prot · GG0966 · 1993-02-23 00:00:00 — Jo, men det irriterande är att jag dåfår betala uttagsavgift om jag vill flytta minaallemanssparpengar till ett förmånligare konto.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade skall man komma ihågatt om man har sparat under litet så harman också dragit nytta av de fördelar som harfunnits i systemet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:411 om åtgärder föratt förhindra sedelförfalskningAnf. 25 Statsrådet ():Herr talman! har frågat statsrådetHellsvik vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att eliminera skadeverkningar som uppkommerför handeln och enskilda genom den ökandeförekomsten av falska sedlar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Det pågår ständigt ett tekniskt utvecklingsarbeteför att göra det svårare att använda förfalskadesedlar som betalningsmedel. Med anledning av desenaste förfalskningarna har och ävenpolisen gått ut med information om olika sätt attskilja falska sedlar från äkta sedlar. Ytterligareinformationsinsatser planeras av Riksbanken.Någon sådan åtgärd som angett somexempel, såsom ändring och upptryckning av nyasedelmodeller, planeras inte medhänsyn till den mycket stora kostnad detta skullemedföra.Anf. 26 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret ochbörja med att erkänna att det finns ett litet tryckfeli min fråga. Det står ''100- och 500-kronorssedlar''.Det skall vara ''1 000- och 500-kronorssedlar''. Detär framför allt tusenlappar som är ute i cirkulation.Jag vet inte om den uteblivna nollan har haftbetydelse för statsrådets svar. Svaret var litet vältunt, om jag får säga min mening.Det här är nämligen en fråga som börjar bli mycketallvarlig ute i vårt land. Det är tydligt att vi hardrabbats av en förfalskningsvåg utan motstycke ilandets historia. Det är möjligt att det ärorganiserad brottslighet med internationellförgrening som ligger bakom, men det vet man inte.Rikspolisstyrelsen och rikskriminalen är mycketoroliga. Man bedömer att det kan finnas uppemot20 i falska sedlar ute i Sverige.Den nya tekniken är en orsak, eller åtminstone ettmedel. Det gäller offsettryck och fyrfärgskopiering.Det är mycket svårt för handeln och framför allt förgemene man, den vanlige konsumenten, att skiljapå en falsk och en äkta sedel. Jag tycker attstatsrådet har tagit litet för lätt på frågan. Det ärinte bara fråga om information. Informationen tillhandeln går nog an. Men man kan inte klara avdetta problem bara genom information om maninte har en särskild apparat för att lysa igenomsedlarna. Den vanlige konsumenten kan inte klarasig enbart med informationen om hur man skiljerpå falska och äkta sedlar.Herr talman! Jag skulle gärna vilja att statsrådetfunderade över om man inte kan ta till ytterligareåtgärder för att klara av det här problemet.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Om vi skulle trycka nyasedelmodeller skulle ett omfattande utbyte avsedlar ske. Det kommer att ta innan dettränger igenom, och det kommer att kosta mycketpengar. Det är en åtgärd som man inte tar till förrändet finns mycket starka skäl för att göra det.Låt oss se på vilka möjligheter det finns. Det äruppenbart att det är skillnad på förfalskningarnaoch de äkta sedlarna. De äkta sedlarna ärutformade på ett sådant sätt att man kan skilja demfrån de förfalskningar som kan vara gjordaantingen med offsettryck eller i en färgkopiator.Frågan är -- vilket tog upp -- hursituationen är för de vanliga konsumenterna. Jagtror att det är ganska sällan som man som enskildmedborgare får den typen av stora sedlar annat änvia bank. Om man får en falsk sedel av någon harman rätt att kräva ersättning. Om man får en sådansedel från banken, kan man också räkna med skall få ersättning, såvitt jag kan bedöma. Ihandeln har man naturligtvis också en vissskyldighet att genomföra kontroller, lika väl sombanker som tar emot sedlar har en sådanskyldighet. Man sätter in resurser för att skapaförutsättningar för att noggrant kontrollera desedlar som är utsatta för förfalskningsförsök. Detgäller att tala om hur man skall kunna avslöja enförfalskning.Anf. 28 ():Herr talman! Det är intressant att höra attstatsrådet säger att man skall kunna få ersättning avt.ex. en bank om man har fått en falsk sedel. Ipraktiken fungerar det inte så. Jag har själverfarenhet av att ha fått en, visserligen utländsk,falsk sedel i en bank, och jag hade sedan ingenmöjlighet att bevisa det.Den som har fått en falsk sedel i sin hand kan kännasig blåst, som det står i en artikel i tidningen . Problemet är att förfalskningarna är såoerhört välgjorda att de knappast går att avslöjaannat än med den typ av genomlysningsapparatersom nu säljs.Skulle man kunna tänka sig att den här typen avundersökningsapparatur skulle kunna ställas tillförfogande för handel, bank och post så att ävenallmänheten skulle kunna gå in och belysa sinasedlar?Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! De som operativt sysslar med atthantera problemet med sedelförfalskning fårnaturligtvis komma med förslag på åtgärder sombehöver vidtas, så får vi ta ställning till det. Detta ärsvårt för mig. Jag sysslar inte med sedelförfalskningoch jag sysslar inte heller med hanteringav problemet med sedelförfalskning, så jag är inteså insatt i tekniken.Anf. 30 ():Herr talman! Vi är i samma båt. Jag sysslar inteheller med sedelförfalskning.Jag säger bara att det här är en fråga som faktisktväcker stor oro, framför allt i handeln. Fler och flerkonsumenter läser också om problemen och börjarbli oroliga. Man frågar sig om man törs ta emot en500-kronorssedel. Problemet med tusenlappar ärännu större.Jag har inget konkret förslag till lösning. Jag tyckerbara att det är bra om man från regeringens hålluppmärksammar problemet. Vi kanske bara är ibörjan av ett stort problem. Vi kanske bara sertoppen på ett isberg.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:403 omprovanställningAnf. 31 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig, medanledning av att det i dagens sysselsättningsläge ärangeläget att underlätta nyanställningar, om jag ärberedd att öppna möjligheter tillprovanställning under ett år.Reglerna om provanställning är, som , föremål för översyn inomramen för . Av direktiven tillutredningen framgår att kommittén skall föreslålagändringar som på olika sätt vidgar möjlighetentill provanställning, t.ex. genom att tillåta längreprövotid. Kommittén avser att redovisa sina förslagi ett delbetänkande som omfattaranställningsskyddsfrågor, förslag om förbud motblockad av enmans- eller familjeföretag samtfrågan om avskaffande av den fackliga vetorättenvid entreprenad.Kommittén kommer att lägga sitt delbetänkandeunder april månad. Jag vill för egen del avvaktakommitténs förslag.Anf. 32 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag ärmedveten om att har ettuppdrag. Det är i och för sig fint att det kommer ettbetänkande . Problemet är emellertidatt vi så snabbt som möjligt behöver få till ståndförändringar som innebär möjligheter tillytterligare anställningar ute i näringslivet. Därförhar jag ställt frågan om intearbetsmarknadsministern skulle kunna tänka sig atttillfälligt komma med ett förslag till sominnebär att man under exempelvis prövarmöjligheten till provanställning just i det härskedet. Jag undrar om intearbetsmarknadsministern skulle kunna överväga ensådan möjlighet, t.ex. i anslutning tillkompletteringspropositionen.Det finns t.ex. många ungdomar som behöverkomma ut på arbetsmarknaden.Ungdomspraktikplatserna har visat sig varalyckade. Men är det många som lämnar sinungdomspraktikplats. En sådan här möjlighetskulle kanske kunna lösa problemen för mångaungdomar.De problem som har uppstått efter 1980-taletsmisslyckanden måste lösas med okonventionellaåtgärder. Jag menar att en provanställning på ett årskulle vara en sådan okonventionell lösning.Jag tycker att man kan göra detta i avvaktan påArbetsrättskommitténs betänkande. Det kommeratt innefatta, som arbetsmarknadsministern harsagt, en rad andra åtgärder som skallunderlätta möjligheten till anställningar.Arbetsmarknadsministern och jag är överens omatt vi måste försöka skapa riktiga jobb i näringslivetför att komma till rätta medsysselsättningssituationen. Jag vill därför än engång fråga arbetsmarknadsministern om han iavvaktan på kommitténs förslag inte kan tänka sigatt komma med ett förslag om en möjlighet tilltillfällig anställning. Om vi skall avvaktautredningen dröjer det till fram innan vi harmöjlighet att fatta beslut i frågan.Anf. 33 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Denna utredning skall normalt settvara klar . Jag hoppas attde håller så att förslaget kommer tidigt ivår. Jag har ingen annan åsikt än att det ärutomordentligt angeläget att alla vår små ochmindre företag börjar våga anställa ordinariearbetskraft. Jag vet att provanställningstidenbetyder en del här. Man har en trygghet ett tagframöver. Man är fortfarande osäker på omhögkonjunkturen håller på att komma tillbaka ellerinte, och då finns en överförsiktighet.Jag har talat med ett par arbetsmarknadsparter omdenna fråga. Jag tänker tala med ytterligare ettantal. lägger fram förslaget vetman ungefär vad den kommer med och hurståndpunkterna är i kommittén. Det är detta lilla jagvill ha rätt på innan jag börjar fundera på allvar.Anf. 34 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för dettaytterligare klarläggande. Också jag hoppas på entidig vår. Jag tror ändå att det finns förutsättningaratt fatta ett beslut under vårriksdagen. Det ser jagsom angeläget, eftersom bl.a. våra ungdomardärigenom kan få en ökad möjlighet att komma utpå en ordinarie arbetsmarknad.Det är precis som arbetsmarknadsministern säger.Vi står här i avvaktan på en högkonjunktur. Mångaföretag ser ljusningar. Men i stället för attnyanställa låter man i ett sådant läge den personalman har arbeta övertid just därför att man inte i enosäker situation vill dra på sig ytterligare framtidakostnader. Det är just i detta skede som jag menaratt det skulle vara angeläget att få till stånd enutvidgad generell provanställningsmöjlighet.Jag tolkar arbetsmarknadsministerns svar så, attarbetsmarknadsministern är positiv till tanken ochockså prövar möjligheten att lägga fram ett förslagredan till vårriksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:372 om beredskapmot oljeutsläppAnf. 35 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omSverige och de övriga nordiska länderna harberedskap inför, och om det finns kapacitet attklara, ett oljeutsläpp motsvarande det som händepå Shetlandsöarna.Sverige har en beredskap för insatser vidoljeutsläpp till sjöss, som byggts ut i enlighet medden inriktning som har lagts fast av riksdagen.Metod och teknik har förbättrats successivt.Ansvaret för insatserna till sjöss ligger påKustbevakningen. Oljebekämpningsresurserna ärfördelade utmed kusten så attbegränsningsåtgärder alltid skall kunna påbörjasinom . Åtgärder för att ta upp oljanskall kunna vidtas inom åtta timmar.Den kommunala räddningstjänsten har ansvaretför insatser på stränderna. Vid behov kan särskildutrustning snabbt tillföras kommunerna frånStatens räddningsverks regionala förråd.De nordiska ländernas beredskap för oljeutsläpptill sjöss ligger på en nivå som i förhållande tillriskerna kan anses rimlig. Våra länder utgör pådetta område i hög grad förebilder för andra länderi världen.Internationella överenskommelser om samarbetehar träffats med de nordiska länderna och medövriga Nordsjö- och så att resurserkan sammanföras vid stora utsläpp. Planer fördenna samverkan har utarbetats, och ett tiotalsambands- och materielövningar genomförs varjeår. Samarbetet har vid de gemensamma insatsersom genomförts fungerat bra ipraktiken.Enligt min bedömning har vi en tillfredsställandeberedskap även för stora utsläpp, inte minst genomde internationella överenskommelser som gör detmöjligt för oss att vid behov fåresursförstärkningar.Det är emellertid viktigt att beredskapen även ifortsättningen successivt förbättras.Erfarenheterna av inträffade oljeutsläpp måste tastill vara. deltog således i denutvärdering av oljeutsläppen i och påShetlandsöarna som genomfördes av de spanskaoch brittiska myndigheterna i samverkan med EG-kommissionen.Anf. 36 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern för detrelativt fylliga svar som givits här i eftermiddag.Vi har debatterat sjöfart förut, i synnerhet farligtgods. Men denna fråga är viktig inte bara för osssom bor utmed utan för alla i regionen, iEuropa och inte minst för livet i vattnet.Det känns tryggt för oss att försvarsministern ånyopåtalar att läget är under kontroll, vilket ocksåintygas av . Jag har påförmiddagen talat med . Detär viktigt att vi förebygger risken för dylikakatastrofer. Om detta bör vi vara överens, vilketockså nämndes här.Jag vill ställa en fråga. Har regeringen några planerpå att förekomma ytterligare risker genomexempelvis åtgärder av selektiv art, där man skullekunna sortera bort de äldre fartygen? Det gäller härundermåliga fartyg. Man skulle också kunna tänkasig en trafikkontroll av något slag. Har regeringennågon avsikt att se över dessa frågor?Anf. 37 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill först säga att den fråga somhär tas upp i första hand berörkommunikationsministern. Så sent som i januariuppdrog regeringen till att bl.a.redovisa om det föreligger behov av ochförutsättningar för restriktioner för trafik medfartyg med enkel botten som transporterar olja ochandra skadliga ämnen i känsliga områden påsvenskt vatten. Det är ett uppdrag som enligtregeringsbeslutet skall genomföras skyndsamt.Därigenom tror jag också att vi får en bedömningav läget när det gäller riskerna med den här typenav trafik.Därutöver håller vi på att intensifiera detinternationella samarbetet på detta område. Vi äranslutna till ett antal avtal. är också de baltiskaländerna med. De betyder mycket för oss isjöfartshänseende och kommer att betyda ännumer. Den s.k Helsingforskonventionen harratificerats av och , och Lettlanddeltar som observatör. Detta är inte bara formalia.Här pågår också en hjälp med att bygga uppkustbevakningar, bl.a. med svenska och finländskakustbevakningsfartyg. Vi har från svensk sidaskänkt ett fartyg till vardera baltiska land för att deskall kunna ha möjlighet att bygga upp enövervakningskapacitet på detta område.Jag vill slutligen säga att vi inom ramen för den s.k.Helsingforskonventionen har tagit initiativ till enkartläggning av transporter i och risker isamband med dessa. Denna kartläggning beräknasvara genomförd under nästa år.Anf. 38 ():Herr talman! Det som försvarsministern nämneroch som vi har talat om tidigare är imponerande,dvs. den uppdelade verksamheten hoskustbevakningen och den kommunalaräddningstjänsten. Jag skall inte här ta upp fråganom att den borde vara sammankopplad till enmyndighet.EG:s transport- och miljöministrar har nyligenvarit samlade till ett möte med anledning av deolyckor som har skett med färjor och tankfartyg.Man tog där upp ett antal önskemål. Hur tänker vårregering och försvarsministern agera för att ommöjligt uppfylla några av dessa önskemål? Detgäller t.ex. översyn av avgifter som bestraffar demoderna fartyg som vi har och ett gemensamtspråk ombord. Man skulle också kunna se överlotsbestämmelser för dessa vatten.Anf. 39 Försvarsminister ():Herr talman! Vi har ännu inte haft möjlighet attutvärdera de förslag som har förts fram i sambandmed det möte som nämndes. Också här är vi delvisinne på kommunikationsministerns område.Försvarsministern och Försvarsdepartementetansvarar för inkl. oljeutsläpp,men däremot inte för exempelvis lotsväsende ochliknande även om det här råder ett nära samarbete.Det har tagits initiativ bl.a. så sent som i genom att en representant förKustbevakningen utsågs att delta i det möte där enutvärdering gjordes av vad som hade hänt isamband med oljeutsläppet vid Shetlandsöarna.Jag kan försäkra att vi skall göra vad vi kan för attfölja med i den internationella utvecklingen påområdet. Jag har som polis med ansvar förKustbevakningen haft möjlighet att följa den pånära håll, och jag måste säga att jag är imponeradav den beredskap som finns där och de resurser ochkunskaper som existerar.Anf. 40 ():Herr talman! Det är med ytterligare övertygelsesom jag ser fram emot en sammanslagning av deolika departementens ansvarstagande vad gällerjust farligt gods och risker.Det hade varit bra om försvarsministern eller någotannat statsråd kunde säga: Jag ansvarar för heladetta område, och jag ser fram emot att vi skallkunna mötas på den punkten också så småningom.Det skulle inte bara gagna oss som debatterar här,utan också hela det ansvar som vi har att förvaltaför kommande generationer.Anf. 41 Försvarsminister ():Herr talman! Här sker ändå en samordning, och jagtror inte att frågan om en sammanslagning av vissaverksamheter är det intressanta.Försvarsministern är ordförande i något som heterRådet för räddningstjänst. Där ingår en lång radmyndigheter, inte minst frånKommunikationsdepartementets område, menockså från olika delar av totalförsvaret samt andramyndigheter som t.ex. Polis och andra som kan bliberörda. Rådet för räddningstjänst har enverksamhet som just går ut på -- och jag kanförsäkra att den är effektiv -- att se till att ensamordning verkligen fungerar om något inträffar.Jag tror aldrig att en sammanslagning kan motverkaalla tänkbara hotbilder på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:394 om utredning omsjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaAnf. 42 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvarför direktiven till beredningen för en ny ordningför sjuk- och arbetsskadeförsäkringar dröjer.Eftersom jag uppfattar den ställda frågan så, attNils-Olof i grunden vill veta närdirektiven blir klara är mitt svar på den ställdafrågan att direktiven beräknas vara klara inomkort. De kommer då att redovisas för iform av en särskild skrivelse.När det gäller skälet till att direktiven har dröjt trorjag att jag är lika angelägen om att direktiven skallbli klara som är. Jag anseremellertid att det är en komplicerad uppgift för denkommande beredningen att utreda och lämnaförslag till ett system där sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna har flyttats ut urstatsbudgeten. Det är mycket angeläget attdirektiven utformas så precist och fullständigt sommöjligt.Anf. 43 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Jag anser att den överenskommelse somträffades i samband med den s.k. krisuppgörelsenom en reformering av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna var ett av de stora ochviktiga inslagen. Frågan skulle beredas och direktivskulle skrivas. Det har gått , och vihar ännu inte sett några direktiv. Jag tycker faktisktatt denna fördröjning är ganska anmärkningsvärd.Statsrådet säger att direktiven skall komma inomkort. Jag har därför två följdfrågor. Är det fråga omett antal dagar eller veckor eller vilken tidsrymdavser statsrådet med ?Då detta bygger på en överenskommelse var detunderförstått att också Socialdemokraterna skullevara med när direktiven skulle diskuteras.Eftersom direktiven skall vara klara ochdet, så vitt jag vet, inte har tagits några som helstkontakter, vill jag också fråga statsrådet hur manhar tänkt att löftet om samråd skall fullföljas.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först, beträffande de femmånader som har gått sedan överenskommelsenom det första krispaketet träffades i ,ändå få nämna att det förmodligen är en av deintensivaste reformperioderna i svensksocialförsäkringshistoria. Jag skulle tro att varkenNils-Olof eller någon annan kan finnaett motsvarande halvår i svensk politisk modernhistoria då så mycket har förändrats genom förslagtill från regeringen och genom beslut avriksdagen på detta område. Detta kan möjligen geen antydan till varför direktiven inte har blivit klaralika snabbt som och fleraandra kan ha önskat.Vad sedan gäller de två frågorna, vill jag besvaradem i omvänd ordning, eftersom den första harmed den andra att göra. Det är alldeles klart attdirektiven skall tas fram i samarbete medSocialdemokraterna. Som ingick det ju i den uppgörelse somträffades mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen. Minförhoppning är icke desto mindre att den färdigaprodukten kommer att finnas . Men detberor litet grand på hur samtalen fungerar.Vad gäller den konkreta frågan om vad jag menarmed , så är det min förhoppning attregeringen och Socialdemokraterna inom någraveckor skall vara överens om direktiven. Men detberor således inte bara på regeringen.Anf. 45 ():Herr talman! Naturligtvis inser jag att det har variten jobbig period. Jag inser också att frågan är svår,och att det är kinkigt hur man skall utformadirektiven. Det är därför som det är så angeläget attfå statsrådets medhåll i detta sammanhang.Eftersom det bygger på en överenskommelsemellan regeringen och oss socialdemokrater vill vivara med och diskutera direktiven. kvarstårändå min kritik när det gäller den långsammahandläggningen av frågan. Men det är ju ingenmening att stå här och gneta på om det, utan jag sermed intresse fram emot de kontakter somstatsrådet kommer att ta. Vi skall med energi ge ossin i diskussionen om direktiven.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:398 omSocialstyrelsens tillsynsverksamhetAnf. 46 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att likhet införlagen skall råda när det gäller Socialstyrelsenstillsynsverksamhet.Ingrid ställer sin fråga mot bakgrund avatt det i tidskriften harredovisats att antalet anmälningar enligt lex Mariahar ökat till regionala tillsynsenheti , men att inget fall har anmälts till förbedömning av eventuell påföljd.Socialstyrelsen skall i första hand inrikta sitt arbetepå tillsyn i form av uppföljning och utvärdering avden verksamhet inom socialsektorn somkommuner, landsting och enskilda huvudmänbedriver. En stor del av verkets uppgifter fullgörsvid de regionala tillsynsenheterna, som harinrättats . Ungefärsamtidigt som de regionala tillsynsenheterna hartillkommit har andra stora organisatoriskaförändringar genomförts. Jag tänker främst på dens.k. ÄDEL-reform som också tarupp i sin fråga. Denna reform har som bekantinneburit att en del av den verksamhet riktad motäldre och handikappade som tidigare bedrevs inomlandstingen nu har överförts tillprimärkommunerna.Stora förändringar av de slag som jag här har nämntmedför automatiskt att nya rutiner för en radåtgärder måste byggas upp. I samband med ÄDEL-reformen tillkom också en helt ny befattningnämligen medicinskt ansvarig sjuksköterska, somhar ansvar för att anmälningar enligt lex görsför patienter inom den primärkommunalaverksamheten.Enligt vad jag har erfarit har det som IngridAndersson påtalar, skett en ökning av antaletanmälda fall enligt lex de två senaste åren.En betydande andel av ökningen avser denkommunala sjukvården. har ocksånoterat att anmälningarna görs mycket ojämnt,vilket tyder på att olika kriterier tillämpas inomkommunerna.I enlighet med gällande intentioner harSocialstyrelsen alltmer inriktat sintillsynsverksamhet mot ett förebyggande arbete.Denna ändrade tyngdpunkt i verksamheten fårsjälvfallet inte hindra att ärenden som bör bliföremål för disciplinär bedömning anmäls tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Jag villunderstryka att det inte finns något som hindrar atten fråga tas upp direkt med ävenom den anmälts till enligt lex Maria.Naturligtvis är det angeläget att sammabedömningsgrunder används i hela landet både vadgäller att göra anmälningar och att sedan vidtaåtgärder med anledning av vad som harframkommit. Det är viktigt att åtgärder vidtas föratt skapa en enhetlig hantering. Socialstyrelsenarbetar på olika sätt för att åstadkomma en störreenhetlighet över landet i dessa avseenden. Delsarbetar de med aktiv uppföljning, där olikageografiska områden penetreras ur medicinska ochsociala aspekter, dels arbetar styrelsen på uppdragav regeringen med en uppföljning av ÄDEL-reformen.