prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — Det är ingen ifamiljen som riktigt vet hur det går till. På sammasätt är det med skattereformen. Bit för bitförsvinner ur det granna paketet. När görså här är det snart bara ett tomt skal kvar.Århundradets skattereform skulle ge sänkt skatt påarbete och höjd skatt på konsumtion och kapital.Men just , herr talman, genomförs 90-taletsskattereform. 90-talets skattereform innebär sänktskatt för företag och kapitalägare och höjd skatt förarbete och på hushållskonsumtion. Den storainnovationen är att man kallar höjdaskatter för egenavgifter. steg skatten medstigande inkomster. växlar man över från öppnaskatter till något som man kallar egenavgifter. Deär i verkligheten konstruerade som skatter. Det ären övergång från ett progressivt skattesystem till ettregressivt skattesystem, för nu sjunker skatten medstigande inkomst.Herr talman! Jag tror att många politiker hoppas attden vintersnö som kommer skall dölja dehöstbeslut man brukar fatta och att väljare, medieroch allmänhet skall glömma dem och inte sehelheten.Kammarens borgerliga och socialdemokratiskaledamöter sänkte arbetsgivaravgiftenmed . Det var ett kalas på 13--14miljarder för statskassan. Man höjdemervärdesskatten till och den reducerademervärdesskatten från . Man infördeegenavgift på . I går antog man förslag om enny procentsats. De borgerliga ville höja avgiften tillArbetsmarknadsfonden och Socialdemokraternaville höja sjukförsäkringsavgiften. Det var storskillnad. Men för den som betalar var det ingenskillnad. Samma jämna procentsats skulle betalas ihöjd skatt.På detta sätt höjer man skatten under namnet höjdaegenavgifter. skall de borgerliga partiernahöja med ännu . Då har man höjtskatter som är avdragsgilla och som bara betalasupp till 7,5 basbelopp förlöntagarna. Det har man gjort under namnetegenavgifter. Det är en övergång till ett system därskatten sjunker med stigande inkomst.Det är 90-talets stora reform. Varken Bo Lundgreneller Socialdemokraterna vågar stå för deskattehöjningar man de facto pläderar för. Det ärdärför, herr talman, som vi i undermom. 1 i vår meningsyttring har föreslagit attgrundavdraget helt och hållet skall slopas förinkomsttagare som betalar statsskatt. Omnedtrappningen inleds vid inkomster på 156 000 omåret får vi in 7,5 miljarder. Om man höjer skattenmed från och läggerin ett extra skikt över 250 000 får vi sammanlagt in15 miljarder.Man kan fråga sig om inte det verkar väldigtåtstramande på efterfrågan. Tänk då på denåtstramningseffekt som regeringspolitiken får påköpkraften, herr talman! Regeringen tar in 2miljarder på det reducerade grundavdraget. Mantar in ungefär 10 miljarder i höjda egenavgifter --summa summarum 12 miljarder. Regeringen tarbara in 3 miljarder mindre i åtstramning avköpkraft från skattebetalarna och hushållen än vadvi i föreslår att man skall göra. Denstora skillnaden är att vi vill ta ut pengarna genomatt låta skatten stiga med stigande inkomst. Deborgerliga partierna -- och hansfinansdepartement och utskottets majoritet -- tar utungefär samma belopp men på ett helt annat sätt.De föreslår att man skall betala mindre i skatt medstigande inkomst. Det är där den stora skillnadenmellan den borgerliga politiken och Vänsternspolitik ligger.Det är underligt att Socialdemokraterna föreslår enhöjning av skattesatsen men säger nej till enminskning av grundavdraget. Man kan ju göra bådasakerna, dvs. minska grundavdraget och höjaskattesatsen. Då slipper man föreslå så mångahöjningar av egenavgifterna. Då behöversocialdemokraterna inte gå den vägen som väckteturbulens på deras kongress och föreslå höjdaegenavgifter.Herr talman! Jag utesluter inte att det kan behövashöjda egenavgifter, men jag vill i det längstaundvika den metoden -- i varje fall näregenavgifterna konstrueras som rena skatter.Därför skall vi fortsätta på den väg som vi iVänstern anvisar. Om vi slopar grundavdraget förhögre inkomster och höjer skattesatsen slipper vidölja skattehöjningarna under namnetegenavgifter.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring under mom. 1.Anf. 74 ():Herr talman! Jag skall med hänsyn till det pressadetidsläget rent allmänt fatta mig kort och försökahålla mig litet under den anslagna tiden.Utskottet föreslår att grundavdraget slopas vid denstatliga taxeringen 1995 och 1996. Det innebär enskattehöjning för alla som tjänar över ca 200 000,utan att vi därmed höjer marginalskatten.Från håll ser vi det här som en riktigåtgärd, eftersom den har en klar fördelningspolitiskeffekt, till förmån för människor i de lägreinkomstlägena.Socialdemokraternas motförslag innebär enmarginalskattehöjning somkommunernas skatteintäkter minskar med 4,2miljarder. Om kommunerna skall kompensera sigför det här inkomstbortfallet, drabbar det i förstahand dem som tjänar mindre än 200 000. Vi anserdärför att Socialdemokraternas förslag har ensämre fördelningspolitisk effekt än utskottetsförslag. Det kanske inte var deras mening, men omman tänker efter inser man att det nog blir så.Schablonavdraget för kostnader för bilresor till ochfrån arbetet fastställs till per mil även vid 1995års taxering. Jag anser i och för sig att detta är ett imånga fall för lågt belopp, men med hänsyn till detallmänna finansiella läget är det inte möjligt atthöja, speciellt med tanke på att effekten av enhöjning även i detta fall i första hand skulle drabbakommunerna, som är hårt drabbade ändå.Bro- och färjeavgifterna får dras av vid sidan avschablonen. Utskottet föreslår att avdrag får görasredan vid taxering, dvs. änvad som föreslås i propositionen. Det är en praktiskfråga av relativt stor dignitet i de berördaregionerna som får en smidig lösning.Schablonbeloppen för avdrag för ökadelevnadskostnader utomlands har ju så att säga varitvilande. De är högre än vad som gäller för resorinom landet. Avdragsbeloppen för resor inomlandet reducerades genom skattereformen, medande generösare reglerna för levnadskostnaderutomlands har bibehållits i avvaktan påutredningens förslag.Nu föreligger detta förslag. Det föreslås där attschablonbeloppen övergångsvis begränsas till 70 %av dagens nivå. Även det här innebär enskatteskärpning för i första hand dem med ganskagoda inkomster, och vi ser rent fördelningspolitisktinget fel i det.Regeringspartierna har en reservation. Det gällerbeskattningen av reseförmåner för anställda inomSJ och SAS, något som har tagits upp tidigare idebatten. Hela utskottet är överens om attpropositionens förslag inte var godtagbart och atten enkel schablonbeskattning skall eftersträvas.Vi menar att Socialdemokraterna är obegripligtkonservativa i den här frågan. De vill permanentanuvarande schablonregler och accepterar inte enkonstruktiv analys av olika möjligheter tillschablonbeskattning. Det är beklagligt attSocialdemokraterna försvårar en förnyad, objektivprövning av frågan, när det nu finns enighet om attregeringen skall återkomma med ett nytt förslag.Tyvärr måste man konstatera attSocialdemokraternas agerande i den här frågan --även om det kanske inte har varit meningen --innebär nackdelar för anställda inom och tillämpat skall det ju 1994 ske en beskattningav varje enskild resa, allt enligt skattereformensförslag, den skattereform som Socialdemokraternadrev igenom tillsammans med ettannat parti. Ändrar vi inte på detta på något sättkommer det att bli fråga om verkliga nackdelar förbåde anställda och företag.Utskottet utgår från att de nuvarande reglerna skalltillämpas i avvaktan på ett nytt förslag frånregeringen. Det är ju regeringens intentioner attlägga fram ett sådant, och jag förmodar attskatteministern senare kommer att beröra detta.Det har i debatten också talats om beskattningen avlunchförmånerna, och detta är något som hardiskuterats i kammaren åtskilliga gånger. Det hargjorts beställningar av utredningar och förslag hosregeringen. Utskottet förutsätter nu att regeringenskyndsamt ser till att slutföra beredningen avärendet, och därmed avstyrker utskottet deaktuella motionerna.I betänkandet föreslås en rad förbättringaravseende beskattningen av bilförmåner, vilketockså har berörts av bl.a. . Vi nårväl ändå inte vår målsättning attförmånsbeskattningen skall överensstämma meddet faktiska privata bruket; det ligger en delpraktiska svårigheter i att åstadkomma totalrättvisa. Regeringen kommer att fortsättaberedningen av ärendet för att om möjligt få framytterligare förbättringar, som kan tillämpas fr.o.m.1995.Utskottet gör i alla fall en del preciseringaravseende bilförmånen. Det gäller framför allt bilarsom går i taxitrafik. Vi åstadkommer där en enklareoch rättvisare beskattning. Problemen gällerframför allt taxi i glesbygd och andra som körrelativt litet både privat och i tjänsten men för vilkaen betydande del av tiden så att säga går åt tillpassning.Socialdemokraterna har i den här delen reserveratsig. Min uppfattning är att de slår in öppna dörrar.Det verkar som att reservationen har tillkommitmera för ordningens skull, för att markeraopposition. Jag tror att vi egentligen är relativtöverens.Herr talman! Utskottet föreslår också att utländskpension skall kunna jämställas med svenskfolkpension. Även det är en praktisk rättvisefrågaav mycket stor betydelse i de enskilda fallen. Härföreligger ingen meningsskillnad.Herr talman! Med det här vill jag yrka bifall tillreservation nr 3 och i övrigt till utskottetshemställan.Anf. 75 () replik:Herr talman! säger att regeringensförslag om ändrat grundavdrag ärfördelningspolitiskt bättre än vårt förslag om atthöja statsskatten över brytpunkten . Jagförstår inte, herr talman, hur räknar.Det är bara att konstatera att en person med väldigtlåg inkomst, vi kan ta en feriearbetande studerandeperson som exempel, får en sänkning av dendisponibla inkomsten . Tar man däremoten högavlönad med en årsinkomst på över 400 000blir sänkningen . Tycker att detär fördelningspolitiskt rättvist? Det tycker inte jag.Som jag sade hade jag ett hoppom just . Jag kommer så väl ihåg -- detgör säkert skatteministern också, eftersom vi satt isamma skatteutredning -- att i utredningenom skatter ansåg att marginalskatten för dem överbrytpunkten skulle vara . när det är såkärvt, när vi i det här landet har så mångaarbetslösa och vi verkligen behöver mer pengar tillstatskassan, tänkte jag därför att skulleansluta sig till vårt förslag. Men ack nej, ack nej! Nisitter i den moderata fällan. Det är bara attkonstatera faktum, herr talman.Det är bra att ni ändrar er när det gäller de SJ-anställda, men ni kunde tydligen inte ändra er fulltut och yrka bifall till vår motion. Jag tycker att detär en rättvisefråga att de anställda inom och få behålla sina schablonregler. De har funnitsi många , och alla är överens om att det ärett bra system.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag skall börja med det sista AnitaJohansson sade. Frågan är vem som har ändrat sig.I skattereformen sades det att man i princip skullegå in för en beskattning av varje resa när det gällert.ex. Frågan är alltså vem somhar ändrat sig.Inte ens dagens system med schablonbeskattning ärför övrigt helt utan praktiska problem, men det ären annan sak.Jag hade här ett kort samtal om en annan fråga, såjag hörde inte riktigt allt det sadeom fördelningspolitiska effekter. Jag beklagar det.Det kan dock inte ifrågasättas att kommunernakommer att få dra lasset om man går på ert förslag.En minskning av kommunernas intäkter med 4,2miljarder kommer att kännas ordentligt. Det måstepå något vis tas ut från inkomsttagarna, och dådrabbar det mest dem med lägre inkomster. Jag kanhålla med om att det skulle vara önskvärt om mankunde lägga på ytterligare beskattning i de högreinkomstlägena, men det finns också gränser.Jag vidhåller att vårt förslag fördelningspolitisktsett är betydligt bättre än ert förslag.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det var rörande att höra TagePåhlsson ömma för kommunerna. Har TagePåhlsson glömt alla de beslut som han harmedverkat till genom att trycka påvoteringsknappen i denna kammare, beslut somhar försämrat för kommuner och landsting. Det är,herr talman, åtskilliga miljarder kronor som dethandlar om.Vi socialdemokrater har alltid kompenseratkommunerna om vi åstadkommit något iskattehänseende som drabbat dem. läsa på litet skattehistoria från denna kammare.Anf. 78 () replik:Herr talman! Vi skall nog inte tala skattehistorianu, , utan vi skall tala om dagenssituation. Jag berörde skattereformen ochbestämmelserna vad gäller bl.a. SJ:s förmånsresor.Det är märkligt att det blir så tyst.Jag håller med om att kommunera fått det mycketsvårt. Samtliga av oss här har varit med och beslutati frågor som är svåra. Men jag vet också hur det äratt jobba som kommunpolitiker, och jag vet hur detär att försöka kompensera beslut som viriksdagsledamöter i denna kammare ibland kanskefattar något lättvindigt. Det är mycket lätt att fattabeslut som verkar bra på nivå utan atttänka på att det till syvende och sist drabbar deenskilda inkomsttagarna och kommuninvånarna.Herr talman! Jag vidhåller att regeringens förslagvad gäller fördelningspolitik är bättre änSocialdemokraternas.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag vill ställa tre frågor till TagePåhlsson såsom företrädare för regeringssidan ochsåsom centerpartist.För det första: Bedömer att ettförslag kommer att läggas på bord undervåren, vilket innebär en skärpt beskattning på detprivata utnyttjandet av tjänstebilar?För det andra: Bedömer att denborgerliga sidan vill verka för enförmånsbeskattning som skiljer på den, exempelvisSJ-anställde, förmåntagare som reser 5 resor omåret och den som reser 20 resor ?Jag menar att den som reser litet borde beskattaslägre. Därför kommer att tills vidarestödja den socialdemokratiska linjen. Men om vikunde få ett ännu bättre system frånden borgerliga sidan, är vi vänsterpartisternaturligtvis villiga att medverka till ett sådant.För det tredje: Anser att detfördelningspolitiskt är bra med egenavgifter medtanke på de egenavgifter som vi har och somvi har kunnat se fungera i verkligheten?Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag svarar på frågan om egenavgifterförst. Jag förutsätter att menar deavgifter som är aktuella och som vi skall bidramed i form av arbetslöshetsförsäkringar. I så falltycker jag att det är riktigt att ställa upp. Men varexempelvis gränserna för egenavgifternasavtrappning skall gå, kan man alltid diskutera.På frågan om olika förmånsbeskattning beroendepå om man reser 5 eller 20 resor , vill jag påståatt de alla flesta inte reser mer än några enstakaresor . Men det kan i och för sig finnas de somreser även 20 resor. Det är dock ett praktisktproblem av stora mått att tillämpa differentieradförmånsbeskattning. För SJ-anställda är dennafråga historisk. SJ-anställda har alltid haft den härtypen av förmån som kompensation för lågainkomster och för inte så höga påslag i vissasammanhang. De enstaka personer som eventuelltskulle åka litet mer än andra, kan man gott och välbortse från. Millimeterrättvisa och kineseri bör viinte syssla med i det här fallet.Anf. 81 () replik:Herr talman! Enligt reglerna är min repliktid 3 min.Men jag måste ändå koncentrera mig nu för attutnyttja tiden väl. Jag undrar nämligen hur TagePåhlsson ens kan antyda att det skulle vara någontyp av fördelningspolitisk rättvisa i de egenavgiftersom vi nu har. De är till intet del avförsäkringskaraktär utan av skattekaraktär. Detfinns nämligen inget samband mellan det sombetalas in och det som betalas ut. Gränsen går vidvid 7,5 basbelopp.Avgifterna är också avdragsgilla. Den som betalarstatlig skatt betalar i vissa lägen mindre än den sombetalar enbart skatt. Hur kan TagePåhlsson säga något annat än att de ärfördelningspolitiskt skeva? Det är ju sanningen.Det kan ibland vara svårt att säga sanningen pågrund av av partilojalitet; Då förstår jag det.Men faktum är att det är helt på tok med dessaegenavgifter fördelningspolitiskt sett. När manhöjer skatten är det ärligare att kalla det för att manhöjer skatten. Kalla saker och ting vid deras rättanamn. Hästar är hästar, och träd är träd, ingentingannat. Det blir mycket enklare för oss att samtalamed varandra om ni i regeringspartierna slutarkalla skattehöjningar för höjd egenavgift, samtidigtsom ni ger intryck av att det är ett slags försäkringmed individuell anknytning. Men det är en skatt.En skatt är en skatt. Så blir det mycket enklare attföra debatt -- med exempelvis skatteminister , som kan delta om han vill, även om hanär ''höjd-egenavgiftshöjareminister''. Men det ärinte meningsfullt med en sådan politisk debatt.Jag är inte ute efter millimeterrättvisa, TagePåhlsson. Vi skall inte eftersträva ett system därman skattar för varje enskild resa. Men jag vill attde som reser litet skall få lägre skatt. För dem somreser jättemycket kan jag, precis somsocialdemokraterna, möjligtvis tänka mig en litenskattehöjning, t.o.m. litet större än liten.Formellt sett ger Socialdemokraternas reservationinte möjlighet till sådana förändringar. Men omsådana propåer kommer från borgerlig sida undervåren, kommer vi i att stödja merrättvisa utan att kräva millimeterrättvisa.Till frågan om tjänstebilarna, . Visstskall väl vi tillsammans försöka få fram högre skattför dem som privat kör gratis med sin tjänstebil?Säg ja, !Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt att jag glömdebesvara frågan om tjänstebilar. Den frågan kan vivisst diskutera vidare.Med tanke på förmånsbeskattning av resor, är detintressant att notera att vill höjaskatten för SJ-anställda.Vad gäller egenavgifterna i fråga om skatter ochavgifter, tycker jag att principen är riktig. Hurgränsdragningen skall göras kan man alltiddiskutera. 7,5 basbelopp är t.ex. en gräns. Man kanha funderingar på det. I det fallet vill jag inte gå ini någon närmare debatt. Men principiellt tycker jagatt egenavgiftsmodellen är bra.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte låta bli att ge mig in idebatten, eftersom jag hör så märkliga saker i den.Lars har ju under ett par års tid tenderatatt bli mer och mer kunnig när det gällerskattepolitik, och han har också börjat inse att detsom jag har föreslagit är ganskariktigt. Men han har väl fått bannor av sinapartikamrater. berättar han sagor som saknarall relevans i verkligheten.Vi har inte i ett system som innebär attskatten sjunker med stigande inkomst, dvs. Det skulle vara intressant attse hur skulle konstruera ett sådantskattesystem. Jag tror inte att det går. I stället är detså att skatten stiger med ökande inkomst, om ocksåinte så progressivt som tidigare, med deskadeverkningar som det hade.Jag vill till också säga attegenavgifter är förmånsanknutna avgifter. Så ärvad gäller a-kasseavgiften fallet upp till 5 1/2basbelopp. Men mellan 5 1/2 och 7 1/2 basbelopphar avgiften ren skattekaraktär. Så till vida är vi heltöverens, och det är också öppet redovisat.Men det var egentligen inte med jag skulle diskutera. Jag blev så förvånad närjag hörde . I det gamlaSovjetunionen skrev man om historien efter handsom det passade makthavarna. är AnitaJohansson inte makthavare , men honoch hennes parti har ju varit det tidigare, och det äralldeles uppenbart att man vill fjärma sig från vadman själv har beslutat.Låt mig ta upp beskattningen av reseförmåner. Vadär det egentligen som har hänt på det området? skattereform som ni föreslog riksdagatt anta, vilket också gjorde, hade nibestämt er för att sänkta marginalskatter bl.a.skulle finansieras genom beskattning av en bredarebas inom inkomstbeskattningen. Man skullebeskatta naturaförmåner precis på samma sätt somkontantlön. Ni tyckte i varje fall då att det varrimligt.Denna ordning innebär att, i enlighet med gällandelagstiftning, reseförmåner skall beskattas eftermarknadsvärdet. accepterade tillfälligt, men inte längre skulletillämpa en schablonmetod för redovisningen avförmånerna. Grunden för detta är fortfarande, ienlighet med gällande lagstiftning, fullamarknadsvärdet av de resor som företas, fr.o.m.den första resan.Jag tyckte redan i oppositionsställning att detta varorimligt, och även den nuvarande regeringen hartyckt att det var orimligt. Vi måste lindra de reglersom har ställt till med. Vi måste setill att det blir någon likhet med förmåner i andrayrkeskategorier.Mot denna bakgrund menade vi att en resa om åretskulle vara fri och att man skall tillämpa en rimligtlåg värdering med tanke på att det är resor som fårföretas på standby-basis, som man säger inomflygområdet. Jag kan hålla med om att det ärmycket enklare att schablonisera det på annat sättän vad vi har föreslagit beträffande SJ-resor ochandra typer av inrikes resor. Vi har dessutom allaskäl att fundera över vad skatteutskottet har sagt idetta avseende.Men den lindring som vi föreslår räcker tydligeninte för socialdemokraterna, som vill skärpauttaget, även om de också i viss mån vill lindra det.Anita politik går ut på att man iförhållande till regeringens förslag skall lindraskatten för dem som åker fem gånger till Hawaiioch höja den för dem som åker två gånger tillRonneby.Ni säger att man skall behålla den schablonregelsom tillämpar övergångsvis,men skärpa den. Det framgår av ert särskildayrkande att ni vill höja uttaget. Jag tycker att det ärhelt orimligt. Jag menar att man skall ha en rimligprincip. Det finns all anledning att fundera över enännu större schablonisering, men det måste finnasnågon rimlighet i det hela.Framför allt, : Skall ni inte försökata litet ansvar för det som ni själva har beslutat? Omvi inte hade gripit in, hade era regler gällt och varjeresa, fr.o.m. den första, hade beskattats, i principefter gällande marknadsvärde. Inget annat hadevarit aktuellt.När det sedan gäller resonemanget kringgrundavdraget är det närmast ynkligt att man intevågar stå för det som man själv har krävt. Under detvå uppgörelser som vi hade höstas innebarden andra uppgörelsen en sänkning avarbetsgivaravgiften det , . Ni krävde då att detskulle vara en ren skatteväxling, ingenting annat.Vartenda öre i skattebortfall till följd av denkonkurrenskraftsförbättring och den möjlighet atthålla tillbaka priserna somarbetsgivaravgiftssänkningen innebar skullefinansieras med andra skatter.I realiteten blev det en finansiering genom en i vissmån höjd mervärdesskatt, genom attschablonavdraget förändrades och vändes om tillett icke avdragsgillt belopp och genom attgrundavdraget sänktes. Ni krävde det för attfinansiera en annan angelägen skattesänkning. Nufjärmar ni er från det förslaget.Jag vill fråga : Vill ni fortfarandeatt arbetsgivaravgiftssänkningen skall vara så storsom vad redan har beslutat, ? Ellertänker ni -- med tanke på att ni i andra betänkandensom vi skall diskutera talar om vikten av attfinansiera varje förslag -- om ni skulle få gehör förer linje, som kompensation föreslå en höjning avarbetsgivaravgifterna ?Inte ens kan förneka att de härsakerna hänger ihop. Jag tycker att ni borde stå förera egna krav och våga föra fram dem. Om niändrar er, får ni tala om hur ni skall finansiera detsom ni nu har gått ifrån.Anf. 84 () replik:Herr talman! Jag håller med om attjag håller på att bli bättre i skattepolitiken. Jagtycker också att statsrådet är bra på skattepolitik.Det är väl nästan det enda som vi är överens om.Om statsrådet fick sådana avgifter som Moderatasamlingspartiet vill ha, skulle det vara egenavgifter,inte skatter. Moderata samlingspartiet vill haegenavgifter som är individuellt knutna tillfristående fonder, en typ av försäkringssystem. Detär riktiga avgifter för den förmån som individen får.De egenavgifter som finns i sinnevärlden harmycket större karaktär av skatt än av avgift. De gårtill en fond. Eftersom Arbetsmarknadsfonden interäcker till, skjuter man till skattemedel. Avgifternagår alltså till en fond där de förs samman medskattemedel som i kommunicerande kärl. Avgiftenhar därför karaktär av skatt än avförsäkringsavgift, dvs. en avgift för enindividanknuten förmån. Det finns inget raktsamband mellan hur mycket man betalar in och hurmycket man får ut. Det varierar.Det finns däremot lägen där vi behöver mer pengar,och då kan vi ta ut dessa i första hand skattevägen.Våra förslag om reducerat grundavdrag och heltslopande av detta för höginkomsttagare ger 7 1/2miljard kronor.