareårtionden ägt rum i många länder. Utskottet anser dock att inte bör binda upp sigför olika lösningar före konferensen. Utskottet förutsätter att de synpunktersom framförs i motionerna U401 (s), U402 (c), U403 (s) och U407 (v) kommer attbli föremål för prövning i samband med konferensen. Utskottetutgår självfallet från att den svenska försvarsmakten även . framgentföljer internationella överenskommelser rörande minvapnets Utskottet anser dock att det svenska försvaret har ett 1993/94:FöU8yframtida behov av minor. Utskottet anser således att något förbud motproduktion av minor i inte bör komma till stånd enligtförslaget i motion U401 (s). Utskottet anser mot denna bakgrund att motion U401 (s)yrkandena 2 och 3 inte bör bifallas. Vid () har inletts ettarbete med syfte att skapa förändrade förutsättningar och utarbefa delvis nyaminröjningsanordningar som på ett mer effektivt sätt än med nuvarande materielkan röja de utspridda minorna. Utskottet ser mycket positivt på det av FOA initieradearbetet att med utnyttjande av ny teknologi verka för att svenska insatser inomdetta mycket angelägna område stimuleras. Utskottet konstaterar, mot bakgrund av FN:s resolution somuppmanar länder att inte exportera antipersonella minor som kan förorsaka storskada för civilbefolkningen, att motionärernas förslag i motion U401 (s)yrkande 1 kommer att bli föremål för internationell prövning. Utskottet anserdärför att någon särskild lagstiftning inom detta område inte är påkallad,varför motion U401 (s) yrkande 1 inte bör bifallas. Utskottet utgår från attnågon export av antipersonella minor i enlighet med FN:s resolution inte kommeratt ske. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (). (), (), (), (nyd), (), (), (), Jan-OlofFranzén (m) och (). , , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "med konferensen" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att bör lägga fram förslag om ettfullständigt internationellt förbud mot antipersonella minor inkluderande ettförbud mot tillverkning och försäljning av antipersonella minor ellerkomponenter till dessa. Mot denna bakgrund bör motion U403 (s) yrkande 9bifallas.