prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — 146 BO G JENEVALL (nyd):Fru talman! Jo, jag har uppmärksammat i svaret attfrågan kan tas upp även i , ochjag tycker att det är alldeles utmärkt. Men med endåres envishet återkommer jag till det jag har sagtom konventionen. Enligt min uppfattning är detmöjligt för kommunikationsministern att ta ettinitiativ, och det ser jag fram mot.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:252 om privatiseringav SwebusAnf. 147 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen planerar att privatisera ägs av , ett bolagsom är helägt av affärsverket SJ.SJ har ett bemyndigande att avyttra aktier,fastigheter m.m. i affärsverket ochSwedcarrierkoncernen för högst 5,2 miljarderkronor. Knappt hälften av detta bemyndigande hari dagsläget utnyttjats.En eventuell avyttring av är således ettbeslut som styrelsen i Swedcarrier och ytterst i har att fatta. Enligt vad jag erfarit är enavyttring av inte aktuell.Anf. 148 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Möjligen ärjag något förvånad över att det ärkommunikationsministern som svarar. Jag hadeställt frågan till näringsministern, som ju ansvararför regeringens privatiseringsplaner. Jag får välsäga att jag inte blev vare sig mycket klokare ellerspeciellt mycket nöjdare avkommunikationsministerns svar.Swebusgruppen, där bl.a. Wasabuss ingår, finnsinom Swedcarrier. Det är, somkommunikationsministern sade, ett dotterbolag tillSJ. Man har 2 500 bussar och är . dominerar marknaden iSverige -- det vetkommunikationsministern. Närmaste konkurrentär , som har av marknaden. Dettaär förhållandet före förvärv av MalmöLokaltrafik.Jag fick reda på att hämtathem huvuddelen av Blekingetrafiken. Statenkonkurrerade med andra ord ut bl.a. privataLinjebuss. Jag riktar ingen kritik mot dem som harupphandlat, men nog är väl detta noterbart.Fru talman! Jag tycker att man i den härförsamlingen skall säga att det arbete somkommunikationsministern i övrigt har drivit när detgäller avmonopolisering och avreglering förtjänarberöm. Syftet är just att få till stånd bättrekonkurrensvillkor och pressa kostnaderna. Det harvarit bra. Kostnaderna har i många fall kunnatpressas, med upp till 10--. När det gällerLinjebuss i är det fråga om . Vi måstefortsätta med detta. Jag tror attkommunikationsministern och jag är överens omdet.Jag är övertygad om att många kommuner förnärvarande tvekar att upphandla bussverksamhet,beroende på att intar en så dominerandeställning. De tvekar att överlåta ett kommunaltmonopol -- om jag får uttrycka mig så -- till ettstatligt monopol. Därför tycker jag attkommunikationsministern skall ta tillfället iakt att svara på frågan: Vad tyckerkommunikationsministern och regeringen om dethär? SJ tillhör ju regeringen.Anf. 149 Kommunikationsminister ():Fru talman! Min grundläggande princip är att det äroerhört viktigt att staten som ägare tillkonkurrensutsatt verksamhet inte har andraavkastningskrav än vad privata ägare har. Vi kan dåtitta på resultaträkningen för ochkonstatera att man har en avkastning som ärjämförbar med andra operatörer. Man har under1992 en räntabilitet på eget kapital på ochpå sysselsatt kapital på . Detta, i kombinationmed en soliditet på , är värt att notera. Detfinns ingenting i detta material som tyder på attSwebus skulle dumpa marknaden. Tvärtom är detså att SJ-ledningens vilja att ha är att manvill ha en avkastning som också stöderjärnvägsverksamheten i det nuvarandeomstruktureringsskedet.Jag är inte alls främmande för att den dagenkommer -- när affärsverket SJ har kapitaliserats,när vi har fått en helt slimmad verksamhet -- då detblir aktuellt att också avyttra . Som framgårav mitt svar har SJ ett bemyndigande avriksdagen att avyttra bl.a. och andraverksamheter inom för högst5,2 miljarder. Man har utnyttjat hälften. När denmycket kompetenta koncernledningen anser detlämpligt kan en utförsäljning av också bliaktuell.Anf. 150 ():Fru talman! Jag tror inte heller att är ettföretag som inte sköts bra. Problemet är möjligenatt det finns hinder på vägen för att ytterligareprivatisera marknaden. Kommuner har ju uttalaten påtaglig rädsla för att upphandla sin verksamhet.Jag läste i en artikel -- som jag förmodar attkommunikationsministern också har läst -- i SvenskLokaltrafik att ordförandesäger att det borde vara fullständigt naturligt förregeringen att, som ett ytterligare led och som nästasteg, se till att privatiseras. Det kan finnasen rädsla för att köps upp av någon annan,stor konkurrent. Men jag tror att marknadenmycket väl skulle kunna svälja ytterligare ettbussföretag. blev en raket på börsen efterbörsintroduktionen.Varför inte ytterligare pröva detta? Varför överlåtahela ställningstagandet till SJ? Regeringen ochkommunikationsministern måste ju tyckanågonting själva i det här fallet, när konkurrensenriskerar att snedvridas.Anf. 151 TALMANNEN:Jag får erinra om de tidsregler som gäller.Anf. 152 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att är en braoperatör på marknaden. Om man får tro OlleSchmidt ger kommunerna alltförkonkurrenskraftiga erbjudanden. Det är intenågonting som de som upphandlar skall vara räddaför. Genom konkurrenslagstiftningen är det fulltmöjligt att pröva varje upphandling och få belystom det finns sådana element som inte är förenligamed den mycket omfattandekonkurrenslagstiftningen.Jag upprepar att jag inte utesluter att det kanuppstå ett läge där det blir aktuellt att sälja utSwebus till marknaden. Jag tror att vi också skallvara vaksamma inför att det behövs en stor,kompetent operatör, som har stordriftsfördelar,som kan gå in och ta av de mycket stora kontraktsom är aktuella, uppfylla dem och se till attmarknaden successivt växer för privata operatörer.Anf. 153 ():Fru talman! Jag blir litet orolig över vadkommunikationsministern nu säger. Det kan intevara regeringens och kommunikationsministernsuppgift att försöka kontrollera marknaden på detsättet. En part håller på att bli alltmer dominerandepå den svenska bussmarknaden, och det ger ensnedvriden konkurrens. Det skapar enmonopolartad situation. Det är det somkommunerna är oroliga för -- i varje fall vissapolitiker i kommunerna. Regeringen och vi haranledning att vara bekymrade över detta.Frågan om staten skall subventionera olikaverksamheter har inte med detta att göra. Därförtycker jag att kommunikationsministern bör varaintresserad av -- han antyder också detta -- att se tillatt kommer ut på den öppna marknaden såfort som möjligt. Annars kan situationen mycketsnabbt bli en helt annan.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Fru talman! Frågan om ägarskap avgörs förnärvarande av , och ytterst ärdet koncernledningen inom SJ som har ansvaret.Man har bemyndigande att sälja ut, men ärdet inte aktuellt. Jag utesluter emellertid inte attdet kommer att bli aktuellt framöver.Anf. 155 ():Fru talman! Jag skall bara göra en kort kommentar.Det är väl ändå ytterst ägaren som har detslutgiltiga ansvaret. Ägaren av SJ är väl i det härfallet staten och regeringen. Såvitt jag förstår harkommunikationsministern svarat på min fråga avdet skälet att ansvaret för SJ vilar påkommunikationsministern. Det är följaktligen intehelt oväsentligt vad kommunikationsministern ochstaten som ägare tycker i den här frågan.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Fru talman! Regeringen har inte minst inomKommunikationsdepartementets områdegenomfört ett stort antal avregleringar. Demarknader som kommunikationsmarknadernabestår av är av tradition oerhört monopolinriktade,med mycket liten konkurrens. Därför håller vi nupå att på bl.a. järnvägsområdet, teleområdet ochpostområdet stifta ramlagar. På samma sätt hållervi på att avreglera långväga busstrafik. Närmarknaderna har fått sina totala spelramar, kan detockså bli aktuellt med att sälja ut Swebus.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:261 omDennispaketetAnf. 157 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainvesteringar i Dennispaketet som regeringenkommer att påskynda respektive avslå.Bakgrunden till frågan är att regeringen haraviserat att en proposition om finansieringen avväglederna i Dennispaketet skulle föreläggasriksdagen under hösten 1993.Först vill jag säga till attutbyggnaden av ett antal projekt i Dennispaketetredan pågår. Det gäller bl.a. utbyggnaden avRoslagsbanan, moderniseringen av tunnelbanan,utbyggnaden av dubbelspåret mellan ochVästerhaninge och utbyggnaden av motorvägen påväg E 18 mellan Söderhall och Rösa. Underinnevarande år har regeringen beräknat attutbetala i bidrag tillStockholms läns landsting för finansieringen av deprojekt som SL ansvarar för. Totalt har regeringenbeslutat att enligt viss tidsplan utbetala till s.k. SL-investeringar. Dessamedel inkluderar även planering och utbyggnad avsnabbspårvägen mellan och är viktigt att komma ihåg att Dennispaketetbaseras på en regional överenskommelse, där ävenstatliga myndigheter deltagit i arbetet. För att de ipaketet ingående delarna skall kunna genomförasbehövs ett antal beslut från regering, riksdag ochberörda kommuner.Riksdagen såg, vid sitt ställningstagande våren1991, positivt på de uppgörelser som träffats.Riksdagen hävdade att ett fullföljande avuppgörelserna leder till att en angelägen utvecklingfrämjas så att trafiken kan utvecklas ochmiljöproblemen bemästras. Man bedömde ocksåatt överenskommelsernas utgångspunkter rimmadeväl med de trafikpolitiska beslut som riksdagentidigare fattat. Man uttalade att det därför ärangeläget att uppgörelserna kan genomföras. Föratt möjliggöra ett fullföljande avöverenskommelserna anvisade riksdagensammanlagt till de trestorstadsregionerna, varav tillStockholmsregionen.Regeringen arbetar medutformningen av de finansiella förutsättningarnaför de avgiftsfinansierade vägprojekten. Så snartregeringens arbete är klart kommer ett förslag tillfinansiering att överlämnas till förgodkännande.Anf. 158 ():Fru talman! Jag vill först tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag vill börja med att frågakommunikationsministern om han har tagit del avorden ''Ur tid är leden''. Det mottot haraktionsgruppen mot Dennispaketet haft och har försitt arbete. Min uppfattning är nämligen den att dettycks ha fått genomslag även hoskommunikationsministern, eftersom man efter denstora manifestation som ägde rum i den17 november dragit tillbaka propositionen omDennispaketet. Jag skulle gärna vilja ha den sakenbekräftad av kommunikationsministern.Jag vill fortsätta med frågan om propositionen. Islutet av svaret säger kommunikationsministern kommer att överlämna ett förslag tillriksdagen. Kan vi alltså förvänta en propositionunder våren, och kommer man i så fall att fullföljadet ursprungliga Dennispaketet i dess helhet?I min fråga tog jag upp kollektivtrafikdelen ipaketet. Jag bedömer det som mycket angeläget attden delen av Dennispaketet blir genomförd.Kommunikationsministern påpekar att en del avprojekten har påbörjats. Det är ändå väldigt smådelar som satsas på kollektivtrafiken jämfört medden totala kostnaden för Dennispaketet. Finns detinte fler delar? Upprustningen av tunnelbanan skerändå i väldigt liten skala jämfört med behovet. Vidutvecklingen av bussarna har man itillgänglighetsfrågan och miljöfrågan inte kommitså långt. Miljöbussar tas fram i Stockholmsinnerstad, men i väldigt liten utsträckning iStockholms kranskommuner. Finns det inte häranledning att göra betydligt mer från regeringenssida, om man nu delar uppfattningen att det ärviktigt att ta fram de delar av Dennispaketet därman faktiskt är överens?Anf. 159 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag sade i mitt svar kommerregeringen att förelägga ettförslag till finansiering av väglederna iDennispaketet.Nu säger att det är små delar somhandlar om kollektivtrafiken. Jag har ändå räknatupp utbyggnaden av ,moderniseringen av tunnelbanan, utbyggnaden avdubbelspåret mellan och ,snabbspårvägen mellan och ,för att nu nämna några.Det som finansieras av samhället -- från ,från osv. -- är de delarsom handlar om kollektivtrafiken. Vägdelen skallju finansieras av trafikanterna.Däremot är regeringen nu i full färd med attutvärdera förslaget till finansiering. Vi kommer attförelägga förslag till statligalånegarantier på de delar där vi är absolutövertygade om att de avgifter som tas av trafikenockså kan täcka kapitalkostnaderna samt bekostadrift och underhåll av dessa vägleder.Anf. 160 ():Fru talman! Då har kommunikationsministern intesett de kostnader som faller på miljöområdet, detsom kommande generationer får betala om helaDennispaketet fullföljs.Jag vill gå tillbaka till frågan om kollektivtrafiken.Jag håller med om att det är väldigt bra attinvesteringarna därvidlag kommit i gång därför attde förbättrar kollektivtrafiken i län.Det gör också att fler människor inte behöver tabilen till sitt arbete. Men frågan om vägdelen iDennispaketet kvarstår. Utbyggnaden avÖsterleden och Västerleden är hårt kritiserad. Somkommunikationsministern nämnde deltarstatliga myndigheter i detta arbete. En statligmyndighet, , har klart sagt ifrånatt verket anser att regeringen bör omprövaförslaget till Dennispaketet vad gäller vägdelen.Hur ser man från regeringens sida på det ?Anf. 161 Kommunikationsminister ():Fru talman! antyder att jag inteskulle ha sett den del som handlar ommiljöområdet. Jag undrar om har satt sig in i vad det här storatrafikpaketet egentligen handlar om och hur detkommer att påverka trafikmiljön iStockholmsregionen. Jag blir tveksam när jag hörhenne.Vad det handlar om är att man lägger en avgift påden trafik som skall använda Ringen för att ta sig ini innerstaden, och man utnyttjar dessa pengar föratt frigöra vissa vägmedel tillkollektivtrafikanläggningar. gör man enhistorisk satsning på kollektivtrafiken.Det här kommer att minska trafiken innanförRingen . Det kommer attinnebära en klart förbättrad infrastruktur ochtillgänglighet för kollektivtrafiken i en stad somredan i dag har ett av världens bästakollektivtrafiksystem. Jag undrar verkligen om EvaZetterberg har satt sig in i miljödelen av projektet.Anf. 162 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen attkollektivtrafikdelarna är väsentliga. De förbättrarmiljösituationen i -- om vi nu bara sertill Stockholmsdelen.När det gäller de andra delarna -- utbyggnaden avVästerleden och Österleden -- finns det forskaresom hävdar att det inte förbättrar för miljön. Rentekonomiskt kommer det att bekostas genombiltullar och annat. Men den skada som manåsamkar miljön lär däremot inte kunna pådet viset.Naturvårdsverket har uttalat sig i denna fråga ochkrävt en omprövning. Det måste väl regeringen tahänsyn till.Jag vill också fråga kommunikationsministern omden utfrågning som trafikutskottet hade begärt ochdär man från kommunikationsministernsdepartement ansåg att det inte fanns någonanledning att ha en sådan när nu ingen propositionkom. Finns det verkligen inte anledning attskärskåda de olika delarna i just miljöhänseende?Anf. 163 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är fullständigt felaktigt attKommunikationsdepartementet skulle ha velatförhindra att trafikutskottet håller en hearing. Detär trafikutskottet som på egen hand har tagitställning till att det kanske inte är fullt såmeningsfullt att hålla en hearing om en propositionsom ännu inte är avlämnad. Att propositionen ännuinte är avlämnad kanske kan tyckaär bra, eftersom det nu pågår en mycket noggrannprövning av bärkraften i dessa olika projekt. Detsker alltså en prövning som innebär att bara dedelar som klarar av att bära sina kostnader kommeratt finnas med i förslaget till de kreditgarantier somstaten förmodas ställa upp med.Anf. 164 ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jaghoppas att det förslag som kommer till riksdagenbara innehåller de delar som det finns en klaracceptans för och som innebär att man ser det somförbättringar för miljön att genomförainvesteringar i kollektivtrafiken. Det är de delarsom kommunikationsministern talar om och deytterligare delar som faktiskt är möjliga attgenomföra i , med storacceptans från allmänhet och alla miljövänner.Anf. 165 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att regeringen har atthålla sig till vad har sagt. Det är de ramarsom vi har. har sagt att det handlar omatt uppnå huvudsyftet med överenskommelsen.Det är den prövning som genomförs.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på frågorna 1993/94:229 och 235 omhusläkareAnf. 166 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att ge möjlighet atthindra läkare som gjort sig skyldiga tilldokumenterad felaktig behandling eller på annatsätt agerat klandervärt att etablera sig somhusläkare.Hans Karlsson har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att förhindra att olämpligaläkare etablerar sig som husläkare.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Husläkare omfattas av samma tillsynsbestämmelseroch sanktionsmöjligheter som andra läkare ochannan hälso- och sjukvårdspersonal.Bestämmelserna om detta finns i lagen (1980:11)om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m.fl.(den s.k. tillsynslagen). Det är Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd () som efteranmälan av beslutar om återkallelseav legitimation. För att detta skall kunna ske krävsatt läkaren är uppenbart olämplig att utöva yrketeller att han på grund av sjukdom e.d. inte kanutöva det tillfredsställande. Om en läkare fått sinlegitimation återkallad kan han självfallet inteetablera sig som husläkare.HSAN kan också besluta om disciplinärapåföljder -- erinran eller varning -- efter anmälanfrån en patient eller . En sådanåtgärd mot en läkare innebär inget hinder förhonom att etablera sig som husläkare i den mån hanuppfyller bestämmelserna i lagen (1993:588) omhusläkare. Att en läkare sagts upp från eller intefått fortsatt förordnande för tjänst hossjukvårdshuvudmannen innebär heller inte i signågot etableringshinder.Jag vill i detta sammanhang framhålla attlandstinget enligt husläkarlagen kan bestämma atthusläkarna skall rapportera till om sinverksamhet och att de skall samverka med andrainom vård- och rehabiliteringsområdet. Det ingåralltså som en del av husläkarnas grundåtagandeoavsett driftsform att medverka till att den egnaverksamheten följs upp såväl kvantitativt somkvalitativt.Som en följd av husläkarreformen har ocksåkvalitetssäkringsarbetet inom hälso- ochsjukvården intensifierats. Bl.a. har riksdagenanvisat särskilda medel för detta.Den enskildes möjlighet att fritt välja en husläkarebland dem som finns tillgängliga och har utrymmeatt ta sig an fler personer är ett centralt inslag ihusläkarreformen. Den enskilde skall också närsom helst kunna byta husläkare. Detta, ikombination med den närmare knytning som finnsmellan patient och läkare genomhusläkarreformen, förstärker patientens ställninginom hälso- och sjukvården väsentligt.Mitt svar till och äralltså att jag inte nu finner anledning att föreslåregeringen några särskilda åtgärder för attinskränka läkares möjlighet att etablera sig somhusläkare inom ramen för gällande bestämmelser.Jag vill också erinra om att Husläkardelegationen,där bl.a. ingår som ledamot, har tilluppgift att följa utvecklingen och bedömaeffekterna av husläkarreformen. Delegationenskall uppmärksamma regering och riksdag påbehov av eventuella förändringar.Anf. 167 ():Fru talman! Jag tackar sjukvårdsministern försvaret. Det var som måndagenden i en artikel berättade attinvånarna i riskerar att välja enhusläkare som anses vara olämplig. Flera sådanaläkare har, med hänvisning till etableringsfriheten,anmält sig som husläkare och finns med på de listorsom har skickats ut. Detta var för mångaalarmerande upplysningar.Dagen därpå, , hadeSvenska en lika stor artikel. I ingressentill den berättades att ett tiotal olämpliga läkare,trots etableringsfriheten, har sållats bort frånhusläkarsystemet i nordöstra sjukvårdsområdet.Det var alltså en annan vinkling på den artikeln,vilket är fullt tillåtet. Där stod: ''-- Sådana läkarevill vi inte ha här'', säger ordföranden i nordöstrasjukvårdsstyrelsen.Den senaste artikeln i på dettatema har rubriken ''Duktig doktor kan utestängas''.Där kommer den andra sidan av problematikenfram, dvs. frågan om vilka misstag en läkare skallha gjort sig skyldig till för att sållas bort,fortfarande med hänsyn till den lag vi har, som talarom etableringsfrihet.Jag läser i Svenska Dagbladets artikel attlandstingets beslut att offentliggöra vilka blivandehusläkare som prickats av nu får hård kritik. ChefsöverläkareUlf i sjukvårdsområde sägeratt även duktiga läkare kan göra misstag, men inte kan få ta deras levebröd från dem för det.Han säger att det t.ex. kan handla om att följa upputskrivning av läkemedel i den kontroll som skallutövas. Rötäggen finns inte alltid med iansvarsnämndens register, säger han, och föreslåratt det inrättas en speciell grupp etc. Jag frågar: Harsjukvårdsministern synpunkter på detta?Anf. 168 HANS ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Bakgrunden till denna frågeställning harGöthe redogjort för, så den hoppar jagöver. Jag konstaterar att statsrådet i sitt svar säger:''kan också besluta om disciplinärapåföljder -- erinran eller varning -- efter anmälanfrån en patient eller . En sådanåtgärd mot en läkare innebär inget hinder förhonom att etablera sig som husläkare i den mån hanuppfyller bestämmelserna i lagen (1993:588) omhusläkare. Att en läkare sagts upp från eller intefått fortsatt förordnande för tjänst hossjukvårdshuvudmannen innebär heller inte i signågot etableringshinder. ''Som slutkläm på hela svaret säger statsrådet att haninte nu finner anledning att föreslå regeringennågra särskilda åtgärder med anledning av deproblem som har lyfts fram. Jag kan konstatera attdetta är ett av de problem som finns vidgenomförandet av husläkarreformen. Vi har en radandra problem, som vi också har kommit i kontaktmed i Husläkardelegationen. De handlar omlistproblematik, marknadsföring,konkurrensneutralitet och dessa ''olämpliga''husläkare. Frågan infinner sig naturligtvis: Vilkethar det största skyddsvärdet i detta sammanhang?Är det läkarnas rätt att fritt etablera sig eller är detpatienternas rättighet att kunna lita på de läkaresom finns och att om de nu bestämmer sig för enhusläkare, skall de veta att den läkare inte har varitutsatt för repressalier i form av varningar,uppsägning eller annat?Anf. 169 Statsrådet ():Fru talman! Det vi nu diskuterar är en aspekt av enav de största sjukvårdsreformerna som vi hargenomfört i vårt land, en sjukvårdsreform där en avdelarna handlar om en stor maktförskjutning frånvårdgivarna, i detta fall läkarna, till patienterna. Vikommer att ha kanske 4 300 eller 4 400husläkare i . Deras utbildningslinje kommeratt vara bland de längsta i , och de kommeratt vara mycket kvalificerade för denna uppgift.Patienterna kommer i praktiken att ha mycket storamöjligheter att byta husläkare. Dessutomintensifierar vi kvalitetssäkringsarbetet.Fru talman! Utöver detta kan man naturligtvisdiskutera om man skall ha ytterligare åtgärder föratt säkerställa att kvaliteten blir ännu högre. Jag villpåpeka att det faktum att en läkare kanha fått en prickning från inte självklart betyder att han ellerhon är olämplig som läkare, vare sig som anställdav eller privatpraktiserande. Det ärsjälvklart att det bland de många läkare vi har inomlandstinget, varav det stora flertalet ärutomordentligt duktiga, finns personer som har fåttanmärkningar från Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd.Sanningen är väl den att det även bland läkare finnsde som är mer eller mindre bra, precis som inomalla andra yrkesgrupper. Det som skiljer dennayrkesgrupp från många andra är att vi har speciellainstrument för att övervaka, som är merlångtgående än för de flesta yrkesgrupper. Det mestlångtgående är förstås att ta bort legitimationen förvederbörande.