prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — skrivelse till utbildningsutskottet, frånlandshövdingarna i och ,från kommun och stad, från debåda landstingen och de båda kommunförbunden,hemställdes om en omprioritering av utbildningeni landet så att utbildningarna av förskollärare ochfritidspedagoger får finnas kvar vid , om än i begränsad omfattning. ''Detomgivande arbetslivet'' ansåg detta så viktigt att enuppvaktning gjordes hos utskottet tillsammans medHögskolestyrelsen. Utskottet informerades om attdet, vid Högskolestyrelsens sammanträde , från ABB i hade uttalatsvikten av att utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger får finnas kvar, bl.a. för att gebättre förutsättningar för näringslivet i Mälardalen.Bakom uppvaktningen står flera politiska partier,med flera representanter från de båda länen. Detär litet märkligt att nu se agerandet i betänkandet.Detsamma gäller ett enhälligt uttalande frånMälardalsrådets styrelse, vilket består av de fyralandstingen runt samt ,, och kommuner. Dehävdar att det är så viktigt att utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger får finnas kvarvid att detta bör prioriteras.I regionen /är det viktigt attfå till ''en bredd på högskolan för att tillgodosestudenternas krav på närhet till utbildning''. För attöka antalet sökande och därmed ökautbildningsvolymen i landet bör Mälardalenshögskola ha en större bredd än den somutskottsmajoriteten nu föreslår.Utbildningen av förskollärare och fritidspedagogerföreslås minskas i hela landet. I ,, och län minskasplatsantalet i relation till antalet invånare med merän . I och minskasplatsantalet med . I södra och norradelarna av ökar kapaciteten. Enligt vadsom har kommit till min kännedom har dock flerahögskolor inte använt medlen för att utökautbildningen av förskollärare och fritidspedagoger,utan det har i stället skett en utökning av andrautbildningar.Det finns en alldeles påtaglig risk attutbildningskapaciteten kommer attvara för låg. Detta gäller särskilt den del avMellansverige som jag har nämnt. Genom denolyckliga obalansen kommer även fort- ochvidareutbildningen att försvåras.Jag vill ta upp ett av de tre huvudskäl somHögskolestyrelsen angav i sitt beslut att hosutbildningsutskottet hemställa om att en vissutbildning faktiskt skulle få finnas kvar. ''Vidhögskolan i /finns unikamöjligheter att profilera barn- ochungdomsutbildning mot det tekniskt-naturvetenskapliga hållet. Den starkt vikanderekryteringen till tekniskt-naturvetenskapligutbildning måste mötas med aktiva och långsiktigainsatser av skilda slag, framför allt i förskola ochskola. Regeringen har aviserat att den avser att tainitiativ i denna fråga. Vi anser att ett starkt skäl föratt bibehålla utbildningen vid är just möjligheten att här bedrivaförsöksverksamhet med denna inriktning.Högskolan skulle här kunna göra insatser äveninom fortbildningen av barnomsorgspersonal förlandet som helhet. ''Det har kommit till min kännedom att ett sådantprojekt som det ovan nämnda redan har startat vidhögskolan men det kommer, såvitt jag förstår, attläggas ner om utbildningen måste upphöra.Något ytterligare som är viktigt att framhålla i dettasammanhang är vikten av att det finns utbildningarsom ger kvinnor möjlighet att studera vid högskola.Förskollärar- och fritidspedagogutbildningarbehövs också av detta skäl i regionenSörmland/Västmanland.Ett viktigt arbete har påbörjats vid ett nyligenstartat centrum för välfärdsforskning i Eskilstunarörande välfärd för barn och ungdomar i ettregionalt perspektiv. Samarbete sker med lärarevid utbildningen för förskollärare ochfritidspedagoger. Detta lovande samarbete börfortsätta att utvecklas.Vid högskolan bedrivs också en betydelsefullutbildning med tvåspråkig/interkulturell profil. Detär en mycket viktig utbildning i ett så invandrartättområde som västra faktiskt är.Slutligen, herr talman, kan jag bara konstatera att40 lärare blir arbetslösa med utskottsmajoritetensförslag i detta betänkande. En viktigsamhällsfunktion tas bort, och regionens mångfaldpå utbildningsområdet försämras mycket drastiskt.Det här känns långt ifrån bra.I detta anförande instämde . 108 ():Herr talman! Vi socialdemokrater från devästsvenska länen har i gemensamma motionerkrävt ökade satsningar på såväl grundutbildningsom forskning vid regionens högskolor. För de härkraven har vi utomordentligt starka skäl.Västsverige svarar faktiskt för inte mindre änungefär en fjärdedel av industriellakapacitet. Den starkt exportinriktade industrindrabbas nu utomordentligt hårt av neddragningar,inte minst bilindustrin.Den västsvenska industrin är beroende av kraftfullainsatser för att klara den förnyelse som ärnödvändig. För att de jobb som har försvunnit skallkunna återskapas krävs det likaså kraftfulla insatserså att regionens näringsliv får en ny struktur.Den omdaning av vår region som väntar kräverdärför aktiva insatser, bl.a. näringspolitiska ochutbildningspolitiska sådana. behöverbetydligt fler personer som har högskole- ochforskarutbildning än vad man har i dag.Vi i har därför svårt att acceptera attuniversitetet i och högskolorna i vårregion får en mindre andel av de statliga resursernaför högskoleutbildning och forskning än vad somsvarar mot befolkningsunderlaget.Så är det , trots att flera delar av Västsverigehar en jämförelsevis liten andel invånare som harlängre utbildning. Jag tror att det har blivit så härberoende på att en del av uppbyggnaden avhögskoleutbildningen i vårt land har skett avregionalpolitiska skäl, dåarbetsmarknadsläget var mycket bra i Västsverige.Men vet vi att situationen är en helt annan.Sysselsättningen i industrin minskar kraftigt, ocharbetslösheten stiger kraftigt.I den socialdemokratiska reservationen föreslås detbetydligt fler platser till såväl somGöteborgs universitet och högskolorna i ,, och /Uddevalla.Sammanlagt föreslås i reservationen 1 750 platsertill de västsvenska högskolorna utöver vadregeringen och de borgerliga i utskottet föreslår.En sådan utbyggnad skulle befria lika mångaungdomar från arbetslöshet och vara en viktiginjektion för regionens utveckling.Men de borgerliga bryr sig inte mycket om devästsvenska behoven. Hela vår motion omsituationen och behoven i -- där enfemtedel av befolkning finns -- avstyrks nuav de borgerliga, med en halv mening sommotivering. Det är en ganska häpnadsväckandenonchalans.Slutsatsen av regeringens och de borgerligasagerande kan bara bli att de borgerliga sviker dearbetslösa ungdomarna i och att de inteser till det behov av ökade utbildningsinsatser somfinns i Västsverige.Om de borgerliga riksdagskollegerna frånVästsverige hade varit här skulle jag vilja fråga:Hur skall ni förklara för ungdomar i regionen att niföredrar att de skall vara arbetslösa framför attrösta för de 1 750 högskoleplatser somSocialdemokraterna föreslår? Hur skall ni förklaraför alla inom näringsliv ochorganisationer, som mycket hårt har tryckt på omökade satsningar på utbildning, att ni röstar på attdet skall vara 1 750 platser färre i änvad Socialdemokraterna föreslår?Även om jag vet att det inte är särskilt meningsfylltuppmanar jag de borgerliga kollegerna iVästsverige att rösta på de socialdemokratiskareservationerna.Anf. 109 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis få yrka bifall tillreservation nr 7, mom. 12, oavsett huromröstningen utfaller gällande reservation 3.När nu skall ta ställning tilldimensioneringen av barn- ochungdomspedagogisk utbildning sker detta motbakgrund av ett något splittrat underlag.Regeringen hävdar i sin proposition, medinstämmande av utskottets majoritet, att antaletutbildningsplatser bör skäras ner för att undvika enhög arbetslöshet . Detta kan jag ochmedmotionärerna från och Sörmlandinstämma i. Vi vill naturligtvis inte medverka till attmänniskor utbildas till arbetslöshet.Men utskottet säger också: ''Att det är till nackdelför utbildningens kvalitet att bibehålla enutbildning med ett minimalt antal platser vid ettstort antal högskolor.'' Det gäller att ha en kritiskmassa, sade . Det skall dåvara ett annat skäl för att inte ens i en mindreomfattning bibehålla utbildningen vid högskolan iFalun/, högskolan i samt vidMälardalens högskola.Men utbildningen skall ju finnas kvar på ett stortantal platser: , , , ,, , , ,, , , ,, , , och Luleå.Man genomför alltså inte nedskärningen i landetgenom en kraftig strukturrationalisering, somutskottets ordförande har hävdat i entidningsintervju.Visserligen har regeringen, med instämmande avutskottsmajoriteten, valt att kraftigt ökadimensioneringen vid högskolorna i ,, och . Detta kommeratt innebära att täckningsgraden högst väsentligtökas i resp. län. De får över 200 årsplatser per100 000 invånare. får över 300. Dåfrågar man sig naturligtvis om dessa högskolorkommer att genomföra en utbildning av så storomfattning som nu ger dem resurser för.Då svarar utskottsmajoriteten: Nja, det är inte vårsak att lägga oss i hur man gör ute på högskolorna.Låter inte detta märkligt? Det bör sägas att detfinns mycket tydliga signaler från flera högskolorom att man inte tänker utnyttja tilldelade platserför barn- och ungdomspedagogisk utbildning. Mennu är inte utskottsmajoriteten orolig för kvalitetenlängre, trots att detta var ett av skälen till att göradenna nedskärning och omlokalisering avutbildningsplatserna.Det skall också tilläggas att även högskolor medbarn -och ungdomspedagogisk utbildning i mindreomfattning troligtvis kommer att minska antaletutbildningsplatser.Detta visar ju med all önskvärd tydlighet att PerUnckel och hans stödpatrull i utbildningsutskottethar skapat ett resurstilldelningssystem som är bådehårt reglerande och slappt, på samma gång. I enkommentar till regeringspropositionen uttrycksSveriges Förenade Studentkårers åsikt om detta:''Regeringens försök att centralplanera genomstora nedskärningar är dock en besvikelse. Så längeplatserna är eftersökta anser SFS att de skall finnaskvar''.Vart tog egentligen den där omtalade frihetenvägen? Det är lätt att instämma i kravet ireservation 1 om att en parlamentarisk arbetsgruppskall tillsättas för att följa utfallet av det nyaresurstilldelningssystemet.Det verkar faktiskt som om regeringen oroar sigmer för att det skall utbildas för många till arbeteninom barnomsorg och fritidsverksamhet än över attpersonalen skall räcka till . Det är ennågot skrämmande tanke att utbildningsministernkanske utnyttjar fördelningen av utbildningsplatsersom ett led i familjepolitiken. Ändå är det ju fulltmöjligt att hävda personalbrist som ettargument för ytterligare neddragningar inombarnomsorgen.Ni räknar väl inte med att en fortsatt högarbetslöshet skall ge minskad efterfrågan påbarnomsorg framöver. Bäva månde alla kvinnorsom planerar att skaffa barn! Kanske har de bådesänkt ersättning från föräldraförsäkringen ochförsämrade möjligheter till god barnomsorg attvänta.Vid institutionen för barn- och ungdomsvetenskapvid högskolan i /ser mannedläggningen som en klar politisk viljeinriktning.Jag skall citera en skrivelse därifrån: ''Det absolutenda argument som verkar finnas är: Mälardalenshögskola specialiseras mot privat arbetsmarknad,alltså skall alla utbildningar för offentlig sektorbort. Det är ett nyliberalt ideologiskt hugskott frånden moderate utbildningsministern.'' Ja, dettatycker jag att Per visade med all önskvärdtydlighet redan i debatten kring frågorställda av och mig. Då hadeutbildningsministern den dåliga smaken att hotamig: Om ni fortsätter att driva kravet på bibehållenförskollärar- och fritidspedagogutbildning kanskejag omprövar mitt beslut att ge er mer tekniskutbildning.Så talar en sann demokrat.Vi motionärer menar att det finns starka skäl för attexaminationsrätten och 90 platser skall bibehållasvid högskola:Annars försvinner 510 utbildningsplatser vidhögskolan i /-- helaförskollärar- och fritidspedagogutbildningen.Annars åderlåts på av sinautbildningsplatser inom förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna. Antaletutbildningsplatser i regionen är redan förenedskärningen lägre än i övriga landet, iförhållande till befolkningsmängden.Annars minskar utbildningsutbudet främst förregionens kvinnor, som ofta på grund av sin socialasituation är geografiskt bundna.Annars måste 460 personer, som trots förslaget omnedläggning anmält intresse för att utbilda sig , söka sin utbildning utanförregionen.Annars kommer regionen att lida stor brist påförskollärare i framtiden.Annars går regionen miste om förskollärare ochfritidspedagoger som genom förlängd utbildning till120 poäng erhåller större kompetens även iinternationellt perspektiv.Annars befarar de fackliga organisationerna sämre pedagogisk verksamhet inom förskola ochskolbarnomsorg.Annars ges ej möjlighet att förverkliga det nyaframarbetade utbildningsprogrammet med särskildinriktning mot naturvetenskap och teknik.Annars saknas möjligheterna att utbildaförskollärare och fritidspedagoger med särskildkompetens att stödja barn med annat hemspråk ochannan kultur än den svenska, en av högskolansspecialiteter.Annars, säger högskolans studentkår, blir det enförändrad jämvikt mellan könen blandstudenterna. T.o.m. det kan påverka studiemiljön.I detta anförande instämde . 110 ():Herr talman! är ett av deutskott som har de allra flesta yrkanden att taställning till, det vet vi. Att det i denna flod avyrkanden kan hända att ett viktigt ärende drunknaroch inte får den behandling det förtjänar är fulltförståeligt. Jag är rädd för att högskoleutbildningenför optiker är en sådan fråga.När motionärer från ett län går samman ochmotionerar om att förlägga utbildningen till justderas län, är naturligtvis risken stor att det helaavfärdas som en fråga om bypolitik och inte avsärskilt stor vikt. Men, herr talman,högskoleutbildningen för optiker är inte enbypolitisk fråga. Det är inte heller frågan om vilketuniversitet som skall få uppdraget att anordnautbildningen.I dag finns det optikerutbildning på två platser ilandet: i och i , som liggermellan och i . Dennuvarande optikerutbildningen är en specialkurs igymnasieskolan.Nu skall gymnasieutbildningen avskaffas, ochoptikerna skall högskoleutbildas. I och medhögskolestatusen finns det alla skäl att koncentrerautbildningen till ett ställe, för större kommer deninte att bli.En förläggning till ett ställe har vi motionärer ingetatt erinra mot. Däremot har vi, som representanterför samtliga partier utom , svårt attförstå att det finns några som helst fördelar med attförlägga utbildningen till . Vi menar attalla kända skäl talar för att det är Linköpingsuniversitet som borde få uppdraget att anordnautbildningen.Både i ochuniversitetet i vill ha utbildningen ochhar gjort framställningar om detta. Att förläggaoptikerutbildningen till i ge just det rätt att utfärdaoptikerexamen innebär, som jag har sagt, mångafördelar framför en förläggning till Stockholm.Universitetet i har en tvärvetenskapliginriktning. Den medicinska utbildningen påHälsouniversitetet är omvittnat god. Ögonklinikenär välkänd för sin kompetens. Optikers utbildningoch yrkeskunskaper kommer även med enhögskoleutbildning att baseras på medicinskvetenskap, oftamologi, beteendevetenskap,teknologi och ekonomi -- för att nämna någraområden. Alla dessa discipliner finns välrepresenterade inom i talman! Under har Stefanskolan iBorensberg samarbetat med ögonkliniken påuniversitetssjukhuset när det gäller den medicinskautbildningen. Fortbildningskurser för redanyrkesverksamma optiker anordnas i samarbetemellan Stefanskolan och . Flera andrakurser på högskolenivå har genomförts avStefanskolan och i . Man har också haftuppdragsutbildning inom områden fysikalisk optikoch optiska instrument med FFV i Linköping.Det är alltså litet märkligt att först propositionenoch sedan utbildningsutskottet utan motivering heltsonika ger uppdraget att ståför den kommande högskoleutbildningen föroptiker.Vi som har haft tillfälle att sätta oss in i ärendetmenar att fördelarna för väger över ivalet mellan och . tror inteens jag att i och för sig inteskulle klara av att ordna en bra högskoleutbildningför optiker. Det tror jag visst att man kunde. Menså länge det handlar om att ha utbildningen på ettställe och vi måste välja mellan ochLinköping, är det olyckligt att man varken ipropositionen eller i utbildningsutskottetsbetänkande har motiverat sitt val.Vi undrar vad det är som talar för . Det står inte ett enda ord om detta ibetänkandet. Vad är det för kunskaper om dessatvå ställen som utskottets majoritet har men somden inte vill skriva om? Jag utgår från att man harnågra sakliga argument när man gör det val somman gör. Vad är det ni vet som vi motionärer intevet? Kan det vara så enkelt att blotta namnetKarolinska institutet låter så förtroendeingivande,att man därför har gått den lättaste möjliga vägenoch valt det man känner till?Om det inte är slentrian som avgjort, vore jag ochmina medmotionärer mycket tacksamma om vikunde få ett klargörande och fick höra argumentenför . Vi är naturligtvis bereddaatt omvärdera vårt ställningstagande, om det finnsstarka argument som ensidigt talar till Stockholmsfördel.Från studiesocial synpunkt väger ochLinköping klart över. I är det, för att taett exempel, inga problem för studenterna att hittabostad. Kommunikationerna till ärgoda. I är det däremot mycket svårt attfå tag på ett studentrum. Avstånden är stora, ochdet finns en risk för att den lilla gruppenhögskoleoptiker drunknar i den storastudentkåren.Nya lokaler med hög standard togs i bruk 1983 iBorensberg, och all den moderna utrustning somkrävs för optikerundervisningen finns redan.Herr talman! Jag tror inte att jag behöverargumentera mer för detta. Min och minamedmotionärers slutsats är alltså attoptikerutbildningen bör förläggas till iLinköping. Där finns den samlade kompetens sombehövs för att utveckla optikerutbildningen.Kunnande och resurser vid iBorensberg kan tas till vara på ett sätt som gör dethela ekonomiskt försvarbart. Det har mångafördelar.Herr talman! Jag tror inte heller jag behöverargumentera mer mot . Jagnöjer mig med att yrka bifall till reservation 22 ibetänkandet.Anf. 111 ()replik:Herr talman! Jag tycker att vi tillsammans skallglädjas åt att optikerutbildningen nu blir en treårighögskoleutbildning. Det har jag och ElisabethPersson önskat länge.Regeringen har gjort den bedömningen attansvarigt för utbildningen skall vara . Men det i sig innebär inte attoptikerutbildningen absolut skall bedrivas iStockholm. Ansvaret för utbildningen är en sak,men det betyder också att det finns möjligheter attanvända kompetens, kunnande, lokaler ochutrustning som finns t.ex. vid iBorensberg. Vad här läggs fast är att skall ha det sammanhållande ansvaret.Är det så bra i och i Stefanskolan somdet har sagts, utgår jag från att man i är så klok att man använder det underlagsom redan finns. Det är också ett sätt att få ut merverksamhet för samma pengar, en hushållning medbegränsade resurser, något som vi ju alla ärangelägna om.Anf. 112 ()replik:Herr talman! Också jag är glad över att det blir enhögskoleutbildning. Den här frågan har tidigarediskuterats i kammaren många gånger.Men handen på hjärtat, , detta ärväl att gå över ån efter vatten! Frågan är omhuruvida universitet i är kompetent attvara huvudman för denna utbildning eller inte.Finns det kanske -- som vi hävdar -- fördelar medatt just i blir huvudman?Vad är det som skulle göra att resurserna utnyttjasbättre om blir huvudman? Jagtycker att det vore sanslöst. Visserligen måste manpendla, men även om man åker med snabbasteförbindelsen, X2000, mellan ochLinköping, tar resan . Sedan tar det 20minuter med buss till . Dessatransportkostnader och tidskostnader som uppstår,oavsett om det gäller förflyttning av studenter ellerav lärare, elimineras om man låter universitet iLinköping ha huvudmannaskapet.Jag är angelägen om att få svar på min fråga. Finnsdet några skäl som gör att inte iLinköping är fullt kompetent att stå som huvudmanför utbildningen? Jag tror inte att det är på detsättet. Jag kan tänka mig att om iLinköping på ett tidigare stadium hade varit bättremed sin marknadsföring, hade det här problemetkanske inte uppstått. Några sakliga skäl -- att mansaknar kompetens i , att man inte harerfarenhet av tvärvetenskapligt arbete, att man intehar erfarenhet av att inrätta nyahögskoleutbildningar -- finns inte. Tvärtom, jag villhävda att man är väl så kompetent, såväl iLinköping som i Stockholm.Margitta , jag är ledsen, men om det är ettslags resursresonemang som ligger bakom, har ninog ärligt talat hoppat i galen tunna.Anf. 113 ():Herr talman! Representanter från uralla partier, förutom , har väckt engemensam motion, där vi hemställer attoptikerutbildningen skall bedrivas vid universiteteti och att skall kunnafortsätta att utgöra en bas för utbildningen.Mot bakgrund av att vi har denna gemensammamotion med företrädare från sex av riksdagenspartier, är det med besvikelse som jag har tagit delav utskottets betänkande i denna del.Förhoppningen var givetvis att det skulle finnasmotsvarande stöd i utbildningsutskottet som det vilyckades samla i länet.I betänkandet står att utskottet inte har funnit skälatt frångå regeringens bedömning att bör bli ansvarigt för optikerutbildningen.Men regeringens bedömning vilar på felaktigagrunder. I propositionen om högre utbildning förökad kompetens anges som skäl för förslaget att''en så stor del av utbildningen redan bedrivs iStockholm att därför får iuppdrag att anordna utbildningen''. Som jag redannämnt, stämmer inte detta.Vid i deltar varje läsår160 elever i den reguljära gymnasieutbildningen föroptiker. På i finnsdet totalt 128 elever per år.På Stefanskolan finns det dessutom mångaveckoslutskurser för både optiker och legitimeradeoptiker. /93 har dessa kurser samlattotalt ca 70 deltagare. Kurserna hålls under trealternativt fem veckoslut. Vid gymnasiumhålls inga veckoslutskurser för optiker.Vid en närmare jämförelse kan det alltsåkonstateras att det finns lika många platser iutbildningen i som i . Detsom väger över för är attgenomströmningen där är större, dvs. att man därutbildar fler med samma resurser. Slutsatsen avdetta blir att utbildningen är billigare i Borensbergsamtidigt som den håller en hög kvalitet. Allaargument talar för att utbildningen bör förläggasdär.Dessutom framförs i propositionen att omLinköpings universitet skall anordna utbildningen,förutsätts en flyttning från till Linköping.Inte heller detta stämmer. Förutsättningen är attstora delar av utbildningen även skallbedrivas på Stefanskolan i , däromfattande resurser redan finns i form av lokaler,inredning, utrustning och lärare. Precis somElisabeth sade har optikerutbildningbedrivits vid skolan i , dvs.under . Det är en lång och värdefull traditionsom bör tillvaratas.Att förlägga den nya optikerutbildningen tilluniversitetet i och ge rättatt utfärda optikerexamen skulle innebära mångafördelar såväl för utbildningen i sig som förregionen.Elisabeth har varit inne på attuniversitetet i har en starktvärvetenskaplig inriktning. Alla de discipliner sombehövs för en optikers utbildning ochyrkeskunskaper finns på . Samarbetemellan ögonkliniken på ochStefanskolan har pågått i 30 år.Dagens beslut handlar om att koncentrerautbildningen till en ort.De skäl som i propositionen anses tala för attutbildningen bör förläggas till ärfelaktiga, vilket jag härmed har påvisat i mittinlägg. Vi kan därför utgå ifrån att det inteföreligger några avgörande skillnader mellanStockholm och i själva sakfrågan.Det framstår därför som självklart att utbildningenbör förläggas till och attStefanskolan i får utgöra en bas förutbildningen.Vi talar ofta i denna kammare om behovet av attdecentralisera olika verksamheter.Optikerutbildningen har funnits under iBorensberg. Att nu utan vägande skäl centraliseradenna till kan inte vara riksdagensegentliga mening.Med hänvisning till vad jag har anfört i denna frågayrkar jag bifall till reservation nr 22 under mom. 79av m.fl.Herr talman! Jag förväntar mig att riksdagenbifaller reservationen och därmed också denflerpartimotion som har väckts från ,vilket innebär att optikerutbildningen skallbedrivas vid i yrkar alltså bifall till reservation nr 22.Anf. 114 ()replik:Herr talman!