yttr · GH05UbU5 · 1993-12-31 00:00:00 — Lämplighetsprövning för patientorienterade yrken, m.m. 1993/94 UbU5y har beslutat beredautbildningsutskottet tillfålle att yttra sig över revisorersförslag angående disciplinärenden inom hälso- och sjukvården (1993/94:RR7) såvittavser förslag 2 beträffande lämplighetsprövning för patientrelaterade yrkenm.m. och eventuella motioner med anledning av förslaget. behandlar i detta yttrande punkten 2i revisorernas hemställan såvitt avser lämplighetskriterier för antagning tillhögskoleutbildning samt avskiljande från utbildning samt motion 1993/94:So59(s) yrkande 1. revisorer har genomfört en granskning avdisciplinärenden inom hälso- och sjukvården. Granskningen har redovisats i enrapport (1993/94:4). Rapporten jämte inhämtade remissyttranden över dennaligger till grund för det här behandlade förslaget till . Revisorerna föreslår att regeringen skall utformakriterier i fråga om lämplighet vid antagning till högskoleutbildning förpatientorienterade yrken. Vidare bör enligt revisorerna regler för avskiljandeunder studietiden när det gäller studerande till yrken inom hälso- ochsjukvården utformas. Vid sin granskning har revisorerna funnit att någonprövning av lämpligheten inte görs vid antagning till läkarutbildning, förutomi den försöksverksamhet om totalt ca 40 platser som bedrivs i ochLinköping. Inte heller prövas lämpligheten . Enligtrevisorerna är ett tidigt avskiljande av personer som befinns olämpliga förpatientorienterade yrken eftersträvansvärt. Att utforma lämplighetskriterierinför antagning till studier som syftar till patientorienterade yrken bör varaen uppgift med hög prioritet hos ansvariga myndigheter. Bestämda lämplighetskriterierbör uppfyllas redan vid antagningen som senare överensstämmer med kraven vidlämplighetsprövningen inför legitimation. I fråga om lämplighetstest börmöjligheten att utnyttja erfarenheter från andra utbildningsområden,exempelvis pilotutbildningen, undersökas. fordrasen kontinuerlig prövning. Även regler för avskiljande närdet gäller studerande till yrken inom hälso-och sjukvården behöver, enligtrevisorernas mening, utformas. 1 1993/94. na skallutgå från patienternas säkerhet och rätt till god vård. Reviso- 1993/94:UbU5y rerna föreslår att det bör prövas att () övertar ansvaret för lämplighetsprövningen så snart enelev påbörjat utbildningen till ett vårdyrke. Avskiljande från högskolestudierskall dock inte ankomma på . Enligt motion 1993/94:So59 (s) yrkande 1 bör förslaget omlämplighetsprövning vid antagning till högskoleutbildning när det gäller patientorienteradeyrken avslås. Motionärerna delar visserligen revisorernas uppfattning att detär viktigt att personer som är olämpliga för arbete med patienter så tidigt sommöjligt förmås att välja en annan yrkesbana. Varje utbildningsanordnare får taansvaret för att kraftfullt avråda klart olämpliga elever från fortsattastudier. Möjligheten att göra en tillförlitlig lämplighetsprövning redan vidantagningen bedömer motionärerna som liten. tar först upp frågan omlämplighetskriterier för antagning till högskoleutbildning förpatientorienterade yrken. vill inledningsvis kortfattat erinraom innebörden av beslut vid föregående om enuniversitets-och högskolereform (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. Degrundläggande principerna bakom förändringarna var att skapa frihet föruniversitet och högskolor att själva besluta om innehåll i och institutionellaramar för verksamheten. Av rättssäkerhetsskäl är vissa frågor alltjämt centraltreglerade som t.ex. grundläggande bestämmelser om tillträde tillhögskoleutbildning och forskarutbildning. Enligt högskoleförordningen (SFS 1993:100) avgörs numerafrågor om antagning till högskolan av högskolorna själva (8 kap. 11 §). I sammakapitel återfinns bestämmelserna om behörighet och urval. Beslut om utformningav tillträdesregler och antagning av studenter fattas således numera inte avnågon central antagningsmyndighet. Särskilda föreskrifter vid antagning tillviss typ av utbildning som t.ex. vårdyrken saknas i högskolans regelsystem.Principen är i stället att resp. högskola själv kan kompletteraantagningsreglerna med lokala bestämmelser i den mån det behövs och bedöms somlämpligt. Efter beslut av regeringen bedrivs fr.o.m. enförsöksverksamhet med ändrade urvalsmetoder vid antagningen till läkarutbildningenvid och vid Hälsouniversitetet i . Syftet medförsöksverksamheten är att högskolan, utöver teoretiska betyg, bl.a. skallkunna grunda urvalet på den sökandes personliga förutsättningar förutbildningen. Såväl skriftliga moment som intervjuer används vid antagningen.Försöksverksamheten skall utvärderas . Utskottet erinrar i sammanhanget om att regeringen hartillkallat en särskild utredare för att göra en uppföljning avhögskolereformen. Utredaren har enligt direktiven (dir. 1993:143) bl.a. attsärskilt belysa hur det nya antagningssystemet utvecklats efter reformen. Vad gäller de nu framlagda förslagen villutbildningsutskottet anföra följande. Utskottetansluter sig till syftet med revisorernas förslag, nämligen 1993/94:UbU5y att iförsta hand värna om patienterna, så att dessa inte skadas av olämpliga läkareoch annan sjukvårdspersonal. grundläggande uppfattning ärnämligen att varje patient som söker vård alltid skall vara säker på att få denvård och behandling som situationen kräver. Han eller hon skall vara garanteradatt bli behandlad av personal som har relevant utbildning och är kompetent attsköta uppgiften. Att i det perspektivet anta personer till högskoleutbildningför ett kommande yrke som de är klart olämpliga för är otillfredsställande.Enligt utbildningsutskottets mening måste det krävas att utbildningnordnarentar sitt ansvar i lämplighetsfrågan. Denav revisorerna väckta frågan om lämplighetskriterier för antagning har enligtutbildningsutskottets mening mycket stor principiell räckvidd. Utskottet har idet föregående pekat på det gällande regelsystemet, varav framgått att detankommer på antagningsmyndigheterna själva (universiteten/högskolorna) att, iden mån det bedöms lämpligt, lokalt besluta om lämplighetstest eller liknandevid antagning till viss utbildning. ser positivt på denförsöksverksamhet med alternativa antagningsformer som pågår . Ombedömningar av lämpligheten kan ske redan vid antagningstidpunkten börmöjligheterna vara goda att förmå den blivande studenten att ändra sitt val ochfinna alternativa utbildningsvägar som hon eller han är mer lämpad för. Harstudierna väl påbörjats finns risk att lämplighetsfrågan döljs underutbildningen. Utskottet erinrar i sammanhanget om att Betygsberedningen i sittslutbetänkande (SOU 1992:86) om ett nytt betygssystem presenterade olikaförslag till hur urval till gymnasieskolan skulle kunna ske utan användning avbetyg. Beredningen föreslog att man som urvalsgrund, med eller utan betyg,skulle kunna använda arbetsprover i kombination med intervjuer. Vid antagningtill vårdutbildningar föreslogs en provperiod som grund för urval medintervjuer som komplement. Meddet anförda anser utbildningsutskottet att det skall ankomma påantagningsmyndigheten/utbildningsanordnaren att ha ansvaret att avgöralämpligheten. Utskottet är inte berett att föreslå att regeringen skallföranstalta om sådana åtgärder som leder till centralt fastställda kriterierför lämpligheten. Utskottet delar sålunda den uppfattning som kommer tilluttryck i motion 1993/94:So59 yrkande 1 beträffande utbildningsanordnarensansvar i nu berört avseende. fåster stor vikt vid desökandes integritet och vid att deras rättssäkerhet inte träds för när. Det böri sammanhanget framhållas att högskolans/antagningsbeslut intekan överklagas. Meddet anförda föreslår utbildningsutskottet att socialutskottet tillstyrkermotion 1993/94:So59 yrkande 1. Närdet gäller frågan om avskiljande vill utbildningsutskottet anföra följande. Förutsättningarnaför avskiljande av studenter från högskoleutbild ning regleras i 4 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). Frågor om avskiljande prövas av . Grunden för ett 3 avskiljande är att studenten lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika,eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslig- 1993/94:UbU5yhet. Dessutom krävs att det, till följd av något av dessa angivnaförhållanden, bedöms föreligga en påtaglig risk att studenten kankomma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Utbildningsutskottethar behandlat motioner väckta under den allmänna motionstiden 1994med begäran om en översyn av avskiljandereglerna under åberopande avlämplighetsaspekten (bet. 1993/94:UbU16). I motionerna åberopadesomständigheter av samma art som de förhållanden som föranlett revisorernasförslag i nu berörd del. Motionärerna ansåg att det var orimligt attlagstiftningen om avskiljande av studenter saknade koppling till den kommandeyrkesrollen. föreslog med anledning av motionerna attriksdagen av regeringen skulle begära en utvärdering av erfarenheterna frånHögskolans avskiljandenämnds verksamhet samt en översyn av regelsystemet föravskiljande av högskolestudenter (bet. 1993/94:UbU 16). Regeringen borde därvidäven överväga möjligheten att vidga de nuvarande förutsättningarna föravskiljande och därvid beakta syftet med motionerna. Utskottet begärdesamtidigt en ändring av gällande författning så att företrädare för högskolankan uppträda som part vid prövning av anmälan om avskiljande. Utbildningsutskottetanser sammanfattningsvis att syftet med revisorers förslag i nuberörd del är tillgodosett dels av vad utbildningsutskottet anfört, dels av vadutskottet har föreslagit i sitt betänkande 1993/94:UbU16. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), EvaJohansson (s), (), (nyd), (),(), (), () ochChrister (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. gotab 46642, 1994