yttr · GH05SoU3 · 1993-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsutskottethar beslutat bereda socialutskottet tillfålle att yttra sig över proposition1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar jämte motioner ide delar propositionen och motionerna berör utskottets beredningsområde. Socialutskottetbegränsar sitt yttrande till frågor om kvinnors hälsa (yrkande 4 och avsnitt 9i propositionen samt motion 1993/94:A40 yrkandena 12 och 22), om kvinnor medfunktionshinder (yrkande 4 och avsnitt 10 i propositionen) och om äldre kvinnor(motion 1993/94:A44 yrkande 16). Ipropositionen föreslår regeringen att godkänna den huvudsakligainriktningen av jämställdhetspolitiken i enlighet med vad regeringen förordati avsnitt 9 Kvinnors hälsa. Regeringen gör bedömningen att särskilduppmärksamhet bör ägnas åt att öka kunskaperna om kvinnors hälsa. Bl.a. bördetta område bättre belysas i den grundläggande läkarutbildningen.Projektmedel bör avsättas inom den ekonomiska ramen för Särskildajämställdhetsåtgärder för att vidareutveckla kurser och/eller kursmoment omkvinnors hälsa. En utredning kommer att tillsättas om hur kvinnor och mänbemöts inom hälso- och sjukvården. Vidare anförs bl.a.följande: Trotsatt kvinnor i genomsnitt lever än män har de ett högre ohälsotal än män.Inom den medicinska vetenskapen finns föga kunskap om de faktorer somskiljer kvinnors och mäns hälsa. Mycket av den forskning som bedrivs och denstatistik som produceras saknar könsperspektiv. Arbetslivets förhållanden är avgörande förfolkhälsan. Kvinnors och mäns arbetsmarknader skiljer sig fortfårande åt. Det finns en oroväckande ökning av belastningsskador även bland mycket ungakvinnor. program Kvinnors hälsa pågår ett utvecklingsarbete föratt lägga grunden till ett kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet. Syftet är attklarlägga likheter och skillnader i folkhälsan och dess villkor mellan kvinnor och män. 1993/94 SoU3y (prop.1993/94:100, bil. 6) framgår att avsätter 10 1993/94:SoU3y för en särskild satsning på kvinnors hälsa ur ett livscykelperspektiv. kommer att presentera enfolkhälsorapport där utvecklingen av folkhälsan analyseras. separat rapport kommer i samarbete med Folkhälsoinstitutetatt ägna särskild uppmärksamhet åt könsspecifik hälsa. Kunskapen hos läkarna om det forsknings- ochutvecklingsarbete som pågår om kvinnors hälsa och sjukdomar är bristSllig.Regeringen anser det därför angeläget att etablera ett kvinnoperspektiv iläkarutbildningen. Maktstrukturen inom hälso- ochsjukvården har stor betydelse för hur kvinnors ohälsa och de symptom den gerupphov till uppfåttas och bemöts. På samma sätt som inom andra områden isamhället dominerar männen i besluts- och maktpositioner inom sjukvården. Studier visar att kvinnor ofta behandlas annorlunda än mänsom patienter i sjukvården . Kvinnor söker sjukvård oftare än män och iallmänhet för andra symptom än män. Kvinnor beskriver också sina symptom på ettannat sätt än män vilket bl.a. kan leda till att kvinnors sjukdomarunderdiagnostiseras. Både manliga och kvinnliga läkareställer oftare psykiatrisk diagnos på kvinnliga patienter än på manliga. En utredning kommer att tillsättas inomSocialdepartementet för att närmare belysa hur kvinnor och män bemöts inomhälso- och sjukvården. Syftet är att undersöka om det finns skillnader i sättetatt bemöta patienter som beror på kön. Orsakerna till eventuella skillnader ocheffekterna av dessa skall redovisas. I motion 1993194:A40 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om redovisningav särskilda åtgärder för att minska kvinnors ohälsotal och ökarehabiliteringsinsatserna för kvinnor (yrkande 12). Motionärerna tillstyrkeren utredning om hur kvinnor bemöts inom sjukvården. Den tendens att utgå frånmannen som norm som man kan iaktta inom den fysiska sjukvården har enligtmotionärerna möjligen sin motsats inom den psykiska vården. Den föreslagnautredningen bör vidgas till att omfåtta även förhållningssätt ochbehandlingsmetoder inom psykisk vård. Motionärerna anser också att frågor som rör reproduktivhälsa måste uppmärksammas mer. Information och förebyggande åtgärder äreffektiva när det gäller att sänka antalet aborter och på annat sätt ökaungdomars ansvarskänsla. Man kan räkna med att ungdomar som utsätts försexuella övergrepp, och då särskilt den stora andelen flickor, utgör enriskgrupp. Ungdomsmottagningarna fyller här en mycket värdefull funktion. Genomde omfattande nedskärningar som sker inom den offentliga sektorn riskerardock denna värdefulla resurs att utarmas eller t.o.m. läggas ner. I ettförebyggande arbete kan inte nog betonas betydelsen av attungdomsmottagningarna får finnas kvar och utvecklas. I yrkande22 i samma motion hemställs att till Riksför- 2 bundet försexuell upplysning () anvisar utöver vadregeringen föreslagit för uppsökande arbete, företrädesvis bland 1993/94:SoU3y har redan erfarenhet och aktiviteter på detta område. Enekonomisk förstärkning kan få ett mycket snabbt genomslag. Verksamheten börvara såväl STD- som abortförebyggande och i arbetet bör arbetslösa ungdomarutgöra en prioriterad målgrupp. Motionärerna föreslår en ökning med 1 miljonkronor av anslag för uppsökande arbete med sexualupplysning, abort- ochSTD-förebyggande verksamhet, företrädesvis bland arbetslösa ungdomar. Socialubkottet har vid flera tillfållen behandlat motionerom kvinnors hälsoproblem. I betänkandet 1993/94:SoU7 s. 29 f. behandlade utskottetsenast dessa frågor. Utskottet vidhöll sin tidigare inställning att det varangeläget att kvinnors särskilda hälsoproblem uppmärksammas yrtterligare.Folkhälsoinstitutets arbete med ett särskilt program för kvinnors hälsa samt planernapå en särskild satsning för att förstärka och fördjupa kvinnoperspektivet vardärvid angeläget. Mot bakgrund av det arbete som redan pågick eller planeradesfick motionerna anses tillgodosedda. Utskottet avstyrkte de då aktuellamotionerna. I betänkandet 1993/94:SoU20 har utskottet i dagarnabehandlat samma motionsyrkande som yrkande 22 i den nu aktuella motionen.Utskottet delade motionärernas uppfattning att det är angeläget med insatserför arbetslösa ungdomar. gör också redan olika insatser motarbetslöshetens effekter på folkhälsan. Inom i stort sett alla program planerarinstitutet särskilda aktiviteter riktade till ungdomar. Arbetet på enheten förHälsa och Sexualitet har ungdomar som sin största målgrupp. tillhör deorganisationer som erhåller organisationsstöd från . Meddet anförda avstyrkte utskottet motionen. Under allmänna motionstiden har ett tiotalmotionsyrkanden väckts med olika förslag beträffande kvinnors hälsa. Dessayrkanden har remitterats till socialutskottet, som torde komma att behandla demi ett betänkande . gör följande bedömning. Utskottet ställer sig bakom den inriktning avjämställdhetspolitiken när det gäller kvinnors hälsa som förordas ipropositionen. Utskottet anser det angeläget att kunskaperna om kvinnors hälsaförbättras. gör också stora insatser på detta område. Inomkort läggs också en folkhälsorapport fram av i samarbete medFolkhälsoinstitutet. Stor uppmärksamhet torde i rapporten komma att ägnaskvinnors hälsa. En proposition om folkhälsofrågor har också aviserats tillsenare i vår. Utskottet kan inte finna att det föreligger någon egentligmotsättning mellan motionärernas synsätt och de riktlinjer som förordas i proposi tionen. Utskottet delar motionärernas inställning att frågor om repro duktiv hälsa bör uppmärksammas mer. Ungdomsmottagningarna har även enligt utskottets mening stor betydelse, vilket utskottet redan 3 Det är angeläget att verksamheten får finnaskvar och utvecklas. Detta är dock i första hand en fråga /94:SoU3ysjukvårdshuvudmännen. Utskottet instämmer vidare i att regeringen bör tillsättaen utredning om kvinnors och mäns bemötande inom hälso- och sjukvården. Det ärdärvid enligt utskottet självklart att även kvinnors bemötande i denpsykiatriska vården uppmärksammas. Något tillkännagivande till regeringenbehövs inte enligt utskottet. bör enligtsocialutskottet föreslå att godkänna den huvudsakliga inriktning avjämställdhetspolitiken beträffande kvinnors hälsa som förordas i propositionenoch avslå motion A40 (s) yrkande 12. Den fråga som tas upp i yrkande 22 i motionen harutskottet behandlat och avstyrkt. Arbetsmarknadsutskottetbör avstyrka motionsyrkandet. Regeringen föreslår i propositionen att godkännaden huvudsakliga inriktningen av jämställdhetspolitiken i enlighet med vadregeringen förordat i avsnitt 10 Kvinnor med funktionshinder. Regeringen görbedömningen att möjligheterna bör undersökas att göra en köns-uppdeladstatistikredovisning av situationen för funktionshindrade för att bättre kunnabelysa villkoren för kvinnor med funktionshinder. Särskilda satsningar kommerenligt regeringen att göras för att förbättra villkoren för kvinnor medfunktionshinder och öka deras inflytande på olika områden i samhället. Ipropositionen anförs vidare följande: I de flesta handikappgrupper är kvinnorna i majoritet. Detgäller t.ex. bland rörelsehindrade och synskadade. Även om livet för kvinnormed funktionsnedsättningar liknar andra kvinnors liv med familj och yrkesarbetehar de förutom omsorgen om barn, hem och arbete ett funktionshinder som tar tidoch kraft. De upplever ofta att de är handikappade i dubbel bemärkelse. Kvinnormed funktionshinder ställer inte samma anspråk på samhällets stödåtgärder sommän med funktionshinder, vilket leder till att kvinnor ofta indirektmissgynnas. Fler kvinnor än män anser sig behöva mer praktisk daglig hjälp ände får. Det tycks också vara så att kvinnor i mindre utsträckning än män fåravancerad teknisk utrustning. Fler kvinnor än män bland funktionshindrade ärarbetslösa. Kunskaperna om situationen för funktionshindrade kvinnorär bristSllig. Den information och statistik som finns om personer medfunktionshinder är inte könsuppdelad. Regeringen har uppmärksammat frågan i åretsbudgetproposition (prop. 1993/94:100, bil. 6) och särskilt pekat på behovet avatt se över statistiken på området. En förstudie kommer att göras under år 1994för att belysa möjligheterna att göra en samlad könsuppdeladstatistikredovisning över funktionshindrades situation på olika områden isamhället. En stor del av forskningen inom handikappområdet saknarkönsper spektiv. Det är först som funktionshindra de kvinnors situation börjat uppmärksammas och ägnas intresse i den vetenskapliga debatten. En fortsatt forskning om kvinnor med funktionshinder är av central betydelse för att deras situation skall kunna förbättras. Regeringenavser att senare i vår i en särskild proposition föreslå att 1993/94:SoU3y en funktion som handikappombudsman inrättas .Ett viktigtområde i handikappombudsmannens arbete är därvid att bevaka och lyfta framfunktionshindrade kvinnors situation. Ettövergripande mål för jämställdhetspolitiken är att öka kvinnors inflytande påolika områden och nivåer i samhället. Här bör också funktionshindradekvinnors delaktighet beaktas. Särskildasatsningar på projekt och utvecklingsarbete behövs således för att stärkafunktionshindrade kvinnors möjligheter att själva påverka sin situation ochöka sina möjligheter att aktivt delta i politiskt, fackligt och annatsamhällsarbete. Det är angeläget att finna metoder som underlättarkvinnornas möligheter att engagera sig inom dessa områden. Ettangeläget område att lyfta fram är den nya teknikens betydelse för kvinnor medfunktionshinder. Regeringenkommer i olika sammanhang att stödja utvecklingsinsatser av ovan nämnda slag.Bland annat kommer regeringen att senare i vår anvisa särskilda medel urAllmänna arvsfonden till utvecklingsinsatser i syfte att ytterligare förbättravillkoren för kvinnor med funktionshinder. Socialutskottetgör följande bedömning. Arbetsmarknadsutskottetbör enligt socialutskottet föreslå att godkänna den huvudsakligainriktningen av jämställdhetspolitiken beträffande kvinnor med funktionshindersom förordas i propositionen. Imotion A44 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande av vad somanförts om äldre kvinnor (yrkande 16). I motionen påpekas att har undersökt hur tillgången på hemtjänst fördelar sig på kön.Resultaten är skrämmande och visar att äldre kvinnor får betydligt sämreservice än äldre män, som inte anses klara sig själva såsom kvinnorna.Könsfördomar och diskriminering följer alltså kvinnorna upp i ålderdomen ochbidrar till att göra deras sista år besvärliga. Ettviktigt faktum är enligt motionärerna att kvinnor överlever sina män och därförär mer beroende av det offentligas tjänster när de blir gamla. Männen kan oftaha makan hos sig in i det sista och på så sätt få hjälp och stöd. Kvinnornablir däremot ensamma och utan hjälp. Motionärerna anser att dessa frågoi måstelyftas fram och uppmärksammas. Socialutskottetgör följande bedömning. Utskottetdelar inställningen i motionen att liksom all annan social service måste fördelas rättvist och efter behov. Om situationen är den att äldre kvinnor erhåller sämre service än äldre män så bör detta problem enligt utskottet uppmärksammas. Utskottet anser att propositionen ger vid handen att regeringens inställning är att förbättringar nu bör ske av kvinnors hela situation sedd i ett livsper spektiv. I propositionen framhålls t.ex. att ett jämställdhetsperspektiv skall läggas på alla politikområden. Förslag och beslut måste enligt propositionen analyserasur ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller sär- 1993/94:SoU3y skilt inomvissa områden, bl.a. socialpolitiken. Något initiativ från sidamed anledning av motion A44 (v) yrkande 16 behövs inte. Arbetsmarknadsutskottetbör enligt socialutskottet avstyrka motionsyrkandet. Stockholmden På socialutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), (), (), (), My (), (), (), (), ()och (nyd). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. BoHolmberg, , , , ,och (alla s) anser att utskottets bedömning närdet gäller Kvinnors hälsa bort ha följande lydelse: Utskottetanser att mer måste göras för att rehabilitera de arbetstagare som blivitsjuka eller skadade och speciellt då de många kvinnor som är långtidssjuka pågrund av belastningsskador, rygg- och ledbesvär. Fler kvinnor än män ärlångtidssjukskrivna. Det talar för att insatserna för rehabilitering interäcker till. I krorior räknat satsas mindre på kvinnors rehabilitering. Mångalångtidssjuka kvinnor tappar nu till följd av den höga arbetslösheten sittfotfåste på arbetsmarknaden. De måste i stället få den rehabilitering deenligt lag har rätt till. riskerar de i stället att förtidspensioneras.Möjlighet till utbildning är ofta en viktig del av rehabiliteringen. På så sättkan kvinnor få andra mer varierande arbetsuppgifter . Just bristandekunskaper anges ju ofta som skäl till varför kvinnor inte får andraarbetsuppgifter, som de skulle behöva av hälsoskäl. Utskottetinstämmer i motionärernas förslag att bör få i uppdragatt redovisa särskilda åtgärder för att minska kvinnors ohälsotal och ökarehabiliteringsinsatserna för kvinnor. Utskottetinstämmer också i att det är angeläget att kunskaperna om kvinnors hälsaförbättras och att en utredning bör tillsättas om hur kvinnorbemöts inom sjukvården. Den tendens att utgå från mannen 1993/94:SoU3y som normsom man kan iaktta inom den fysiska sjukvården har möjligen sin motsats inomden psykiska vården. Den föreslagna utredningen bör därför vidgas till attomfåtta även förhållningssätt och behandlingsmetoder inom psykisk vård. Utskottet anser också att frågor som rör reproduktiv hälsamåste uppmärksammas mer. Information och förebyggande åtgärder är effektivanär det gäller att sänka antalet aborter och på annat sätt öka ungdomarsansvarskänsla. Man kan räkna med att ungdomar som utsätts för sexuellaövergrepp, och då särskilt den stora andelen flickor, utgör en riskgrupp.Ungdomsmottagningarna fyller här en mycket värdefull funktion. Genom deomfattande nedskärningar som sker inom den offentliga sektorn riskerar dockdenna värdefulla resurs att utarmas eller t.o.m. läggas ner. I ett förebyggandearbete kan inte nog betonas betydelsen av att ungdomsmottagningarna får finnaskvar och utvecklas. Utskottet förordar att arbetsmarknadsutskottet föreslår attriksdagen ger regeringen detta till känna med anledning av motion A40 (s)yrkande 12. Utskottet anser vidare att till Riksförbundetför sexuell upplysning () bör anvisa utöver vad regeringenföreslagit för uppsökande arbete, företrädesvis bland arbetslösa ungdomar.RFSU har redan erfarenhet och aktiviteter på detta område. En ekonomiskförstärkning kan få ett mycket snabbt genomslag. Verksamheten bör vara såvälSTD- som abortförebyggande, och i arbetet bör arbetslösa ungdomar utgöra enprioriterad målgrupp. Utskottet förordar att arbetsmarknadsutskottet föreslårriksdagen att med bifall till motion A40 (s) yrkande 22 anvisa 1 miljon kronortill utöver vad regeringen föreslagit för uppsökande arbete, företrädesvisbland arbetslösa ungdomar. , , , , , och (alla s) anseratt utskottets bedömning när det gäller Äldre kvinnor bort ha följande lydelse: Utskottet noterar att harundersökt hur tillgången på hemtjänst fördelar sig på kön. Resultaten visar attäldre kvinnor får sämre service än äldre män, vilka inte anses kunna klara sigsjälva på samma sätt som kvinnorna. Könsfördomar och diskriminering följeralltså kvinnorna upp i ålderdomen och bidrar till att göra deras sista årbesvärliga. Kvinnor överlever dessutom oftast sina män och därför ärde mer beroende av det offentligas tjänster när de blir gamla. Mannen kan oftaha makan hos sig in i det sista och på så sätt få hjälp och stöd. Kvinnornablir däremot ensamma och utan hjälp. Utskottet anser att dessa frågor måstelyftas fram och uppmärksammas. Utskottet förordar att arbetsmarknadsutskottetföreslår att med anledning av motion A44 (v) yrkande 16 ge regeringendetta till känna. Meningsyttringav suppleant l993/94:SoU3y Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. EvaZetterberg (v) anför: Jaginstämmer i s-ledamöternas avvikande mening om kvinnors hälsa. Stockholmsläns Äldrecentrum har undersökt hur tillgängen på hemtjänst fördelar sig på kön.Jag anser att resultaten är skrämmande och visar att äldre kvinnor fårbetydligt sämre service än äldre män, som inte anses klara sig själva såsomkvinnorna. Könsfördomar och diskriminering följer alltså kvinnorna upp iålderdomen och bidrar till att göra deras sista år besvärliga. Ettviktigt fåktum är att kvinnor överlever sina män och därför är mer beroende avdet offentligas tjänster när de blir gamla. Männen kan ofta ha makan hos sig ini det sista och på så sätt få hjälp och stöd. Kvinnorna däremot blir ensammaoch utan hjälp. Jaganser att dessa frågor måste lyftas fram och uppmärksammas. När vi talar ommänniskor med funktionshinder eller när vi diskuterar jämställdhet är detviktigt att de äldre kvinnornas situation inte försummas. Detta borde gesregeringen till känna med bifåll till motion A44 (v) yrkande 16. gotab 46415, 1994