yttr · GH05SoU6 · 1993-12-31 00:00:00 — Finansutskottethar berett socialutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition1993/94:150 Reviderad finansplan m.m. (kompletteringspropositionen) jämteeventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde. Socialutskottetbegränsar sitt yttrande till att gälla de förslag i bilaga 5 som avserutskottets beredningsområde (punkterna 1, 2 och 6) och motion Fi31 yrkandena1214. Utskottet yttrar sig även med anledning av bilaga 8 och motionernaFi33, Fi39, Fi40 och Fi41 om det långsiktiga behovet av läkare och tandläkare. Medel till alkohol- och drogpolitiska åtgärder Utskottethar inget att erinra mot den i propositionen föreslagna medelsanvisningen tillAlkohol- och drogpolitiska åtgärder för /95. Förslaget har inteföranlett några motionsyrkanden. Särskilt bidrag för ökade kostnader till följd avbestämmelserna om mervärdesskatt Utskottetanser att de i propositionen framlagda förslagen till lag om ändring i lagen(1994:221) om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner ochtill lag om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner börtillstyrkas. Förslagen har inte mött någon erinran i form av motioner. Behovsprövning av barnbidrag m.m. Imotion Fi3I av m.fl. (nyd) begärs tillkännagivanden tillregeringen om vad i motionen anförts om behovsprövade barnbidrag,flerbarnstillägg och en rättvis fåmiljepolitik (yrkandena ). Motionärernaanser att barnbidrag inte skall utgå till familjer med en sammanlagd inkomst på500 . Familjer vars sammanlagda inkomster uppgår till 320 000 krskall erhålla fullt barnbidrag. I intervallet däremellan skall en stegvisnedtrappning ske av bidraget. Flerbarnstillägget skall minskas fr.o.m.tredje barnet. Dessa förslag medför enligt motionärerna en besparing på 3 1993/94 SoU6y Vidareföreslår motionärerna att de medel som går 1993/94:SoU6y tillföräldraförsäkring, barnbidrag, barnomsorg etc. läggs samman ochfördelas till barnfåmiljer som vårdnadsersättning och barnbidrag.Vårdnadsersättningen, som bör ligga på maximalt , skall varaskattefri och pensionsgrundande. Barnbidraget bör ligga på per månadoch barn. Förslaget innebär enligt motionärerna besparingar på 20 miljarderkronor. Motionärerna understryker att det är båda föräldrarnas sammanlagdabruttoinkomst oavsett om de är gifta, ogifta, bor åtskilda eller ärfrånskilda som avses. Samhället skall inte tillåta eller sanktionera attvissa föräldrar smiter från sitt försörjningsansvar. Utskottethar i betänkandena /94:SoU20 och 1993/94: SoU25 avstyrktmotionsyrkanden med liknande innehåll som de nu aktuella. Utskottet vidhållersin uppfåttning. Motion Fi31 yrkandena bör därför avstyrkas. Dimensioneringen av lakar- och tandläkarutbildningen Ikompletteringspropositionen 1993/94:150, bilaga 8, ,föreslås att utbildningsuppdragen för det medicinska området minskas förUppsala, Lunds och samt för . Fördet odontologiska området föreslås utbildningsuppdraget för och Umeåuniversitet samt för minskas. Ipropositionen anförs att regeringen budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. 9) behandlade förutsättningarna för de beslut om de treårigautbildningsuppdragen för universiteten och högskolorna som är en följd av detnya anslagssystemet. Det betonades att principen skall vara att de treårigautbildningsuppdragen skall ligga fast och att universiteten och högskolornasjälva får bestämma fördelningen av antalet platser på olikautbildningsområden. Vid beslutet om de treåriga utbildningsuppdragen angavsemellertid att regeringen inte då kunde bedöma hur utbildningsuppdragen förlakar- och tandläkarutbildningen borde formuleras. Dessa utbildningar ärinriktade mot en så speciell del av arbetsmarknaden att det finns speciellaskäl för regering och riksdag att kräva särskilt underlag innan ställning tas. Vidareredovisas att regeringen tillsatte en arbets grupp med uppgift att bedöma den framtida efterfrågan på läkare. Arbetsgruppen har lagt fram rapporten Den framtida efterfrå gan på läkare m.m. (Ds 1994:57), med olika beräkningar av efterfrågan på läkare. Arbetsgruppen har beräknat tillgång och efterfrågan på läkare med olika antaganden om examination och ekonomiskt utrym me för hälso- och sjukvården m.m. men tar inte själv ställning till de 2 olika alternativen. Detanförs i propositionen att bedömningen av efterfrågan på läkare 1993/94:SoU6yär vansklig. som antalet arbetslösa läkare ökar finns enstaka vakantatjänster för specialistutbildade läkare främst i glesbygden. Antaletutannonserade AT-block minskade med närmare 50 block tilltotalt 813 block. Däremot minskade inte antalet examinerade läkare frånuniversitet och högskolor. Ipropositionen framhålls att den viktigaste frågan när det gäller att bedöma denframtida efterfrågan på läkare är antaganden om det ekonomiska utrymme somsamhället medger för expansion av hälso-och sjukvården. framhålls attregeringen i den reviderade finansplanen har redovisat sina krav påbudgetsanering och slagit fast att detta måste få effekter även förden kommunala sektorn. Regeringendrar av det tillgängliga underlaget slutsatsen att de nu beslutade utbildningsuppdragenför de medicinska områdena är för omfattande och att en minskning av dessa börske. , Lunds och samt institutetföreslås få minskade utbildningsuppdrag så att antalet nyantagna studenter kanminskas fr.o.m. /95 med totalt 120. harett mindre utbildningsuppdrag än övriga universitet och berörs inte avförändringen. I propositionen framhålls vidare att en minskning inte heller börske vid eftersom det fortfarande finns vakanta tjänster i defyra Norrlandslänen. Ipropositionen anförs vidare att regeringen kommer att ytterligare analysera detbefintliga beräkningsunderlaget och följa utvecklingen av de olika antagandensom ligger till grund för beräkningsalternativen. Om det blir nödvändigtåterkommer regeringen med förslag i nästa års budget. Detfinns, enligt propositionen, mycket som tyder på ett överskott på tandläkare.Nyantagningen av studenter till tandläkarutbildningen föreslås därför minskamed i genomsnitt fr.o.m. /95 jämfört med förslagen ipropositionen Högre utbildning för ökad kompetens (1992/93:169). Hänsyn hartagits till att de tidigare utbildningsuppdragen innebar en möjlighet till enökad antagning i förhållande till de ramar som tidigare fastställts avriksdagen. som startat tandläkarutbildning iMalmö och som har fårre platser än de andra universiteten föreslås ingenminskning. De budgetmässiga konsekvenserna framgår av de skilda grundutbildningsanslagenför och samt för . Imotion Fi41 av () begärs en omfördelning av anslaget till läkarutbildningen såatt anslaget till läggs på en anslagsnivå som motsvararen utexamination av 130 läkare . Motionären framhåller attläkarutbildningen vid har haft en betydande inverkanpå tillgången på utbildade läkare inom Iregeringens utredning om det framtida läkarvårdsbe- 3 Ds 1994:57, redovisas att läkarutbildningen bedöms behöva utökasfrån slutet av . Motionären anför att bristen på läkare 1993/94:SoU6y förstuppstår i och dess inlandskommuner och att utbildningsuppdragendärför bör ökas i . Även i motion Fi40 av m.fl. (s) yrkas attUmeå universitet skall få en anslagsnivå som motsvarar en utexaminering av 130läkare . Motionärerna anför i stort samma skäl till utökningen som denföregående motionären. I motion Fi33 av () begärs en omfördelningav anslaget till det odontologiska utbildningsområdet så att anslaget till Umeåuniversitet läggs på en anslagsnivå som motsvarar 50 intagningsplatser /95. Motionären anför att för tandläkarförsörjning-en iNorrlandslänen är den kraftiga anslagsminskningen från 60 till 40utbildningsplatser i mycket oroande. I SOU 1989:28 lades fast att 50intagningsplatser är ett minimum för att upprätthålla kvaliteten för utbildningoch forskning. Motionären framhåller vidare att Norrlandslänen drabbasförst vid en ny brist på tandläkare och att behovet av tandvård fortfarande ärstort, inte minst för Norrlandslänens medborgare. Det föreslagna amalgamförbudetkommer att väsentligt öka behovet av tandläkare. I takt med förbättringar i densvenska samhällsekonomin och privatekonomin kommer även allmän efterfrågan påtandvård att öka. Även i motion Fi39 av m.fl. (s) begärs attanslaget till det odontologiska utbildningsområdet vid skallbibehållas på en nivå som motsvarar minst 50 utbildningsplatser för budgetåret1994/95. Motiven är i stort de samma som i föregående motion. Ytterligare ett antal motioner tar upp frågan om utbildningsuppdrageninom medicin och odontologi för /95. I motion Fi42 (s) yrkas attutbildningsuppdragen inom det medicinska området minskas med totalt 60 istället för regeringens föreslagna minskning, varav 30 vid Lunds universitetoch 30 vid . 1 motion Fi46 (m, fp, c, kds) begärs attutbildningsuppdragen för läkarutbildningen vid universitetfiastställs till 135 utbildningsplatser . I motion Fi49 (s) begärs 145platser vid och i motion Fi32 (v) motsätter sigmotionärerna minskningen av lakar- och tandläkarutbildningen i ochbegär mer pengar. I motion Fi3I (nyd) anförs att dimensioneringen skallstyras av studenternas intresse för utbildningen och att motionärerna därförmotsätter sig nedskärningarna inom de medicinska och odontologiskautbildningsområdena vid samtliga fakulteter. Vidare begärs extra resurser tillden odontologjska forskningen vid . Även i motionerna Fi47(s) och Fi51 (fp, m, c, kds) begärs resurser till den odontologjska forskningenvid . Utredningar m.m 1993/94:SoU6y Iutredningen Den framtida efterfrågan på läkare m.m.. Ds 1994:57, anförs attden kontinuerligt ökade efterfrågan på läkare för tillfålletnästan har upphört och att det nu råder i huvudsak balans mellan tillgång ochefterfrågan. Fortfårande finns en brist på specialist-utbildade läkare inomnågra verksamhetsområden främst i glesbygdsområdena, medan en vissarbetslöshet finns bland unga, nyutbildade läkare utan specialistkompetens påutbildningsorterna. Arbetsgruppenredovisar de svårigheter som finns att bedöma den framtida efterfrågan påläkare. På kort sikt finns en osäkerhet om läkarinvandringens storlek och hurpensionsreformen ökar de äldsta läkarnas benägenhet att senarelägga sinpensionering. Enviktig faktor är också läkarnas arbetstider. Arbetsgruppen framhåller attavskaffandet av s.k. särskild arbetstid och ändrade regler för läkarnastjänstgöring kvällar, nätter och skulle kunna medföra en betydandeökning av efterfrågan på läkare. Detta förutsätter dock att en sådan ökning kanfinansieras. Detnya resursfördelningssystemet för universitet och högskolor kan också påverka denärmaste årens examination av nya läkare. Denviktigaste faktorn är dock, enligt arbetsgruppen, den samhällsekonomiskautvecklingen och hur mycket av en framtida ekonomisk tillväxt som används förexpansion och kvalitetshöjning inom hälso-och sjukvården. Utvecklingen i dettaavseende styrs i hög grad av politiska prioriteringar och av den övergripandeekonomiska utvecklingen i . Desenaste årens besparingar inom landstingens hälso- och sjukvård har hittillsinte medfört någon minskning av efterfrågan på läkare utan endast att ökningenför närvarande nästan upphört. Den fortsatta ekonomiska åtstramningen för attkonsolidera landstingens ekonomi bedöms av gruppen medföra att hälso- ochsjukvårdens efterfrågan på läkare blir i stort sett oförändrad. Detta kan påkort sikt leda till viss ökad arbetslöshet bland läkare. En minskning avantagningen till läkarutbildningen påverkar läkartillgången först efter år2000. Arbetsgruppenpekar på att den kraftiga ökningen av antalet läkare har medfört attdagens läkarkår har en ojämn åldersfördelning. Detta innebär småpensionsavgångar fram till omkring då avgångarna kraftigt ökar. Arbetsgruppensummerar sina analyser med att en tillfållig minskning av läkarutbildningenskapacitet synes möjlig, men att det är viktigt att en eventuell kortsiktigminskning inte medför en sänkning av den långsiktiga utbildningskapaciteten dådet framtida behovet är svårt att avgöra. Efterfråganpå läkare påverkas framför allt av tillväxten inom hälso-och sjukvården. Avarbetsgruppens material framgår att vid en genomsnittlig årlig tillväxt på 1,inom hälso- och sjukvården kommer efterfrågan att överstiga tillgången någongång . Se bilagorna 12. Arbetsgruppenföreslår en minskning av allmäntjänstgöringen, dvs. 1993/94:SoU6y AT, med 6månader som grundutbildningen förlängs, så att densammanlagda utbildningstiden blir oförändrad. Härmed underlättassjukvårdshuvudmännens möjligheter att tillhandahålla tillräckligt antalAT-block för nyexaminerade läkare som en anpassning av utbildningensker till EU:s krav läkarutbildning. ITandhäbans utveckling hos olika befolkningsgrupper, S94I656IS (),redovisas att data från epidemiologiska studier bland såväl barn och ungdom somvuxna visar på en kraftigt förbättrad tandhälsa under de senaste decennierna.Många barn och ungdomar är helt kariesfria, och de flesta uppvisar endastett fåtal karierade eller fyllda ytor hos tänder i kindtandsområdena. Denparodontala hälsan är också god. Även bland de vuxna kan en förbättring avtandhälsan konstateras. Den egna munhygienen har förbättrats och antaletnytillkomna, tandlösa individer är få och antalet tänder som förloras blandbetandade personer blir fårre och Srre långt upp i åldrarna. Myckettalar för att av befolkningen regelbundet besöker tandläkare. Det finnsur denna synpunkt därför inga omfåttande dolda tandvårdsbehov. Förbättringenav tandhälsan hos barn, ungdomar och vuxna får dock, enligt rapporten, inteskymma det fåktum att det finns ett mindre antal individer med ett relativtomfattande till mycket omfattande vårdbehov. Hög förekomst av karies och ivissa fall parodontit har redovisats bland grupper av invandrarbarn, vuxnainvandrare och flyktingar samt handikappade och kroniskt sjuka barn, ungdomaroch vuxna. Tandhälsoövervakande/vårdande insatser måste även hahögsta prioritet. IUtbildningar för framtidens tandvård, SOU 1989:28, framhålls att resurserna itandvården måste utnyttjas så effektivt som möjligt, vilket innebär attpatienten skall vårdas på den lägsta nivå av omhändertagande som är möjlig. Itakt med att tandhälsan förbättras kommer legitimerade tandsköterskor attbehandla allt fler individer. Detta kommer att leda till en minskadefterfrågan på tandläkare. Utredningen beräknade behovet av tandläkare framtill och ansåg att en total utbildningskapacitet om 220 nybörjarplatserper år skulle komma att tillgodose behovet. Ett lämpligt minimiantal var enligtutredningen 50 nybörjarplatser per fakultet. Kostnaden för lärare, forskningoch övrig administration ansågs bli för hög med ett mindre antal nybörjarplatser.För Malmös del ansågs dock 40 platser lämpligt; detta kompenserades till vissdel av förslaget om tandteknikerutbildningen där. Skrivelse i ärendet 1993/94:SoU6y Samverkansnämndeni norra sjukvårdsregionen har i en skrivelse till socialutskottet den 29 april1994 utvecklat motiven för en bibehållen tandläkarutbildning och ökadläkarutbildning i för . Samverkansnämndenser mycket allvarligt på förslaget i propositionen att dra ner såväl dentotala läkarutbildningen som tandläkarutbildningen i landet med hänsyn tillosäkerheten i utvecklingen av arbetsmarknaden för tandläkare och läkare påkort sikt och de dokumenterat stora pensionsavgångarna in på2000-taIet. Nämnden anser att utbildningsdimensioneringen håller på att bli alltförkonjunkturbe-tonad, vilket ger en ryckighet i den långsiktiga planeringen. Nämndenanför att behovet av tandvård är stort och att med en bättresamhälls- och privatekonomi ökar efterfrågan på tandvård liksom vid ett väntatamalgamförbud. Ökad efterfrågan och kraftigt ökande pensionsavgångar kaninnebära att omkring eller strax får en nytandläkarbrist. Förtandläkarförsörjningen i Norrlandslänen är den kraftiga anslagsminskningenfrån 60 till 40 intagningsplatser i särskilt allvarlig. Umeåfakultetensvarar för utbildningen till de fyra Norrlandslänen samt medtillsammans 1,2 miljoner människor utspridda på av yta.Erfarenheten säger att det är och dess inland som drabbas först ochvärst vid brist på tandläkare. Nämndenpekar också på att i utredningen för framtidens tandvård, SOU1989:28, lades fast att 50 intagningsplatser är ett minimum för atthålla kvaliteten på undervisning och forskning. Denodontologjska utbildningen i måste, enligt nämnden, bibehållas på enanslagsnivå motsvarande minst 50 intagningsplatser för /95. Dettotala antalet intagningsplatser bör därmed ökas till 180 jämfört medpropositionens förslag på 170. Vadgäller läkarförsörjningen hänvisar samverkansnämnden till tidigare skrivelseroch föredragningar för socialutskottet om att det långsiktiga behovet avutexaminerade läkare uppgår till 130 i norra sjukvårdsregionen. De fyraNorrlandslänen utannonserade också 130 AT-block för nyexamineradeläkare av totalt 859 i landet. beräknas drygt 130 utannonseras avtotalt ca 820 i landet (se bilaga 3). Vidare pekas på att iSocialdepartementets utredning. Ds 1994:57, dras slutsatser att en utökning avläkarutbildningen kan behövas för att förhindra en nyläkarbrist. Nämnden framhåller att denna brist först kommer att uppstå i Norrlandoch dess inlandskommuner och att det därför är välmotiverat att kräva enutökning av läkarutbildningen i . Utskottet(1992/93:SoU3y) behandlade senast frågan om dimensioneringen avläkarutbildningen i . Utskottet anförde då: Utskottetanser att läkarbristen i norra sjukvårdsregionen är oaccepta bel. De särskilda rekryteringssatsningar som prövats har inte 7 givit önskat resultat. Läkartillgången i kan vidare en bit in på2000-talet förväntas minska på grund av stora pensionsavgångar. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning att en utökning av platserna påläkarutbildningen i på ett avgörande sätt skulle kunna förbättraläkarförsörjningen i regionen. Undersökningar visar, som tidigare framhållits,att merparten av de läkare som utbildats i stannar kvar och tjänstgör inågot Norrlandslän efter examen. Utskottet anser att nu bör fatta beslut om enutökning av grundutbildningen av läkare i med 50 årsplatser under år 1994.Detta bör ske genom en omfördelning inom totalramen. Vad utskottet nu anfört med anledning av propositionen idenna del och motionerna 1992/93:Ub35 (-), 1992/93:Ub82 (s, kds, v) och1992/93:Ub701 (s) om en ökad läkarutbildning i bör enligt utskottetsmening ges regeringen till känna. (1992/93:UbU 14) anförde bl.a.följande (s. 51): erinrar om att beslut om antaletstudenter som skall antas till viss utbildning fr.o.m. det kommande budgetåretfattas av resp. universitet eller högskola. De utbildningsuppdrag som redovisasi propositionen ger utrymme för lokala prioriteringar. Utskottet delarutbildningsministerns uppfattning att den aviserade långsiktiga prognosen omläkarbehovet bör avvaktas, innan tar ställning till förändringar iläkarutbildningens dimensionering och lokalisering. Ett beslut om förändringarkommer att få formen av förändringar i berörda läroanstaltersutbildningsuppdrag. Utskottet föreslår således att med avslag påmotionerna 1992/93:Ub35, 1992/93:Ub82 och 1992/93:Ub701, samtliga delvis,lägger propositionen i denna del till handlingarna. följde utbildningsutskottet (rskr. 1992/93:363). Utskottet begränsar sitt yttrande till frågan om denlångsiktiga bedömningen av behovet av läkare och tandläkare. råder brist på läkare i , speciellt iglesbygden. De särskilda rekryteringssatsningar som prövats har integivit önskat resultat. visar undersökningar att merparten av de läkaresom utbildats i stannar kvar och tjänstgör i något Norrlandslän efterexamen. Utskottet anser det angeläget att den rapport som justutarbetats inom . Den framtida efterfrågan på läkare m.m.. Ds1994:57, blir föremål för remissbehandling och att en ingående analys görs avdet ytterligare material som härigenom kan tillföras ärendet. Arbetsgruppensrapport visar t.ex. på att vid en årlig tillväxt på av sjukvården uppståren läkarbrist . Detta innebär, enligt utskottets uppfattning, attden neddragning av läkarutbildningsuppdragen som föreslås kan blitillfållig. När brist på läkare uppstår drabbar detta först norraSverige. Utskot tet vidhåller därför sin tidigare inställning att en utökning av platserna på läkarutbildningen i på ett avgörande sätt skulle kunna förbättra läkarförsörjningen i regionen. Regeringen kommer att i årets budgetarbete göra en grundlig analys av det långsiktiga behovet av läkarutbildning och volymen av utbildningsuppdragen. därvid också övervägaomfattningen av läkarutbildningen i . Vad 1993/94:SoU6y utskottet nuanfört med anledning av propositionen och motionerna Fi40 och Fi41 bör, enligtutskottets mening, ges regeringen till känna. Utskottetvill när det gäller tandläkarutbildningen peka på vikten av attutbildningsuppdragen i läggs på en nivå som täcker norra regionens behovav tandläkare. Tandvårdsbehoven i regionen är fortfarande stora. En förbättradekonomi liksom en aweckling av amalgamet som tandfyllningsmaterial kan kommaatt påverka efterfrågan på tandvård. Vadgäller tandläkarutbildningen vill utskottet också peka på att i betänkandet SOU1989:28 ansågs 50 nybörjarplatser per fakultet vara ett lämpligt minimiantalför att kostnaderna för lärare, forskning och övrig administration skulle bliskäliga. Vad utskottet nu anfört med anledning av propositionen och motionernaFi33 och Fi39 bör, enligt utskottets mening, ges regeringen till känna. Stockholmden På socialutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), () ochMaud (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. Avvikande mening Behovsprövning av barnbidrag m.m. LeifBergdahl (nyd) anser att den del av utskottets bedömning som börjar med"Utskottet har" och slutar med "därför avstyrkas. "bort haföljande lydelse: Utskottetanser att de medel som går till föräldraförsäkring, barnbidrag, kommunalbarnomsorg m.m. skall läggas samman och fördelas till barnfamiljer somvårdnadsersättning och barnbidrag. Barnbidragenskall, enligt utskottets mening, behovsprövas och flerbarnstillägget skallminskas fr.o.m. tredje barnet. Vidarebör införas en vårdnadsersättning, som bör ligga på maximalt per månadoch familj. Denna skall vara skattefri och pensionsgrundande. Familjer varssammanlagda inkomster uppgår till högst per årskall erhålla fullt vårdnadsbidrag och barnbi- 1993/94:SoU6y drag. Över denna inkomst skall en stegvis avtrappning ske så att familjer med ensammanlagd inkomst över inte erhåller några bidrag. Utskottetföreslår att vad utskottet anfört med anledning av motion Fi31 (nyd) yrkandena1214 ges regeringen till känna. 1993/94:SoU6yBilaga 1 - g c. E .■= « 3 5 -ös ä S " P o. «§ o If s 1 s .s a -S 2- o» v m "2 c -if = Tillgången på läkare 1960-2015 och efterfrågan 1993-2015 Heldragen linje avser tillgängen och streckad linjeefterfrågan Tillgångenoch efterfrågan på läkare 1990 - 2015 Heldragen linje avser tillgängen octi streckad linje efterfrågan. 1993/94:SoU6yBilaga 2 ' SAMVERKANSNAMNDEN / 5 Norra sjukvårdsregionen 1993/94:SoU6y Bilaga 3 ÄRLÄKARUTBILDNINGEN RÄTT DIMENSIONERAD OCH LOKALISERAD I FÖRHÄLLANDE TILLARBETSMARKNADEN? - VAKANSER OCH NETTOUTFLÖDE I NORR - ÖVERSKOTT SÄRSKILT I * F N TOTALT 925 INTAGNINGSPLATSER/ÄR GER 814 UTE?U. MINERADE LÄKARE/ÄR MED GENOMSTRÖMNING (ENL PROP 92/93:169) 860 AT-BLOCK UTANNONSERADE 1993 IP122 EX 107 AT 131 I ] in'PSALA h-y..-_>-;_Nb: EX 114 IP 123 1 EX 108 AT 156 P \ jy» IP 280 ., ■ EX 246 '. / IP 80 AT 143 ■/■ /X70 /190 EX 173 AT 106 ■ : ANTAL INTAGNINGSPLATSER/ÅR EX:ANTAL UTEXAMINERADE/ÅR AT: UTANNONSERADE AT-BLOCK 1993