yttr · GH05UU3 · 1993-12-31 00:00:00 — Strategi för biologisk mångfald har beslutat beredautrikesutskottet till&lle yttra sig över bilaga 2 frånUtrikesdepartementet i proposition 1993/94:30 om strategi för biologiskmångfald jämte följd-motionerna Jo6, yrkande 5, och Jo7, yrkande 8. Utskottet yttrar sig i det följande över dels proposition1993/94:30, bilaga 2, dels följande med anledning av proposition 1993/94:30väckta motioner: 1993/94:Jo6 av (-), yrkande 5 och 1993/94:Jo7av m.fl. (v), yrkande 8. Huvuddelen av propositionen (bil. 1) avser ett förslag omen svensk strategi med grundläggande principer för bevarande av biologisk mångfaldoch hållbart nyttjande av biologiska resurser. Strategin innebär att miljömålenskall ges samma vikt och betydelse som skilda ekonomiska överväganden i syfteatt bygga mänsklig verksamhet på ekologisk grund. En helhetssyn skall tillämpasvad gäller åtgärder för att upprätthålla ekologiska processer och säkraarternas långsiktiga överlevnad. I propositionens bilaga 2 (Utrikesdepartementetsansvarsområde) redogörs för de nya förutsättningar som kommer att råda för desvenska insatserna till stöd för utvecklingsländernas åtgärder för att bevaraoch hållbart nyttja den biologiska mångfalden mot bakgrund av de nyaförutsättningar som konventionen om biologisk mångfald medför. En utredningaviseras i frågan. Biologisk mångfald och u-landsbistånd (prop. 30, bil. Vid konferens om miljö och utvecklingi undertecknades konventionen om biologisk mångfald. antogs också ett handlingsprogram för miljö och utveckling (Agenda21), ett principdokument på skogsområdet samt den s.k. Riodeklarationen. Vidareundertecknades en konvention om 1 1993/94. 1993/94 UU3y klimatförändringar.I Riodeklarationens första princip sägs att i strävan 1993/94:UU3y mot enhållbar utveckling står människan i centrum. Hon har rätt till ett hälsosamtoch rikt liv i samklang med naturen. Regeringen har i propositionen 1992/93:227 föreslagit ettgodkännande av konventionen om biologisk mångfald. Konventionen innebär bl.a.ett åtagande att föra en samlad politik för att bevara den biologiskamångfelden och att redovisa denna politik för konventionens partskonferens. Iföreliggande proposition (prop. 1993/94:30) föreslås att godkänner ensvensk strategi för bevarande av biologisk mångfald. Den största biologiska mångfalden finns iutvecklingsländerna. Huvuddelen av jordens växtgenetiska resurser av betydelseför livsmedelsproduktion och jordbruk återfinns också i u-landsregjoner. Dennarika mångfald är på många håll utsatt för allvarliga hot genom utarmning. Blandorsakerna märks brister i ägande- och nyttjanderättsstrukturer. De ekonomiskamotiven för utvecklingsländerna att investera i en bevarad biologisk mångfaldhar varit svaga. De genetiska resurserna har varit fritt tillgängliga. Konventionen om biologisk mångfald innebär en förändring.Dess ikraftträdande skapar förutsättningar för framväxten av ekonomiskaincitament för att bevara den biologiska mångfalden. Detinternationella flödet av genetiska resurser skall, enligt konventionen,baseras på ömsesidigt överenskomna villkor. Dessa villkor skall leda till enrimlig och rättvis fördelning av resultat och vinster som uppstår avutnyttjandet av rika genresurser. Den biologiska mångfalden kanhärigenom bli en för väsentlig och av i-länderna efterfrågadtillgång av betydande ekonomiskt värde. Utvecklingen av det kommersiella utnyttjandet avu-ländernas genetiska resurser har i första hand skett i i-länderna.Trenden kan förväntas fortsätta i takt med bioteknikens utveckling och dessväxande tillämpning i industrin. har under förhandlingarna om konventionen ombiologisk mångfald markerat sitt starka intresse av att bygga upp den egnakapaciteten att själva förädla de genetiska resurserna. Tekniskt samarbete harmot denna bakgrund betonats i konventionen. Stöd till tekniköverföring tillu-länderna har framhållits som en väsentlig uppgift för konventionensfinansiella mekanism. Landstudier om biologisk mångfald har genomförts i ettflertal . Bl.a. har finansierat en sådan studie i Uganda.Sverige har också i den förberedande kommittén inför UNCED och inom FAO tagitinitiativ till att genomföra särskilda fördjupade landstudier om deväxtgenetiska resurserna av betydelse för livsmedelsproduktionen ochjordbruket. De avses ingå som ett led i förberedelserna konferensinom FAO:s ram om växtgenetiska resurser och bidra till utvecklingen avnationella aktionsplaner på detta område. har lämnat särskilt stöd tillutvecklingsländernas förberedelser inför konferensen. Åtgärder för bevarande och hållbart nyttjande med aktivtdeltagande 1993/94:UU3y av lokalbefolkningar måste, enligtpropositionen, kopplas till program för att öka den egna andelen av resultatoch vinster av nyttjandet av de genetiska resurserna. I som förfogar över ett rikt genetiskt materialav betydelse för jordbruket och livsmedelsproduktionen blir kopplingen tillväxtförädling och utsädesproduktion av central betydelse.Prospekterings-program kan utvecklas till att innefatta aktiviteter förförädling och vidareutveckling samt marknadsföring av de genetiska resurserna.Det första ledet i förädlingsarbetet, efter den taxonomiska beskrivningen,utgörs av en karakterisering av resurserna. Denna kan vara av ekologisk såvälsom kemisk art. Bevarandet av de genetiska resurserna kan ske i särskildagenreservat underkastade områdesskydd. Det kan också kopplas till ett hållbartnyttjande av skogen som är förenligt med bevarande av den biologiska mångfalden. ansträngningar att bevara den biologiskamångfalden måste ske i samklang med strävandena till en ekonomisk och socialutveckling som kan försörja ländernas innevånare. Naturresurserna bör brukas påett sådant sätt att den biologiska mångfalden inte reduceras eller attekosystemens funktion hotas. Det ställer krav på i synnerhet utvecklingen av deareella näringarna, vilka på många håll i utarmar denbiologiska mångfalden. En utveckling av de areella näringarna baserad påtraditionella brukningsmetoder och med aktivt deltagande av lokala samhällenblir en viktig komponent i ansträngningar att bevara den biologiskamångfalden. Införsel och användning av ny teknik för högre varaktig avkastningi jordbruket måste ske efter prövning av effekterna på den biologiskamångfelden och på ekosystemens funktion. Majoriteten av de flesta befolkningar bor pålandsbygden och är beroende av den egna biologiska mångfelden, särskilt delokala växtsorternas och lantrasernas genetiska mångfeld, för sin försörjning.Ursprungsbefolkningar i många bygger sin existens på de naturligaskogsekosystemens rika biologiska resurser. Bevarandet av den biologiskamångfalden är inbyggd i deras kulturer och i deras samhällsorganisation. De multilaterala biståndsorganen gör betydande insatser påden biologiska mångfaldens område. Av särskild vikt inom jordbrukssektorn ärden konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning (CGIAR), vilkenhar många regionala forskningscentra med välfyllda genbanker. Konventionenseffekter på CGlAR:s funktioner kan förväntas bli betydande. Detta bl.a. tillföljd av ett svenskt initiativ i FAO, som har lett till beslut om att inomramen för förberedelserna för om växtgenetiska resurser år 1995inleda överläggningar om villkoren för tillträde till i första handutvecklingsländernas växtgenetiska resurser. Det svenska utvecklingsbiståndet, som kanaliseras direkttill enskilda via SIDA och SAREC, innefattar program till stöd för u- 3 ländernas arbete för att bevara den biologiska mångfalden. ramen fördetta bilaterala utvecklingssamarbete lämnar stöd till 1993/94:UU3y enutveckling i linje med konventionen om biologisk mångfald. Som exempel kannämnas det 20-åriga projekt som de fem nordiska länderna gemensamt stödjer isyfte att bygga upp en regional genbank för några länder i södra . Ikraftträdandet av konventionen om biologisk mångfaldöppnar nya möjligheter för att utveckla aktiviteter som leder tillett lönsamt nyttjande av deras rika genetiska resurser. möjligheteratt förädla de egna genetiska resurserna är kopplat till tekniköverföring fråni-länderna i enlighet med konventionen. Mot bakgrund av frågans betydelse och omfattning föreslåsi propositionen att en utredning bör göras av det svenska biståndet och detsvenska agerandet i den internationella normbildningen, i första hand inomFN-systemet. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i ett merövergripande sammanhang. I motion 1993/94:Jo6 av (-), yrkande 5,anförs med anledning av regeringens förslag om tillsättandet av en utredningatt det är viktigt att inte enbart avsändaren av stöd utan också mottagarnakommer till tals. Motionären menar därför att bör ge regeringen tillkänna att det i utredningen bör ingå företrädare för några av deutvecklingsländer som har bilateralt samarbete med. Enligt motion 1993/94:Jo7 av m.fl. (v),yrkande 8, bör besluta att bevarandet av den biologiska mångfaldenskall vara ett övergripande mål i alla slags åtaganden och projekt som berörtredje världens länder. Vid konferens om miljö och utvecklingi (UNCED) undertecknades konventionen om biologiskmångfald. Under konferensen antogs också ett handlingsprogram för miljö ochutveckling (), ett principdokument på skogsområdet samt den s.k.Riodeklarationen. Vidare undertecknades en konvention om klimatförändringar. Genom och de deklarationer och konventionersom där antogs har världssamfundet bekräftat att utveckling,som äger rum inom ramen för ekosystemets bärighet, utgör en långsiktigmellanstatlig målsättning. Under konferensen presenterade , ensamt ellertillsammans med övriga nordiska stater, förslag och tog initiativ i mångaviktiga frågor, Bl.a. gällde detta frågan om biologisk mångfeld. Det Sr ansesvara en betydande framgång att en konvention i detta ämne, som i huvudsakuppfyller de svenska förhandlingsmålen, kunde undertecknas i av enöverväldigande majoritet av världens stater. , liksom övriga deltagare iUNCED, står nu inför uppgiften att nationellt och internationellt följa upp deåtaganden som gjordes i . Utskottethar tidigare konstaterat, att regeringen på olika sätt vidtagit 1993/94:UU3y åtgärderför att förverkliga Riobesluten i och för att befrämja detinternationella uppföljningsarbetet. Detta måste enligt utskottets mening varaett högprioriterat mål i den långsiktiga processen mot en global, miljömässigthållbar utveckling. Regeringen har i propositionen 1992/93:227 föreslagit ettgodkännande av konventionen om biologisk mångfeld. Konventionen innebär bl.a.ett åtagande att föra en samlad politik för att bevara den biologiskamångfelden och att redovisa denna politik för konventionens partskonferens. Iföreliggande proposition (prop. 1993/94:30) föreslås att godkänner ensvensk strategi för bevarande av biologisk mångfald. Utskottet delar den i propositionen (bil. 2) framfördasynpunkten att konventionen om biologisk mångfald skapar förutsättningar förframväxten av ekonomiska incitament för att bevara den biologiskamångfalden. Utskottet anser också, i likhet med vad som anförs ipropositionen, att ansträngningar att bevara den biologiskamångfelden måste ske i samklang med strävandena till en ekonomisk och socialutveckling. Ett aktivt deltagande av de lokala samhällena bör härvid vara ettviktigt element med tanke på att den biologiska mångfalden i många ärnära kopplad till traditionella kulturella aspekter och den lokalasamhällsstrukturen. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att kvinnornasroll i miljöarbetet, framför allt genom deras erfarenheter i jordbruket och ilivsmedelsproduktionen, är betydande. Det är också viktigt att ställalångtgående krav på de storföretag som verkar i . Enligt utskottets uppfattning utgör de landstudier ombiologisk mångfald, vilka på olika sätt verkar för, ett betydelsefulltsteg vid genomförandet av konventionens målsättningar. lämnar ocksåstöd till en utveckling i linje med konventionen om biologisk mångfald inomramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. 1 propositionen (bil. 2) föreslås, med hänsyn till frågansbetydelse och omfattning, att en utredning om det svenska utvecklingsbiståndetmot bakgrund av bl.a. konventionen om biologisk mångfeld bör göras. Utskottet,som tagit del av vad som i denna del av propositionen anförts om behovet av enutredning, delar regeringens bedömning härvidlag. I motion 1993/94:Jo6 (-), yrkande 5, framförs att det iden nämnda utredningen bör ingå företrädare för några av de utvecklingsländersom har bilateralt samarbete med. Enligt utskottets uppfattning är det av betydelse attockså mottagarländernas synpunkter beaktas i sammanhanget. Utskottet vill dockframhålla att det ankommer på regeringen att avgöra formerna härför. Med det anförda anser utskottet att motion 1993/94:Jo6(-), yrkande 5, kan besvaras. Enligtmotion 1993/94:Jo7 (v), yrkande 8, bör besluta att 1993/94:UU3y bevarandet av den biologiska mångfalden skall vara ettövergripande mål i alla slags åtaganden och projekt som berör tredje världens länder. Utskottet har återkommande behandlat frågan om debiståndspolitiska målen, senast i bet. 1992/93:UU15. Utskottet anförde därvidbl.a. har fastslagit det svenskabiståndets övergripande mål: att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Inomramen för detta mål skall biståndet bidra till resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utjämning, ekonomisk och politisk självständighet, en demokratisksamhällsutveckling samt framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön. Dessa mål utgör en enhet. De förstärker och kompletterar varandra ochhar ingen inbördes rangordning. Miljömålet innefattar, enligt utskottets uppfattning,också det mål om biologisk mångfald i biståndssamarbetet som yrkandet avser. Med det anförda anser utskottet att motion 1993/94:Jo7(v), yrkande 8, kan besvaras. I beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), (). PärGranstedt (c), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och ().