yttr · GH05SoU1 · 1993-12-31 00:00:00 — Konsekvensanalyser i regeringens propositioner har beslutatatt bereda bl.a. socialutskottet tillfålle att yttra sig över förekomsten ochutformningen av konsekvensanalyser i propositioner avlämnade . Frågan om konsekvensanalyser behandlades avkonstitutionsutskottet bl.a. i betänkandet 1990/91 :KU7. Utskottet framhöll dåvikten av att lagförslag är väl övervägda och att konsekvenserna äröverblickbara. Utskottet pekade i sammanhanget på att även inomregeringskansliet ansågs konsekvensanalyser i lagstiftningsarbetet varaviktiga. Bl.a. erinrades om att det i statsrådsberedningens checklista förregelgivare (1990:2) hänvisades till de krav i fråga omkonsekvensutredningar som ställs i verksförordningen, begränsningsförordningenmed verkställighetsföreskrifter, budgetförordningen ochCivildepartementets cirkulär (1989:7) Konsekvensutredningar i författningsarbetet.Konstitutionsutskottet hänvisade vidare till vad som sagts i de generellakommittédirektiven (dir. 1984:4) om att väl genomarbetade kostnadsberäkningarskall lämnas under hänsynstagande till alla kostnader för olika intressenter(staten, kommunerna, socialförsäkringssektorn, företagen och enskilda), såväldirekta som indirekta. Även andra viktiga konsekvenser skall belysas, inte baraför statsbudgeten utan också för kommunerna, näringslivet och de enskildamänniskorna. I samband med granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (bet.1990/91:KU30) gavs övriga utskott tillfålle att yttra sig i ärendet.Socialutskottet anförde då (1990/91 :SoU5y): Utskottet konstaterar efter en genomgång av depropositioner som remitterats till socialutskottet att några avpropositionerna saknar kostnads- och andra konsekvensanalyser. Utskottet anseratt konsekvensanalyser i någon form alltid bör ingå i regeringens propositioner.Att det i vissa fåll kan vara svårt att bedöma konsekvenserna på avett förslag får inte hindra att kostnader och andra konsekvenser så långtmöjligt redovisas för . 1 1993/94. 1993/94 SoUly att ettvisst förslag inte beräknats medföra ändrade kostnader har enligt 1993/94:SöUly Konsekvensanalyser behövs enligt utskottet för att ett ärende skallkunna anses vara tillräckligt berett av regeringen. Vad utskottet anfört borde enligt utskottet ges regeringentill känna. anförde (1990/91:KU30 s. 25): Utskottens redovisningar har visat att det finns vissabrister när det gäller förekomsten av konsekvensanalyser. Sådana brister kanvisserligen kompenseras under utskottens beredning av förslaget, t.ex. genomatt de uppmärksammas i motioner eller genom utskottsutfrågningar och annatinhämtande av upplysningar, men det skulle i vissa fall kunna ifrågasättas omärendena kan anses ha blivit tillräckligt beredda i . I dettasammanhang vill särskilt peka på vikten avkonsekvensbedömningar inte minst när det gäller att bestämma tidpunkten förikraftträdandet av ett förslag. Vidare vill utskottet framhålla behovet avkonsekvensanalyser i beslutsunderlagen också för att underlätta senareutvärderingar. Det är enligt mening angeläget atti första hand propositioner som innehåller förslag till ny lagstiftning innehållerkonsekvensanalyser. Mot bakgrund av det arbete bl.a. i form avutbildningsinsatser som bedrivs inom för att i störreutsträckning åstadkomma tillräckliga konsekvensanalyser i propositionerna kandet enligt mening antas att de brister som finns påområdet kommer att minska . Det finns enligt utskottets meninganledning att även fortsättningsvis följa frågan i utskottetsgranskningsarbete. Propositioner som remitterats till socialutskottet underår 1993 remitterades till utskottet sammanlagt 18propositioner samt bilagor i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 6),kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150 bil. 4) och forskningspolitiskapropositionen (1992/93:170 bil. Förevarande redovisning omfattar inte desistnämnda tre propositionerna. Genomgången har begränsats till att avseförekomsten av kostnadsanalyser och utformningen av dessa. En genomgång av propositionerna visar att de allra flestapropositionerna hade ett särskilt avsnitt om kostnader och finansiering avförslagen. Fem propositioner saknade särskilda uppgifter om kostnader:propositionerna om import av och partihandel med starköl (1992/93:253), omvissa frågor om beräkning av assistansersättning (1993/94:58), om vissaändringar i läkemedelslagen (1993/94:92), om sekretess hos (1993/94:107) och om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvårdm.m. (1993/94:121). Orsaken till att kostnadsanalys saknades var sannolikt attdet bedömdes uppenbart att förslagen inte hade ekonomiska konsekvenser. Propositionenom kommunernas betalningsansvar behandlar visserligen regleringen avkostnadsansvaret mellan kommun och landsting. Några nya kostnader uppkommerdock inte till följd av förslaget. tionen fårkommuner och landsting vissa möjligheter att avtala om 1993/94:SoUlyannan ersättning för medicinskt fårdigbehandlade patienter än de av regeringenfastställda beloppen. Tretton propositioner hade sålunda redovisningar av deberäknade kostnaderna för förslagen. Analyserna var av varierande omfattning. De mer omfattande lagförslagen var förslaget till lag omstöd och service till vissa funktionshindrade, husläkarreformen, den utvidgadelagregleringen på barnomsorgsområdet och arvoden till privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. 1 regeringens proposition om stöd och service till vissafunktionshindrade (1992/93:159) redovisades (s. 158 f.) bl.a. att det varsvårt att beräkna personkretsen som skulle komma att omfattas av den nya lagen.Härigenom blev det även svårt att beräkna den totala kostnaden för reformen. Ensärskild uppföljning av den ekonomiska konsekvensen av reformen föreslogsdärför. Husläkarreformen (1992/93:160) bedömdes rymmas inom desamlade resurser som står till hälso- och sjukvårdens förfogande. Däremottorde reformen innebära att resurser måste omfördelas mellan den slutna och denöppna vården samt inom den öppna vården. För att underlätta genomförandet avreformen föreslogs staten skjuta till ett belopp om totalt 600 miljoner kronorunder en treårsperiod. Härav avsågs dock användas förutbildning av distriktssköterskor som får viss förskrivningsrätt av läkemedel. Regeringens proposition om en utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet, m.m. (1993/94:11) innehöll en summarisk kostnadskalkyl.Bruttokostnaden för att bereda barn mellan barnomsorg i sammaomfattning som för barn uppskattades till 350miljoner kronor. Nettokostnaden, anfördes det, var betydligt lägre eftersom deytterligare föräldrar som kan tänkas utnyttja denna barnomsorg också betalarskatt. Förslag till finansiering av statens nettokostnad för reformen skulleenligt propositionen redovisas i budgetpropositionen 1994. Konsekvenserna förkommunerna skulle komma att vägas in i det förslag till reglering av statensoch kommunsektorns förehavanden som kommer att redovisas senast ikompletteringspropositionen 1994. I två motioner anfördes synpunkter på attförslagets ekonomiska analys var ytlig. framhöll i enskrivelse att reformen var väsentligt mycket dyrare än regeringen angivit. Utskottet konstaterade vid sin behandling av ärendet attdet var svårt att uppskatta kostnaderna för förslagen i propositionen.Utskottet utgick ifrån att regeringen noga följer utvecklingen av kostnadernaför barnomsorgen och återkommer till om det skulle vara motiverat.Motionerna avstyrktes. I budgetpropositionen anförs att vissa reformer kunnatfinansieras genom budgetförstärkningar utöver det beslutade saneringsprogram- 3 Dettagäller t.ex. familjepolitiken. Iregeringens proposition om arvoden till privatpraktiserande läkare 1993/94:SoUly ochsjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen anfördes attförändringen inte bedömdes innebära några ökade kostnader utan skullegenomföras inom en oförändrad kostnadsram. Skulle privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster öka sitt utbud av vård och därmed svara för en allt störreandel av vårdproduktionen, borde detta mötas med att landstingen anpassade denegna öppenvårdsproduktionen till tillgängliga finansiella ramar.Stimulansbidraget om för att utveckla och säkra kvaliteten iäldrevården föreslogs anvisas på tilläggsbudget. 1 tre propositioner (1992/93:175 om medicintekniskaprodukter m.m., 1992/93:185 om tobakslag och 1992/93:186 om kontroll över ämnensom kan användas vid olaglig tillverkning av narkotika m.m.) anfördes attförslagen hade vissa effekter på domstolsväsendet, men att dessa bedömdes somringa. En utvärdering av effekterna föreslogs efter lagstiftningensikraftträdande. Utskottet konstaterar att flertalet propositioner numerahar ett särskilt avsnitt om kostnader och andra konsekvensanalyser. Detta är enklar förbättring jämfört med situationen då föregående granskninggjordes. Analyserna är dock av skiftande kvalitet och skulle kunna utvecklasytterligare. Så t.ex. innehöll propositionen om utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet en alltför kortfattad redovisning av de ekonomiskakonsekvenserna av lagförslaget. Kalkylen ifrågasattes också av Svenska kommunförbundet.Utskottet anordnade därför en utfrågning av företrädare för för att komplettera kostnadskalkylen och erhålla visstunderlagsmaterial. Utskottet vill mot bakgrund av det anförda framhållavikten av att arbetet med att utveckla kostnads- och konsekvensanalysernafortsätter. Redovisningen i propositionerna av kostnader och andra konsekvenserav förslagen bör göras så utförliga att utskottet kan göra en reell bedömningav konsekvenserna av de framlagda förslagen och även bedöma regeringensberäkningsunderlag. I beslutethar deltagit: (), (in), 1993/94:SoUlyPersson (s), (), (), (), (), (), (), (),(nyd), (), () och HansKarlsson (s). , , , , och (alla s) anser att utskottetsbedömning bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att flertalet propositioner numerahar ett särskilt avsnitt om kostnader och andra konsekvensanalyser. Analysernaär dock av skiftande kvalitet och skulle kunna utvecklas ytterligare. Så t.ex.innehöll propositionen om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet enalltför kortfattad redovisning av de ekonomiska konsekvenserna avlagförslaget. Kalkylen ifrågasattes också av Svenska kommunförbundet.Utskottet fick därför ordna en intern utfrågning av för att få en komplettering av kostnadskalkylen och visstunderlagsmaterial. Utskottet vill starkt framhålla att kostnaderna för olikahuvudmän måste analyseras ingående om förslag läggs fram om fri etablering förolika yrkesgrupper som skett i propositionerna om barnomsorgslag, husläkare ocharvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. Utskottet anser attfri etablering t.ex. för läkare kopplat till ett krav på kommuner och landstingatt betala för de privata alternativen driver upp kostnaderna och leder tillatt kommuner och landsting förlorar kontrollen över kostnadsutvecklingen. Vidbehandlingen av propositionen om arvoden till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmannen m.m. framhöllde socialdemokratiska ledamöterna i utskottet i en reservation att risken ärpåtaglig att en övergång från behovsstyrd till efterfrågestyrd sjukvård ledertill kraftigt ökade kostnader och kan leda till stora svårigheter att behållavissa vårdenheter, om en privatläkare etablerar sig inom resp. vårdenhetsupptagningsområde. Samma typ av problem uppstår vid fri etablering inombarnomsorgen. Utskottet vill mot bakgrund av det ovan sagda starktframhålla vikten av att arbetet med att utveckla kostnads- och konsekvensanalysernafortsätter. Redovisningen i propositionerna av kostnader och andra konsekvenserbör göras så utförliga att utskottet kan göra en reell bedömning avkonsekvenserna av de framlagda förslagen och även bedöma regeringensberäkningsunderlag. Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna.