prot · GG09110 · 1993-05-13 00:00:00 — Dessa två styrkor är inte allssamordnade. Till sitt förfogande har de en båt. Denfinns i , och den kan inte gå upp i älven.Det finns alltså inte en enda båt som bevakargränsen mellan och . Det här är intefråga om någon god beredskap. Men jag skall inteskylla på försvarsministern för detta, eftersom denfrågan inte handläggs i hans departement.Vad kan vi använda oss av om det blir kris här uppevid gränsen? Jo, för det första har vi ett hemvärn,och det är väldigt bra. Jag är själv med och vet attdet finns duktigt folk och vettiga människor. Dekan terrängen, och de kan lösa svåra problem. Mende måste få resurser för katastrofer, t.ex.sjukvårdsresurser. Dessa resurser saknas i stort setti dag. Jag tror inte att det kostar mycket pengar attföra över en sjukvårdsutrustning eller enkatastrofutrustning till hemvärnet. Hemvärnetställer upp och tar inte betalt för det som man gör.För det andra finns det militära förband. Det finnsspeciella styrkor, s.k. gränsjägarkompanier. I dessafinns det personer som är jägarutbildade vidjägarskolan i . De är välutrustade och om materiel. Men det finns ett stort krux. Inteens försvarsministern kan kommendera ut dessatrupper. Det är som kan säga attSverige skall mobilisera och kommendera ut dem.Detta måste man ändra på. Dessa skall ju finnaslättillgängliga.Jag talade med rikspolischefen i går omsamordningen mellan tull och polis.Rikspolischefen sade att han helt håller med migom att tull och polis i måste samordnas.Detta har han arbetat . Sombekant har ju Rikspolischefen tidigare varit chef förTullverket. Man borde göra någonting när detgäller detta. Men det är ett problem som inte liggerunder försvarsministerns domvärjo. Däremotsorterar under hans domvärjo.Jag tror att det behövs en övergripandeöverenskommelse, att någon tar tag i detta ochsamordnar de här insatserna.Till sist måste jag säga att vi egentligen har enväldigt dålig beredskap i fråga om sådanakatastrofer som en massinvasion över den norralandgränsen är. Jag tror att man med ganska småmedel kan råda bot på detta. Jag vädjar tillförsvarsministern att han tittar litet på det här, atthan kanske avdelar en person för att göra det. Jagtror att man kan lösa det här på ett väldigt billigtsätt och att det skulle mötas väldigt positivt avmänniskorna i . Jag har haft mycketkontakt med dem i den här frågan. Jag tror att dettaär väldigt viktigt för dem.Anf. 29 (nyd):Herr talman! Försvarsministernberör i sitt svar att en särskild utredare har fått iuppdrag att göra en översyn av utlänningslagen ochföreslå åtgärder vid s.k. massflyktssituationer.Jag ämnar uppehålla mig vid den promemorian:PM med förslag till Legal reglering avmassflyktssituationer. Den kom ut för något kvartalsedan. Jag tänkte ställa några frågor med anledningav denna PM, och jag antar att försvarsministern ärnågot så när förtrogen med det förslag om lag somfinns i denna. Vi får se om den här lagen såsmåningom kommer att antas av riksdagen.I den första av de föreslagna lagparagraferna ipromemorian står det bl.a.: ''Utlänning, som ---vistats i land eller område, där det råder väpnadkonflikt eller av annan orsak än sådan konfliktförorsakad kris av synnerlig allvarlig art och somreser in i --- skall antas ha lämnat landeteller området på grund av konflikten eller krisen. ''Det är grundvalen för det hela. Det står också attsådan utlänning är att anse som skyddssökande ochskall få ett s.k. vistelsetillstånd.I den här promemorian anges vidare att regeringenskall avgöra när sådant konflikt- eller kristillstånd,som avses i den första paragrafen, skall anses hainträtt. Regeringen skall alltså avgöra om det finnsen sådan kris i landet i fråga att det är befogat atttillämpa den här lagen för de människor somkommer till Sverige.I promemorian går man närmare in på hur det skallgå till när människor kommer och regeringen harförklarat att det är en krissituation som haruppstått. Då skall de människor som kommer in ilandet registreras. De får då s.k. vistelsetillstånd.I en av paragraferna står det: ''Har beslut --- för ettvisst land eller område bestått , skallfrågan om en förlängning av beslutets beståndunderställas inom efterutgången av --- Sker inteunderställning --- upphör beslutet att gälla. ''Beslutet skall alltså upphöra att gälla efter dessa niomånader. Det står vidare: ''Upphör beslutet attgälla enligt andra stycket, skall utlänning sombefinner sig här med vistelsetillstånd anses somasylsökande varvid den dag då registrering skeddeanses som den dag då ansökan om asyl gjordes. ''Man kan undra hur man skall klara av detta påStatens invandrarverk. Detta innebär ju i principatt alla de människor som under enmassflyktssituation kommer in i landet under tidensom går medan de befinner sig här i kansöka asyl. Dessutom kommer alla att förklaras somasylsökande om underställning inte sker. De skalldå få individuell prövning av sitt ärende. Detta ären fråga som jag undrar vad försvarsministern harför uppfattning om. Hur skall man klara en sådansituation?Någonting annat som gör mig mycket fundersam ärhur man skall härbärgera alla dessa människor. Demåste få tak över huvudet. Det finns någraparagrafer som handlar om rekvisition. I en stårdet: ''Fastighet eller del av fastighet som tillhörannan än staten får genom rekvisition tas i anspråkmed nyttjanderätt för detändamål som anges''. Det kan låta rimligt, men i enannan paragraf står det något som faktiskt upprörmig: ''Fastighet, del av fastighet eller särskild rätttill fastighet, som oundgängligen behövs för någonsförvärvsverksamhet får inte utan absolut tvingandeskäl tas i anspråk genom rekvisition. ''Det som står där innebär ju att en fastighet somnågon oundgängligen behöver för sinförvärsvsverksamhet ändå kan tas i anspråk i ensådan här situation. Det är mycket märkligt. Manundandrar ju svenskars möjligheter att egentligenkunna försörja sig om man under speciellaomständigheter även får ta sådana fastigheter ianspråk. Det kan vara intressant att höraförsvarsministerns förklaring till detta.Jag skall nu gå över till att ta upp ett resonemangsom utredaren egentligen för med sig själv. Dethandlar om bakgrunden till att man tar upp de härfrågorna. Han skriver: ''Medan det där förutsågs att''smärtgränsen' skulle ligga mellan 50.000 och55.000 personer ,'' -- det handlar alltså omsådana som kommer in i landet på vanligt sätt,genom att söka asyl -- ''har organisationen visat sigkunna ''svälja' betydligt fler och eventualiteten avmer än 100.000 inresande förefaller inte få den attbryta samman.'' Han skriver vidare att dessaflyktingar ''endast undantagsvis kommer att kunnabetecknas som de-facto, än färre som ''rena'flyktingar i utlänningslagens mening, lika klart ärdet såväl att de har behov av hjälp som attnågonstans finns en gräns där det inte går --- varesig av ekonomiska eller tidsmässiga skäl --- attbehandla dem som asylsökande med de krav på enindividualiserad handläggning som denklassificeringen f.n. ''Han fortsätter med att skriva: ''Det vore närmastoförsvarbart att inte nu göra vad som kan görassåväl administrativt som organisatoriskt för attförbereda mottagandet av ett mycket stort antal,säkerligen desperata människor som flyr inte därföratt de ------ är förföljda utan därför att de är offerför t.ex. ett krig där dödandet skerurskillningslöst''.Han fortsätter vidare med funderingar kringasylfrågan. Jag skall inte ta så i anspråk föratt gå igenom många av de här mera retoriskafunderingarna som utredaren har. Men han skriver:''Utifrån dessa allmänna överväganden har jagkommit fram till att jag dåligt skulle lösa denuppgift som jag har fått mig förelagd om jagbegränsade mig uteslutande till frågan hur detadministrativa tomrum som direktiven talar omskall kunna fyllas.'' Han kommer sedan fram till defunderingar som finns med i lagen. Bl.a.framkommer litet olika aspekter på hurmottagandet skall ske. Jag skall be att fååterkomma till detta i nästa replik. Jag ser att mintaletid just tog slut.Anf. 30 Försvarsminister ():Herr talman! Den fråga som interpellanten harställt var: ''Mot denna bakgrund undrar jag: Vad --i klartext -- gör regeringen för att förebygga hotetfrån öst? ''Detta är alltså den fråga som jag har haft attbesvara.Jag har redogjort för de omfattande insatser som vigör för att förhindra att flyktingströmmar uppstår,t.ex. på grund av att en eller flera kärnkraftsolyckoräger rum i . Jag har också pekat påsuveränitetsstödet. Det tycks betraktasom byråkratiskt tjafs. Men vad innebärsuveränitetsstödet? Jo, det innebär t.ex. att vi tillde baltiska länderna har lämnat överkustbevakningsfartyg, just för att man skall kunnaha en tillfredsställande bevakning över sina vatten,förhindra smuggling av flyktingar och annat. Det ärhögst konkreta fartyg som har överlämnats. Dettaär bara en av en rad åtgärder. Jag tycker inte attdetta är byråkratiskt tjafs. Det är ett värdefulltinstrument för att förhindra att justflyktingströmmar uppstår.Jag har försökt att svara helt i enlighet med vadinterpellanten har frågat, och jag har givit en långrad andra exempel på hur vi skall kunna minskahotet från öst. Det är rimligt att jag svarar på frågansåsom den var formulerad i interpellationen.När det gäller försvarsfrågorna, , harvi gett två områden särskild prioritet. Vi har en lång gräns mot Finland.Det är, såsom det har påpekats här, bara tolvtimmars resa med bil på landsväg till . Detgäller också , som är ett känsligt ochframskjutet område. Där lägger vi inte ner någraförband, utan där görs i praktiken bara vanligavardagsrationaliseringar. Det är unikt. Detta görsför att klara av just det som togs upp här.Jag tror att man skall vara försiktig när man gör enkoppling mellan hur det ser ut i fred och hur snabbtman kan få fram resurser. Som de initierade säkertvet har vi möjlighet att snabbt trappa upp, inteminst i som nämnde. Därfinns resurser som kan sättas in. Jag delar inteuppfattningen att beredskapen är dålig. Jag hadeför inte så länge sedan tillfälle att besöka dettaområde. Jag har förresten gjort det flera gångerunder min tid som försvarsminister. Det finnsmöjligheter att snabbt trappa upp.Jag talar nu om de områden där jag är ansvarig påförsvarssidan. Jag har ingen formell möjlighet atttala för andra statsråd i detta sammanhang.Saker och ting kan säkerligen göras bättre. Detmedger jag gärna. Ytterst är det ingenting annat änen resursfråga. Vi må vara hur duktiga som helst påatt använda befintliga resurser, men även de har etttak. Det gäller då att se till att vi klarar av att fåresurser. Det beslut som i går fattades iförsvarsfrågan där Ny demokrati stödde regeringenoch regeringspartierna betraktar jag som ettvärdefullt beslut, inte minst när det gäller att ökaberedskapen. Men det finns, som sagt, säkerligenett och annat som ytterligare kan göras.Vi gör nu en kontinuerlig översyn för att bättrekunna hantera s.k. fredskriser. Det är ingenhemlighet att det svenska försvaret tidigare i storutsträckning har varit inriktat på att möta en storinvasion från det forna . ärsituationen mer komplicerad. talar isin interpellation helt korrekt om risken för t.ex.stora flyktingströmmar. Det är en situation som vienligt min mening snabbt måste lära oss att hantera.Jag kan försäkra att det sker mycket arbete just nupå det här området. Det är inte bara byråkratiskttjafs, utan det sker en hel del konkret.Lars Moquist tog upp en fråga. Men jag är inteinvandrarminister -- jag vet inte om jag skallpresentera mig för herrarna -- utanförsvarsminister. Det här är ett utredningsförslagsom regeringen inte har tagit ställning till, och somriksdagen än mindre har behandlat. Jag tror att vinoga skall fundera igenom dessa frågor. Sedanfaller det i så fall på invandrarministern att läggafram en proposition om vad som skall ske. Det finnssäkerligen behov av en överarbetning innan någotförslag kan läggas fram på bord.Anf. 31 uppmanar deltagarna att hålla sig till ämnet förinterpellationsdebatten.Anf. 32 (nyd):Herr talman! Jag är ändå intenöjd med svaret.Jag citerar ur min interpellation: ''hotaratt falla samman såsom gjorde.Miljontals ryssar vill ingenting hellre än att kommatill väst, gärna till ett nordiskt grannland och gärnatill Sverige.Finland har förstärkt gränsskyddet. I görstill synes ingenting.Ny demokrati har länge varnat för en situation medmilitära uppror i , med storafolkvandringar som följd. Det innebär att vi skulleöversvämmas av stora flyktingskaror. ''Vi måste ha en beredskap . Är regeringen villigatt omfördela vårt bistånd till tredje världen? Vi harfaktiskt inte pengar och andra resurser utan vimåste omfördela. Den springande punkten är att julängre bort ett land befinner sig från , destoenklare är det att peka på konkreta saker.Därvidlag gör vi ett jättejobb. Att minst hälften avdet bistånd som skickas dit försnillas, är en heltannan historia.Försvarsministern talade omsuveränitetsstödsprogrammet och några båtar vihar skickat. Har de verkligen kommit fram? Detkanske gick som med den olja som vi skickade tillbalterna när det var kallt och eländigt. Oljan komaldrig fram. Det är en misstanke.Jag får inga direkta besked om att vi verkligenjobbar. Det är bara små antydningar om att det görsnågonting. Har vi någon sorts administrativkatastrofplan som klargör ansvarsfördelningenmellan Civilförsvaret, och andramyndigheter och organisationer? Hur fungerar deti så fall? Arbetar man med detta nu? Gör mannågot konkret? Jag kallar detta fortfarande förbyråkratiskt tjafs. Jag har tidigare pratat om olja.Man kan t.o.m. kalla detta för smörja. Jag uppleveratt man bara fyller i för att kunna ge ett svar, ochman kanske tänker att han nu skall få så han tiger.Men jag kommer i alla fall aldrig att tiga. Vi får välse om jag blir nöjd efter nästa replikomgång.Anf. 33 (nyd):Herr talman! Jag får tacka försvarsministern för dethär utförliga svaret. Rent konkret sägerförsvarsministern inte mycket. Andan är emellertidväldigt positiv, och det är jag mycket tacksam för.Jag vet att det säkert finns en ärlig vilja att göranågontinga åt det här. Jag tror att närförsvarsministern får tid och tillfälle så kommer hanatt ta upp dessa frågor. Jag skall även grilla de andraansvariga. Såvitt jag förstår hör tullfrågorna tillskatteministerns område. Justitieministern blirockså aktuell. Båda dessa ministrar råkar varamoderater, så jag tror att man skulle kunna sy ihopnågot bra. Man måste ha en gemensam verksamhetpå det här området.Jag skulle även vilja ta upp frågan om hemvärnet.Jag vet att hemvärnet kommer att prioriteras. Jaghoppas att man också kommer att se över katastrof-och sjukvårsresurserna.Sedan vill jag ta upp frågan om ett samarbete medfinnarna. Jag är mycket glad över att vi har enförsvarsminister som är så van att samarbeta ochträffa folk från olika länder. Jag hoppas att manförbättrar samarbetet. Före försvarsministerns tidhar det skett ett mycket märkligt samarbete. Jagkan tala om hur det gick till i praktiken om ensvensk militär skulle träffa en finsk militär. De harfram tills nu inte fått träffas. De har av olikaanledningar så att säga råkat ha konferens påsamma ställe. I samband med det har de kunnatträffas i bastun och prata. Det har varit myckethemlighetsmakeri och hysch-hysch över det här.Det är självklart att vi skall samarbeta med finskmilitär. när har fallit sönder ochParisfredens bestämmelser mer eller mindre harrivits upp, skall vi väl kunna ha ett aktivt samarbeteså att vi får en dialog.Ett praktiskt problem utgör rajavartiosto,gränsjägarna, som de felaktigt kallas i . Deär en produkt av Parisfreden. tvingadeFinland att ha militära eller paramilitära truppervid gränserna. De utgör ett problem. Det är i ochför sig bra att vi har sådana styrkor där, men deutgör ett problem för både svensk och finsk tull-och polispersonal. Senast blev tullpersonalen iKaresuando tvångsvisiterad av dessa militärstyrkoroch förnedrad på ett otrevligt sätt. Jag hoppas attvi kan få ordning på det här. Vi vill gärna ha kvarstyrkorna, men vi vill att de skall vara snälla ochtrevliga -- lika trevlig som man är inom Polisen ochTullen.Anf. 34 (nyd):Herr talman! Jag är mycket väl medveten om vemsom är kulturministern och vem som ärförsvarsministern. Med kulturminister har jagdebatterat oaliga gånger, men det är nu förstagången jag gör det med försvarsministern.Orsaken till att jag över huvud taget gick upp idebatten var följande passus i försvarsministernssvar: ''En särskild utredare med uppdrag att göra enöversyn av vissa delar av utlänningslagen har ävenlagt fram ett underlag angående laglig reglering avmassflyktsituationer.'' Det berör vad interpellantenJohn har tagit upp. Det sägs att om det t.ex.uppstår en akut och omfattande brist på mat i detforna eller en eller flerakärnkraftskollapser i det östra eller södranärområdet kan vi befinna oss där, dvs. att den härsituationen uppstår. Jag tycker därför att det ärrelevant att ta upp den här frågeställningen just här.Men jag har förståelse för att frågan kanske ännuinte har diskuterats i . Jag berförsvarsministern att notera de frågor jag ställdeoch beakta dem när ärendet kommer upp.Den ena frågan jag ställde var: Hur klarar man avden situation som uppstår om man gör alla tillasylsökande när niomånadersgränsen harpasserats?Jag ställde också en fråga som kanske i högre gradberör den parlamentariska kommitté som EricKrönmark håller i. Det är ju så att en fastighet somoundgängligen behövs för någonsförvärvsverksamhet inte utan absolut tvingandeskäl får tas i anspråk genom rekvisition. Det är dåmycket märkligt att man kan förfara så med svenskegendom, att man undandrar svenskanäringsidkare möjligheten att fortsätta med sinnäring.Jag vill också med några exempel visa vad den härlagen leder till. I sammanställningen tar man uppnågra olika aspekter bl.a. rörande folkbokföringen.Man menar att människor som kommer hit inteskall folkbokföras, eftersom folkbokföringen ärinkörsporten till det svenska samhället och kopplattill många av de tjänster som erbjuds dem som borhär. Det är naturligtvis riktigt, så jag sympatiserarmed den uppfattningen.I sammanställningen talas det också om att demänniskor som kommer hit har rätt till denbiståndsersättning som finns för invandrare ochasylsökande.Anf. 35 erinrar om interpellationensämne.Anf. 36 (nyd):Herr talman! Den här sammanställningen berörs iförsvarsministerns svar.Anf. 37 inte detta avsnitt.Anf. 38 (nyd):Herr talman! Jag kan låta bli att spinna vidare påjust den frågan. Hela den fråga ommassflyktssituationer som har tagitupp berörs just i det här PM:et. Det är alltså ett PMsom rör massflyktssituationer, och hela denlagstiftning som skall komma till stånd har tagitsupp där. Jag delar därför inte andre vicetalmannens uppfattning att den här frågan inte hörtill ämnesområdet -- den hör till det här ämnet. IPM:et talas om vad som kan hända i om ensådan här massflyktssituation uppstår.Anf. 39 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan lova att jagutifrån de intressen som jag som försvarsministerhar att företräda med särskild noggrannhetkommer att följa beredningen av det ärende somLars Moquist tog upp. Det faller alltså inte undermitt departement. Jag skall göra vad jag kan för attdet i fråga om de beröringspunkter som finns blir enbra handläggning och så att de mål som jag tror viär överens om uppfylls.Till vill jag säga att vi nu gör ensatsning på hemvärnet. Numerären ökar från100 000 till 125 000 man, vilket är viktigt, ochdessutom tillförs ny utrustning, nya uniformer ochvapen, och på sambandssidan sker klaraförbättringar. Detta sker mot bakgrund av atthemvärnet, inte minst i den här typen avsituationer, är utomordentligt värdefullt och i vissaavseenden helt överlägset då det gäller att snabbtkomma på plats, och man har dessutom godlokalkännedom. Det sker alltså en rejäl satsning påhemvärnet.Jag vill också peka på att de nordiskaförsvarsministermötena har utvecklats i brariktning. Vi diskuterar nu ingalunda bara FN-frågor, vilket var fallet för ett och ett halvt till två årsedan, utan tar upp alla typer av nordisktsamarbete, inkl. försvarsmaterielsamarbete. Vi de senaste försvarsministermötena -- det allrasenaste ägde rum här i för en dryg veckasedan -- diskuterat inte minst situationen iBaltikum, en gemensam syn i Baltikumfrågornaoch flyktingsituationer. Det finns ocksåprojektgrupper som arbetar med detta. Jag ärsåledes övertygad om att det som i hög grad är på gång.John var orolig över attkustbevakningsfartygen hade kommit på drift. Dethar de inte. De finns på plats. Jag skall själv i börjanav resa runt med ett av dem utanför denlettiska kusten. Det sker i samband med att jagredan nu avreser till de baltiskaländerna -- det är första gången som en svenskförsvarsminister gör det -- för att diskutera olikaformer av samarbete, och därvidlag kommer just defrågor som har tagit upp i sininterpellation att ingå.Anf. 40 (nyd):Herr talman! Jag får hoppas att försvarsministerninte kommer bort, som oljan gjorde, utan att hanhittar hem igen.Jag vill ställa en väldigt konkret fråga, och kanskekan jag också få svar på den. Hur många miljardervi i ger i bistånd är egentligen inte så noga,men faktum är att de länder som vi ger bistånd tillunder 1991--1992 köpte vapen för 13,5 gånger såmycket som summan av vårt bistånd -- hurförhållandena är just kan jag inte säga. Meddetta som bakgrund: Är försvarsministern villig attpå något sätt försöka påverka övriga i regeringenatt, såsom vi nydemokrater har sagt, omedelbarthalvera biståndet och låta den ena hälften gå tillBaltikum, till öst? Det är i öst som vi måste hjälpatill för att vi skall undgå det hot som finns i öst.Jag vill också påpeka att det som togupp om flyktingar och kärnkraft i allra högsta gradrörde interpellationen. Det vill jag säga som enliten anmärkning, men det får väl vara i och meddet.I försvarsministerns svar står: Stödet till våragrannländer i öst har hög prioritet. Öststödet utgördärvid en del i regeringens politik som avvägsgentemot övriga områden inom ramen för densamlade budgeten. Regeringen är således inteberedd att enligt interpellantens förslag göra någonisolerad avvägning av detta stöd gentemot vårtbistånd till utvecklingsländerna i tredje världen.Med andra ord: Regeringen bryr sig inte så mycketom hotet från öst, utan man prioriterar tredjevärlden, länder som ligger så långt från sommöjligt, eftersom problemen där är större.Jag vore tacksam för ett svar på min fråga.Anf. 41 Försvarsminister ():Herr talman! Som så riktigt påpekarhar jag redan å regeringens vägnar svarat på hansfråga om biståndet. Detta är dessutom en fråga somytterst avgörs av riksdagen.Som gammal, varm vän till de baltiska folken harjag uppträtt i baltiskasammanhang. Det var, herr talman, på den tideninte särskilt många som gjorde det, ville det ellerens vågade göra detta, och framför allt gav det inteden mista publicitet eller politiska utdelning.Jag gör vad jag kan för att hjälpa till inom ramen förmitt departement och det ansvar jag har. Vi har stora utbildningsprojekt pågång för personal från . Det gäller militärafrågor, gränsbevakning att få samhället att fungeraoch säkerhetsfrågor, och det gäller hanteringen avflyktingfrågor. Jag kommer att ta uppöverläggningar med mina baltiska kolleger för attfå deras syn på hur vi effektivt kan hjälpa dem.Allra sist, herr talman: Det frågades om viverkligen tar flyktingsituationen på allvar. Jag kanförsäkra och övriga i kammaren om,att är det någon fråga som är föremål förregeringens och statsförvaltningens samladeintresse, så är det just den problematik som JohnBouvin har tagit upp.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:115 om entunnel mellan och . 42 Kommunikationsminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka de ekonomiska konsekvenserna blir förskattebetalarna av att bygga en järnvägstunnelmellan och samt om det ärregeringens uppfattning att tidigare riksdagsbeslutavseende en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn ligger fast.Inför beslutet om Öresundsförbindelsen gjordeÖresundsdelegationen ett omfattandeutredningsarbete beträffande bl.a. en borradtvåfilig järnvägstunnel mellan ochMalmö.