prot · GH0919 · 1993-11-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:19Måndagen den 8 novemberKl. 15.00--15.041 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånRiksskatteverket inkommit bevis om att KristinaPersson (s), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan KentCarlsson (s) entledigats från sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare förriksdagsledamöter har utsetts ,, , , , , och ,, (alla s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 3 november 1993Lars § Justering av protokollJusterades protokollen för den 25, 26, 27, 28 och 29oktober.3 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget att vara suppleant iEuroparådets svenska delegation.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att BirgitHenriksson (m) ansökt om sjukledighet undertiden --den 8 december.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att TomasHögström (m) skulle tjänstgöra som ersättare förBirgit Henriksson.5 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskott, m.m.Förste vice förste vice talmannen meddelade att pågrund av uppkomna vakanser hadedels liberalernas riksdagsgrupp anmältSören som suppleant i näringsutskottetefter och suppleant i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén ,dels Socialdemokratiska riksdagsgruppen anmältInes Uusmann som suppleant i Europarådetssvenska delegation efter ,dels Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp somsuppleant i justitieutskottet och iutbildningsutskottet under anmält hennes ersättare vice talmannen förklarade valda tillsuppleant i justitieutskottetTomas ()suppleant i utbildningsutskottetTomas ()suppleant i näringsutskottetSören ()suppleant i svenska delegationInes Uusmann (s)p6p > suppleant i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-SverigeBengt ()6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:6 till skatteutskottet1993/94:9 till lagutskottet1993/94:72 och 74 till skatteutskottet1993/94:75 till socialutskottet1993/94:76 till bostadsutskottet1993/94:78 till finansutskottetMotionerna1993/94:Jo6--Jo10 till jordbruksutskottet1993/94:Sk2--Sk4 till skatteutskottet1993/94:K5--K8 till konstitutionsutskottet1993/94:Sf4--Sf8 till socialförsäkringsutskottet1993/94:K9 och K10 till konstitutionsutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:50 Fortsatt reformering avföretagsbeskattningen1993/94:84 Ändring i lagstiftningen förvärdepappersfonder1993/94:85 Vissa skattefrågor rörande livförsäkring1993/94:87 Ändring i lagen (1990:616) ominförande av lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m.1993/94:90 Översyn avtjänsteinkomstbeskattningen, m.m.1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m.Justitieutskottets betänkande1993/94:JuU4 Processrättsliga frågorUtrikesutskottets betänkanden1993/94:UU1 Krigsmaterielexport1993/94:UU2 Mellanöstern1993/94:UU4 Internationella miljöfrågorFörsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU1 Farligt godsSocialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU1 Svenskt medborgarskap m.m.1993/94:SfU2 Bidragsfusk m.m.Socialutskottets betänkanden1993/94:SoU7 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor1993/94:SoU8 betänkanden1993/94:KrU1 Kulturmiljövård m.m.1993/94:KrU2 Ortnamn1993/94:KrU3 Arkeologiska massfynd1993/94:KrU5 betänkande1993/94:NU2 Återbäring av vinstmedel frånvattenkraftsproduktionenBostadsutskottets betänkanden1993/94:BoU1 Vissa frågor om naturresurslagen1993/94:BoU2 Vissa bostadsrättsfrågor8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 4 november1993/94:49 av () tillkommunikationsministern om privatisering avtelenät:Utvecklingen i samhället går med en hisnandehastighet. Nya upptäckter skapar nya möjlighetertill utnyttjande och utveckling av olikaverksamheter inom näringslivet, inom olikakommunala delar och för var och en av oss somenskilda människor.Vi lever i ett postindustriellt samhälle. Ett samhälledär tekniken spelar en allt större och avgöranderoll. Genom en ständigt pågående utbyggnad avteleteknik och finoptik finns helt andramöjligheter för näringsliv och organisationer attbedriva sin verksamhet runt om i vårt land. Genomtelenätet kan de flesta av oss ständigt befinna sig ihändelsernas centrum oavsett var vi bor. En viktigframtidsfråga är vilka som kommer att ha tillgångtill all denna teknik och utveckling. Vilka skall styraoch bestämma över det som skall vara tillgängligteller inte? Det är en spännande utveckling medsvåra frågor som kan föra mycket gott med sig.I det skedet framstår det för mig som obegripligt attregeringen väljer att avsäga sig ansvaret ochinflytandet över just de delar i vår infrastruktur somi framtiden kommer att ha en allt större och meravgörande betydelse. som kabel- ochtelenät, postmeal och god service är avgörandepelare i denna utveckling väljerkommunikationsministern och regeringen attöverlåta den tekniken och den utvecklingen tillmarknadens aktörer.Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för attbevara möjligheten till inflytande och ansvar införframtidens teknik?1993/94:50 av () tillutbildningsministern om kunskap och kompetensför nästa århundrade:I en rapport kallad Agenda 2000 -- Kunskap ochkompetens för nästa århundrade -- utvecklarutbildningsministern sitt tänkande inom dettaområde. Rapporten påstås utgöra en ram för detfortsatta arbetet med att möta de långsiktigakompetensutmaningar som det svenska samhälletstår inför.Rapporten är oroande i sin ytliga analys ochpolitiska slängighet. Rapporten har närmastkaraktären av en moderat pamflett. Denstrukturomvaldning vi står inför i västvärldenpåstås delvis och särskilt för ha sin grund ''ien för stor offentlig sektors snedvridandeskatteuttag och konkurrens- samtrörlighetshämmande regleringar. ''Vissa påstådda brister vad gäller utbildning iarbetskraften förklaras bl.a. bero på ''att detfunnits en officiell syn på kunskaper som nedvärderat än understrukitdessas betydelse. ''LAS och MBL påstås direkt premiera orörlighet,vilket därmed hindrar individens möjligheter tillsåväl kompetensutveckling som bättre lönevillkor.Beskattningen av bostadsbyten liksom detoffentliga socialförsäkringssystemet görs till andrahinder för kompetensutveckling. Synen påutbildningens värde för den enskilde reduceras fråga hur mycket högre lön som blir resultatet avkompetenshöjning.Trots att kompetensutveckling kräver ett brettangreppssätt på olika utbildningsinsatser kretsarrapportens intresse nästan uteslutande kringhögskoleutbildning. Det sägs rakt ut att''vuxenutbildningen inom komvux och folkbildningförefaller inte heller fylla rollen som hemmahamnför den fortsatta kompetensutvecklingen tillräckligtväl''.Utbildningsministern bortser helt från de mångakorttidsutbildadesbehov av ytterligare kunskaperoch kompetens. Det enda som rapporten räknarmed är former för kompetensutveckling för de som''inte först och främst har behov av den merastandardiserade och elementära vuxenutbildningsom via skattsedeln erbjuds till andra grupper. ''Rapporten illustrerar väl den syn som regeringentidigare givit uttyck för t.ex. när den ibudgetpropositionen 1992 kraftigt prioriterade nedfolkbildning och vuxenutbildning. Isamma anda pågår nu inomUtbildningsdepartementet arbete på att förändravuxenstudiestödet med resultat att vuxna kommeratt få allt större svårigheter att finansiera sinastudier.Utbildningsministern hävdar i rapporten agenda2000 att han nu håller på med ett arbete kring''kunskap och kompetens för nästa århundrade''.En stor mängd organisationer, institutioner ochmyndigheter anses ha något att bidra med. Så t.ex.anses lämpligt att analyserasvensk utbildning ur ''humankapitalsynpunkt''.Däremot finns på sedvanligt sätt ingen vilja atttillvarata den stora kunskap som finns hoslöntagarnas organisationer eller hosbildningsförbunden om vuxnas behov av ochförutsättningar för kunskapsväxt ochkompetensutveckling. Detta förstärker intycket avatt utbildningsministern endast ser till dehögutbildades behov.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågautbildningministern:1. Anser utbildningsministern att vuxenutbildninghar någon roll för kunskap och kompetens i enagenda för 2000-talet?2. Vilket värde för kunskapsväxt, bildning ochkompetensutveckling tillmäterutbildningsministern den breda utbildning förvuxna inom ramen för komvux, folkhögskola ochstudieförbund?3. Avser utbildningsministern att inbjuda defackliga organisationerna och folkbildningensorganisationer att i likhet med i rapportenomnämnda organisationer och institutionerredovisa sina bedömningar vid utarbetandet av enkompetensstrategi?1993/94:51 av () tillkulturministern om uppehållstillståndet förvåldtäktsoffer från det forna Jugoslavien:Bland flyktingarna från kriget i det fornaJugoslavien finns ett stort antal kvinnor som utsattsför våldtäkter. Vid olika tillfällen -- bl.a. medanledning av interpellationer från kvinnorrepresenterande alla riksdagspartierna -- har dennafråga diskuterats i kammaren. Några frågor saknaremellertid fortfarande svar. Jag vill här följa uppfrågan om våldtäkt som skäl för uppehållstillstånd.Ett stort antal av våldtäktsoffren som kommit tillSverige är från Bosnien. De har genom beslut avregeringen beviljats permanent uppehållstillstånd.Våldtäkt som skäl för asyl i dessa fall behöversåledes inte prövas. Det innebär emellertid inte attproblemen är lösta. På förläggningar i vårt landfinns ett stort antal kvinnor från andra delar av detforna som utsatts för våldtäkt avuniformerad polis eller militär vanligtvis i syfte attfå dem att lämna informationer om anhöriga.Eftersom det är myndighetspersoner som utsattdem för våldtäkterna kan de rimligtvis inte sökahjälp av det egna landets polis. I de fall som harrefererats för mig har intebetvivlat kvinnornas berättelser.Medicinsk personal på förläggningarna ser att dessakvinnor och deras familjer mår mycket dåligt ochatt det är svårt att hjälpa dem på ett bra sätt så längede går i ovisshet om ifall de skall skickas tillbakaeller få stanna. oroarsig för att dessa kvinnors skäl inte kommer attutgöra tillräcklig grund för flyktingstatus.Avser kulturministern att verka för att våldtäktdefinierars som tortyr när den utförs avmyndighetsutövare i syfte att få kvinnan att lämnainformation eller i syfte att skrämma familjen påflykt, s.k. etnisk rensning?Kommer asylsökande kvinnor även från andradelar av det som utsatts förvåldtäkt som utförts av myndighetsföreträdare attfå stanna?Är kulturministern beredd att ge Invandrarverketinstruktioner om att dessa kvinnor skall gesflyktingstatus i enlighet med ?1993/94:52 av () till statsrådet om bostadspolitiken:Det är tredje gången denna höst som jag i frågaeller interpellation till har anledningatt aktualisera olika spörsmål om den svenskabostadspolitiken. Att jag är så enträgen berornaturligtvis på att frågorna är viktiga men också påatt statsrådet under sina som''bostadsfinansieringsminister'' aldrig deltagit i endebatt med anledning av betänkanden frånbostadsutskottet. Detta är förvånanden och kantyvärr inte tolkas på annat sätt än att statsrådet inteanser bostadspolitiken viktig nog att debatteras häri . Enda möjligheten att få till stånd endebatt och diskussion i om de viktigabostadsfrågorna är att genom frågor ochinterpellationer fästa uppmärksamhet på dem.Det torde inte råda delade meningar om att densvenska bostadsmarknaden brottasmed stora svårigheter. Det gäller till stora delarbåde det bestånd av bostäder vi har med en i höggrad vikande investeringsvilja i vad avser ny- ochombyggnad av bostäder. Bakgrunden till detta ärgivetvis den ekonomiska krisen men också enbetydande oförmåga från regeringens sida atthantera den. Detta har lett inte bara till storaproblem på bostadsmarknaden utan också till ensviktande för att inte säga en praktiskt taget heltutslagen byggarbetsmarknad. är var fjärdebyggnadsarbetare utan arbete.Beträffande bostadsbyggandets omfattning räknarBoverket med ett påbörjande om ca 15 000lägenheter --1996. Detfinns bedömare som anser att påbörjandet blir ännulägre i vart fall . Först räknar verketmed en ökning av antalet påbörjade lägenheter till25 000. Ett påbörjande om 15 000--20 000lägenheter är för lågt för att bereda bostäderåt dem som söker sig ut på bostadsmarknaden samtt.ex. för äldre människor som har behov avservicelägenheter och olika slag av specialbostäder.Därom torde de flesta som sysslar medbostadsbyggande vara eniga. Också sett i ettinternationellt europeiskt perspektiv ärbostadsbyggandet i mycketlågt. Att så är fallet beror på flera faktorer och dåinte minst på de alltför ofta förekommandepolitiska ingreppen i bostadsfinansieringssystemet,något som i sin tur bl.a. innebär att byggbranschenoch bostadskreditmarknaden tappar förtroendetför den politiska viljan och förmågan att ta ansvarför en långsiktigt hållbar bostadspolitik. Det är motdenna bakgrund förvånande att regeringen nuförelägger förslag om ytterligareminskning av räntebidragen med 3 miljarderkronor avseende åren 1992--1994. Detta förslagkommer definitivt och kommer attinnebära ytterligare problem för de boende och fören fungerande bostadskreditmarknad. Ettgenomförande av förslaget innebär attfastighetsvärdena sjunker ytterligare och attboendekostnaderna ökar med ca 300 krpå för en lägenhet om , dettavid sidan av de s.k. ordinarie upptrappningarnasom blir minst lika stora. Dessa ökadeboendekostnader skall inte sällan betalas avpersoner som kanske är arbetslösa eller eljestdrabbats hårt av den ekonomiska krisen. Dessutomkommer kapitalkostnaderna att öka i ettbostadsbestånd med många outhyrda lägenheter.För att i någon mån reparera problemen påbostadskreditmarknaden har regeringen förelagtriksdagen en proposition för att stabilisera dennamarknad. Utan att föregripa riksdagsbehandlingenav propositionen vill jag redan nu framhålla att jagär starkt tveksam till om vad som där förordaskommer att ha den av regeringen avsedda verkan.Ett alltför dåligt genomarbetat förslag med enalltför låg ambitionsnivå är det betyg man tyvärrmåste sätta på regeringens proposition.Med tanke på den märkliga arbetsfördelning somfinns i regeringens kansli skall jag inte nu ta uppvissa andra frågor på bostadsområdet som jag vetsysselsätter regeringen, såsom förändringar ihyresförändringslagen i avsikt att låta de s.k.marknadskrafterna få ytterligare svängrum påhyresmarknaden. Ej heller vill jag nu aktualisera deförändringar i bostadsrättslagen som förs fram i endepartementspromemoria. Jag vill i ställetkoncentrera denna interpellation till frågan om ettökat bostadsbyggande. Med hänvisning till detovan anförda vill jag till statsrådet följande fråga:Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för attupprätthålla en långsiktigt hållbar årlignyproduktion av bostäder av den omfattning somBoverket anser erforderlig?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 november1993/94:113 av () tillutbildningsministern om studiestöd till kvinnoröver 40 år:I den s.k. studiestödsberedningen diskuterasförslag om reformering av studiemedelssystemet.Beredningens rapport har inte remissbehandlats.Rapporten har endast varit föremål för en slutenhearing med inbjudna organisationer och personer.Beredningen diskuterar förslag att studielån endastskall kunna ges för tio terminers studier. kanman erhålla studiemedel under högst tolv terminer.Beredningen anser också att åldersgränserna börändras. bör gränsen sättas vid ochinte som vid för möjligheter att erhållastudiemedel. Beredningen föreslår också ändraderegler för återbetalning och att 65-årsgränsenavskaffas. Föreslagna förändringar kommer om degenomförs att särskilt drabba kvinnorna. Jag villdärför fråga utbildningsministern:Avser utbildningsministern att vidta några åtgärderför att underlätta för kvinnor sombehöver vidareutbilda sig?den 4 november1993/94:114 av () tillkommunikationsministern om järnvägsverkstadeni Tillberga:I planeras och pågår omfattandejärnvägsinvesteringar som ,och Svealandsbanan.Järnvägsverkstaden i är centrum förunderhåll av motorvagnar, bussar och spårvagnar,inte minst de tåg som kommer atttrafikera järnvägarna i Mellansverige.Det är således viktigt att slå vakt om dennaunderhållsverkstad som har lång erfarenhet ochkunnig arbetskraft med hög kompetens. som Tillbergaverkstaden tillhördiskuteras varsel av ca 250 personer fördelat på defem underhållsverkstäder som TGOJ driver.Diskussion har uppkommit om eventuellnedläggning av någon av underhållsverkstäderna.Känner kommunikationsministern till destrukturplaner som gäller TGOJ:s verkstäder och iså fall vad som kan gälla Tillbergaverkstaden?1993/94:115 av () tillutbildningsministern om högre konstutbildning isödra om och finns ingenhögre konstutbildning. Den statliga utredningen''Konstnärlig högskoleutbildning'' bekräftadebehovet av en konsthögskola i . Medanledning av att universitet och högskolor har givitsökat eget ansvar för organisation, ekonomi ochkvalitetsfrågorna har och Malmöstad kommit överens om att etablera enkonsthögskola. Utbildningen skall omfatta fem årsheltidsstudier, 200 poäng. Den nya utbildningenskall bygga på den bas som skapats av de etableradeForum-skolorna i , vilka givitkonstutbildning på hög nivå. har åtagitsig att stå för lokalfrågan. Ombyggnaden avMellersta förstadsskolan i är redanplanerad. Såväl de ekonomiska som de praktiskaförutsättningarna är alltså lösta. Kvar är endastexaminationsfrågan. anhölluniversitetets styrelse i en skrivelse till regeringenom tillstånd att utfärda konstnärlighögskoleexamen med inriktning på konst.Departementets reaktion på förslaget har tyvärrdröjt. Ett snabbt besked är viktigt för att eleverskall kunna antas till hösten 1994.Min fråga till utbildningsministern: beredd att ge Lundsuniversitet och ett snabbt besked så attde första eleverna kan antas till utbildningen hösten1994?1993/94:116 av () till statsrådetBo Könberg om frihet att välja husläkare:I län har beslutat attlandstingsanställda skall erhålla gratis sjukvård --men endast om personalen vänder sig till delandstingsanställda husläkarna. Det går således inteatt få denna förmån om man vänder sig till sinprivate husläkare. En huvudtanke medhusläkarsystemet är att ge patienten möjlighet attsjälv välja läkare. Det förutsätter rimligen också attkonkurrensneutralitet råder mellan privata ochlandstingsanställda husläkare.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attalla oavsett arbetsgivarnas prefrenser skall hamöjlighet att fritt välja husläkare?den 5 november1993/94:117 av () till statsrådetBeatrice om kvaliteten på skolansundervisning:Under 1970- och 1980-talen fanns det ett parti somständigt krävde ''mindre klasser'' som lösning påskolans problem. Detta skedde när landet styrdesav en socialdemokratisk regering. tyckslösningen på skolans problem ha förändrats. serde tidigare kravställarna med stor förståelse på alltstörre klasser och allt fler elever perundervisningsgrupp.Vad ämnar regeringen göra för att möjliggöra förkommunerna att anordna undervisning av störstamöjliga kvalitet?1993/94:118 av () tillarbetsmarknadsministern om företagshälsovården:Avtal om företagshälsovården saknas för storadelar av arbetsmarknaden. Detta riskerar att ledatill en nedrustning av företagshälsovården medsämre arbetsmiljö, ökade hälsorisker ochförsummad arbetsplatsinriktad rehabilitering avarbetstagare som följd.Arbetsmarknadsministern har i olika sammanhanguttalat att han vill avvakta förhandlingsresultatetom en avtalsreglering av företagshälsovården samtatt det finns en proposition i somkan läggas fram för om parterna inteklarar av denna förhandlingsomgång.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga: Hur länge skall vi vänta på parternasförhandlingar om företagshälsovården?1993/94:119 av i (m) tillsocialministern om ochalkoholmonopolet:Den 1 januari 1995 träder i kraft.Enligt uppgift innebär detta att Systembolagetsmonopol vad gäller ensamrätt av försäljning avalkoholhaltiga drycker upphör.Detta innebär att t.ex. livsmedelsbutiker frånnämnda datum kan sälja det sortiment därSystembolaget tidigare haft monopol.Avser statsrådet vidta några åtgärder medanledning av ikraftträdande och desseffekter på Systembolagets monopol?1993/94:120 av () tillmiljöministern om blyhagel:Örebro kommun fattade beslut om attförbjuda användningen av blyhagel vid skjutbanor.Beslutet väckte en hel del uppståndelse, men togsdå utländska undersökningar visade att blyhaglentvärs emot vad forskare trott, inte omgesmed något skyddande oxidskikt, utan i ställetvittrar sönder och läcker bly till omgivningen. Engrundlig undersökning vid en skjutbana i Hälleforshar nu genomförts av docent , verksamvid vid Uppsalauniversitet, som bekräftar de utländskaundersökningarna. Kraftigt förhöjda halter av bly imarken samt den intilliggande sjön kankonstateras.Man kan alltså befara att det finns ett mycket stortantal blykontaminerade områden vid landetsskyttebanor. Det är mycket angeläget att snabbtkunna få ett grepp på problemets storlek och hurstort åtgärdsbehovet är. Det viktigaste på kort siktmåste bli att förbjuda användningen avblyhagel. Om inte enighet kan nås om ett snabbttotalförbud bör det kunna införas stegvis medomedelbar verkan vid landets skeet ochtrappskyttebanor.Vad ämnar miljöministern vidta för åtgärder för attproblemen med blykontaminering till följd avanvändning av blyhagel skall kunna lösas?1993/94:121 av () tillstatsrådet om företagarutbildning pågymnasial nivå:De små och medelstora företagen spelar ennyckelroll för att klara landets välfärd. Det ärdärför viktigt att vi ger ungdomar en utbildning somger dem teoretiska och praktiska kunskaper för attkunna verka i små företag och som egna företagare.Inget av gymnasiets nationella program eller någonav de nationellt fastställda grenarna täcker dettabehov. De s.k. specialgymnasierna med riksintagfinns bara med olika idrottsinriktningar, och detfinns heller inga friskolor medföretagarinriktning. Verksamhet av detta slag finnssåvitt jag vet endast som t.ex. projekt av ''Ungföretagsamhet'' inom gymnasiets ekonomiskaprogram. De mer yrkesinriktade utbildningarnaförbereder oftast eleven på att söka arbete, att blianställd, och det pratas väldigt litet om vad mankan starta själv.En undersökning gjord avUtbildningsdepartermentet visar att specielltmindre företag är ovilliga att premiera akademiskastudier, vilket ytterligare understryker behovet avföretagarutbildning på gymnasial nivå.Är utbildningsministern beredd att verka förinrättandet av företagarutbildningar ochföretagargymnasier som kan förbereda ungdomaratt verka inom små företag och som egnaföretagare?10 § Kammaren åtskildes kl. 15.04.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.