prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Ipressmeddelandet kring denna utredning kan manläsa att författaren , verksam iLinköping, menar att de tillväxtbefrämjandeeffekterna av infrastrukturinvesteringar kraftigtöverdrivits.Detta är grunden till att jag anser att de 98miljarderna, som förresten regeringen föreslagit, ären lagom nivå på investeringarna.Det finns en annan författare, Per Kågesson, som ien debattartikel i för någonmånad sedan skrivit att om man skall anslå 200miljarder, som Socialdemokraterna vill, kommerman att få en sådan negativ avkastning pådetta kapital som investerats i infrastrukturen, får skära ner på den offentliga sektorn för attfå pengar att betala räntor, kapitalkostnader ochunderhåll av alla dessa vägar vi skall bygga.Vi bor faktiskt bara 8,5 miljoner människor i dethär landet. Vi kan inte bygga som om vi vore 20miljoner människor. Det var min kommentar.Sedan säger att alla verk tyckerdet är så bra med Socialdemokraternas motion om200 miljarder. Men tacka för det! Jag skulle välockså tycka det var jättekul om man vräkte pengarpå det verk jag skulle vara chef för. Det är bara denhaken att även generaldirektören på Tumbasedelpress måste sättas i arbete. Kontentan av dethela är att det inte finns tillräckligt med pengar föratt få i gång allt detta som Socialdemokraterna vill.På något sätt tycker jag att Socialdemokraterna hartagit över Ny demokratis roll som populistiskt parti,i alla fall i det här sammanhanget. Här rör det sigutan någon som helst tvivel om ett populistisktutspel.Kommunikationsminstern kallade faktiskt Nydemokrati till förhandlingar när det gälldeinfrastrukturpropositionen -- vad BengtWesterberg sedan än säger. Också vi ligger såledeslitet grand bakom det hela. Därför tycker jag attpropositionen i stort sett är bra.Vi bygger vägar i områden där människor bor. Det finns planer på attbygga ut snabbtågstrafiken ända upp till Sundsvalloch ner till . Vi är för , somministern föreslår. Å andra sidan skulle vi mycketväl kunna tänka oss att byta ut mot andraoch bättre infrastrukturinvesteringar i Norrland.Låt pengarna vara kvar i , men Vedabronär faktiskt ett något överdrivet projekt.Det finns i infrastrukturpropositionen ett antalrader om att man observerat att muren i föll1989. Det kommer att bli en jättemarknad på andrasidan av . Och lägger vi fast ettinfrastrukturprogram som gör att vi snabbt kan fåöver gods till Ostkusten, där hypersnabba färjor ien framtid förmodligen kommer att gå frånKarlskrona över till andra sidan av Östersjön.På en punkt kan jag hålla med har totalt glömt sjöfarten och flyget.Därför har jag anslutit mig till Socialdemokraternasmotion om en planering av Flintrännan,Rödkobbsleden och en ränna uppe i . Detsom sägs i motionen är bra, och det är en markeringgentemot den borgerliga regeringen som har missatdet här med sjöfart och flyg.Herr talman! Så några ord om det s.k. tredje spåretgenom . Tyvärr har man kämpat ganskaså förgäves med att få utskottet att svänga och tatunnelalternativet i stället för det tredje spåret.Anledningen till att vi väljer tunnelalternativet istället för det tredje spåret är att vi -- vi människorlever ju en här på jorden -- faktiskthar en skyldighet att bevara det kulturarv som vitagit över. Vi har alltså ingen rätt att, för att lösavåra infrastrukturproblem ,förstöra 300--kulturminnen. Vi anserinte att det är rätt att göra så.Dessutom är huvudstad en av de vackrastei världen. Det är faktiskt en skyldighet för samtligaledamöter i denna kammare att värna om en avvärldens vackraste huvudstäder. Detta är ingenStockholmsfråga, anser jag, utan det är enriksintressefråga.Jag har framställt en reservation om det tredjespåret genom . I reservationen har jagett yrkande om 2 miljarder extra förtunnelalternativet. När jag tog tillbaka det, blevutskottets skrivning litet mjukare. Jag får tacka JanSandberg för det. Jag hoppas att de fem rader omdetta som finns i betänkandet kan göra att vi får igång ytterligare diskussioner om det tredje spåret.Dessutom vill jag tacka och för att de har ytterligare aktiverat sig här.Såvitt jag förstår kommer den nydemokratiskagruppen att stödja och LottaEdholms förslag här. Jag tror nämligen att UlfKristersson kommer att yrka på ett stopp för dettredje spåret. Det här är naturligtvis en markeringfrån vår sida, eftersom vi tycker att detta är mycketviktigt. Jag hoppas att fler ledamöter stöder detförslag som troligen kommer med.Till slut några ord om Dennispaketet. Vi i Nydemokrati kom ju in i politiken ganska sent, mendet behöver jag ju inte tala om här. I stort sett ärdet vi kom in i . Vi var alltsåinte med om upptakten när det gällerDennispaketet.Dennispaketet är ett fruktansvärtmastodontprojekt. Man försöker lösa 2000-taletstrafikproblem med 1950-talets teknik, dvs. medbreda vägar som inte kommer att behövasframöver. Men utredningar har ju tillsatts, bl.a. påinitiativ av oss nydemokrater. Här kommerklimatpropositionen in. Utredningarna skallundersöka om det över huvud taget skall varatillåtet att köra med något annat ännollemissionsfordon i innerstäder efter år 2007.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet men reserverar mig beträffande punkt8. Det gäller automatisk hastighetsövervakning.Jag vet att där har ett särskiltyttrande.Anf. 87 ()replik:Herr talman! inledde med attsäga att jag inte riktigt förstår den nyaparlamentariska situationen. Nej, det gör jagverkligen inte! Även om ett parti råkat komma in iriksdagen som gör gällande att det är ettvågmästarparti, begriper jag inte vad det har attgöra med detta med att byta åsikt från den enadagen till den andra, att inte kunna stå fast vid sinåsikt.Tillräckligt som bevis här är det som KennethAttefors sade i slutet av sitt anförande om dettredje spåret. Han talade om en kompromiss medde borgerliga partierna som han har gjort. Mensedan säger han att det är bra att det kommer ettmotförslag. Det är således inte mycket att ta fastapå! En sådan parlamentarisk situation förstår jagmig inte på.Sedan säger att visocialdemokrater gör oss populära, att vi får verkenatt applådera genom överbud. Men vad är deapplåderar? Jo, de applåderar att vi ställer upp påderas krav. Är det fråga om överbud beträffandeVägverket eller ? Jag har aldrig hört närvi träffat representanter för dessa att KennethAttefors har sagt: Ni för överbudspolitik. Det niäskar är överbud.När det gäller förhandlingen med regeringen villjag säga att det verkligen är intressant att dettakommer med i protokollet.Jag ser att kommunikationsministern nu kommer ini kammaren. Det gläder mig. Tyvärr fick jag intetillfälle att ha kommunikationsministern somåhörare när jag höll mitt anförande. Men det finnskanske möjligheter att diskutera en del sakersenare.Det var intressant att höra attKommunikationsdepartementet har förhandlatmed Ny demokrati. Jag är glad över att det kommermed i protokollet. Däremot blev jag mycketförvånad över att i en i utkommande liberaltidning kunna läsa: Nydemokraträddar E 20 som motorväg. sägeratt han har lyckats rädda E 20 som motorväg. Jo, han har kommit underfund medatt det i diskussionerna med de borgerliga partiernaendast är hot som hjälper. Han har använt sig avhot. Det är en sak i det parlamentariska livet somjag icke har någon förståelse för.Jag hoppas att vi får klart för oss hur det förhållersig. Är det så att ni har fallit för hot? Jag trorfaktiskt bättre om de borgerliga ledamöterna iutskottet. Jag tror inte att de har fallit för hot utanför sakargument.Anf. 88 (nyd)replik:Herr talman! Men i sätternaturligtvis sina spår.Vi nydemokrater har inte samma belastning när detgäller att följa de regler som ni har satt upp. Ni harinte levt i en annan parlamentarisk situation ändagens. Ny demokrati är faktiskt ettvågmästarparti. Naturligtvis skall vi utnyttja densituationen så mycket som möjligt. Det är faktisktett krav från våra väljare att vi skall göra det.Sedan talas det om 200 miljarder i stället för 100miljarder. Jag tycker fortfarande att de utredningarsom jag har talat om här i talarstolen styrker mittpåstående att 100 miljarder är fullt tillräckligt.Vidare sägs det att jag har förhandlat medregeringen. Ja, jag har försökt att få med i varendatidning att jag har gjort det, men man har inte velatta med det. Det här gjorde jag redan i början avförhandlingarna. Jag tyckte att det var jättebra atttala om det, just för att visa att vi inte var så utstöttasom många hade försökt göra gällande. Detta äralls inte någon nyhet. Att det kommer med i dagensprotokoll är bara bra. kan ju då läsaom detta i protokollet.Naturligtvis är hot inte detsamma som att ge någonen smocka. Det är inte sådana hot det är fråga om.Det kan ju finnas mjukare varianter -- det är välsådana som jag har utnyttjat i det här fallet, helt ienlighet med mina försök att utnyttja partietsvågmästarposition i riksdagen.Anf. 89 ()replik:Herr talman! Det är måhända så som KennethAttefors säger: Har man varit med här, sätterdet kanske sina spår.Jag vet inte om jag får chansen att sitta kvar somriksdagsman så länge som . Ännu återstårnågra år. Men jag skulle inte ha något emot attfortsätta till. Men det är inte den direktaavsikten nu.Kenneth Attefors säger att hot kan vara av olikaslag. Jag frågar ändå: Vad är det för hot som harbitit? Är det så att ni inte har kunnat förhandla utanhot?I gjorda tidningsintervju säger har kommit underfund med att hot är det endasom biter på dem. Jag säger om de inte stödjer migi den här, så stjälper jag dem i en annan fråga.Är detta det förhandlingsklimat som gällt för er?Om inte vill vare sig bekräftaeller dementera detta, vore jag mycket tacksam omkommunikationsministern kunde säga hur detförhåller sig. Är det på det här sättet ni harförhandlat, är vi socialdemokrater verkligenbekymrade -- dvs. att en part kan hota och ni böjerer för det.Om ni säger att ni har diskuterat sakargument, harvi förståelse för ert agerande. Är det däremot frågaom hot, beklagar vi verkligen den situation somdärmed uppstått i riksdag och i regeringen.Anf. 90 (nyd)replik:Herr talman! , sade jag -- inte 25. Jag har fåttbekräftat att det är som jag sade från en som varitmed här. Men är inte så dåligt!Vad kan hotet ha varit? Jo, hotet är ni. Vi har hotatatt rösta på Socialdemokraterna i vissa fall. Det ärdet stora hotet. Men det är bara några få gånger vihar utnyttjat den möjligheten. Visserligen finns detmycket hedersvärda socialdemokratiska ledamöteri trafikutskottet. Jag tycker att socialdemokraternadär är utomordentligt bra.Minister är ju här. Han får väl förklara hurförhandlingarna har gått till och hur det har varit.Anf. 91 ():Herr talman! Till viss del kan jag hålla med när han kritiserar propositionen ochsäger att den är, och har varit, otydlig. Dessutomhar det varit svårt att utläsa vad regeringenegentligen menar med sin satsning.Man kan nästan tro att regeringen -- åtminstonekommunikationsministern -- på sina resor ute ilandet har fått kritik för dåliga vägar t.ex. och attkommunikationsministern då har utlovat envägstump här och en järnvägsbit där.Det finns ingen helhetslösning i propositionen närdet gäller järnvägs- eller vägsatsningar.En utgångspunkt för oss har varit att trafikpolitikenmåste vara till gagn för alla människor i vårt land,oavsett var de bor.En annan utgångspunkt för oss har varit atttrafikpolitiken i så stor utsträckning som möjligtmåste vara miljövänlig. Därför är vi kritiska till denstora satsning på nya motorvägsbyggen som vi kanläsa om i betänkandet. Samhällsplaneringen måsteändras så att transporterna minskar så mycket sommöjligt. Det kan inte vara meningen att gods ochvaror skall transporteras härs och tvärs genomlandet.Man transporterar bagerivaror från södra till norraSverige. En samhällsplanering skulle göra attinvesteringar i infrastrukturen skulle kunna se ut påett helt annat än vad den gör . Det satsas ipropositionen oerhört mycket pengar påinfrastruktur. Av de satsningar som görs går denstörsta delen till vägarna. Det är inte fråga omunderhåll av vägar, utan det är nya vägar sombyggs. Det är verkligen tragiskt när man kanåka runt och se att största uppgift är attsätta ut skyltar som varnar för spårig vägbana.Det är så det blir , när man satsar så litet påunderhåll. Det skulle behövas mycket merunderhåll än vad som görs . Vi skall kommaihåg att det med allmänna och enskilda vägarfinns runt väg som behöver underhållas.Detta talas det mycket litet om i den härpropositionen. I stället talas om nya gigantiskamotorvägsbyggen. Dessa kommer inte att skapanågra arbeten. Den som tror att man löser den högaarbetslösheten genom att satsa stora pengar påjärnvägar och vägar, tror jag gör ett stort misstag.Det är däremot bra att ha ett väl utbyggttransportsystem den dag konjunkturen vänder högkonjunktur. Däremot instämmer jag ikritiken att sjöfarten totalt har kommit bort ipropositionen. Vi skall då veta att en stor del avgodstransporterna i sker till sjöss. Närdet gäller utrikeshandel svarar sjötransporterna för78 % av importen. När det gäller exporten är det53 % som går sjövägen. Inom landet är 59 %sjötransport. Dessa uppgifter finns över huvudtaget inte med i detta betänkande.Man kan bygga ut hamnarna med terminaler därgods kan lastas om från sjötransport till eventuellväg- eller järnvägstransport. får man vidhamnarna göra en stor omlastning förgodstransport med bil, oavsett om godset sedanskall transporteras via järnväg. Detta försvårarmöjligheterna till en effektiv transportapparat.Den här frågan har man totalt glömt bort.Kenneth Attefors var inne på frågan om tredjespåret. Jag tycker att några av de fåord om tredje spåret som fickmed i betänkandet egentligen är väldigtandefattiga.Vi socialdemokrater föreslog, vilket också KennethAttefors talade om, ett tunnelalterntiv. Jag tyckeratt det är mycket som talar för ett tunnelalternativ.För det första talar man om att tredje spåretinte kommer att räcka till för trafiken på 2000-talet.Då måste man i alla fall bygga en tunnel. För detandra skulle en byggarbetsplats för anläggareskapas här i . Den skulle varavälbehövlig med tanke på den höga arbetslöshetenhär i . är investeringskostnadernaganska låga i förhållande till den nivå som var förnågra år sedan. För det tredje skulle tunneln räddaen del kulturbyggnader. Om tredje spåret byggskan man inte garantera att dessa byggnader inteskadas. Detta vet utskottet mycket väl, eftersom vii utskottet har deltagit i en rundvandring där vi fickganska god information om att det inte finns någragarantier för detta.Kenneth Attefors och jag försökte att få till ståndett utskottsinitiativ till trafikutskottet. Dettapapper hann knappt komma upp på bordet förränCenterns representant yrkade avslag, vilket ocksåblev utskottets ställningstagande. Detta tycker jagär mycket märkligt eftersom ute i landetslåss för hembygdsgårdar, fäbodvallar ochslåtterängar m.m., med all rätt. Men när det gälleratt rädda kulturbyggnader i har mantotalt glömt bort var man hamnar. Då hamnar mantillsammans med vissa andra partier som kallasbetongpartier, vilka tyvärr verkar attfullt och fast ansluta sig till.Det är tur att det i finns en stor opinionmot tredje spåret. Men , trafikuskottetoch visar då vilkaman är. Då är man egentligen folkets herrar ochinte dess tjänare. Jag beklagar verkligt djupt har hamnat i situationen att en folkopinionsom också går över partigränserna inte kanförhindra detta, utan totalt körs över. Jag hoppasatt inte sista ordet är sagt när det gäller tredjespåret. Men med den stirrighet man har visat, trorjag att detta slag är förlorat. Men man kan välförsöka att hoppas in i det längsta. Det sista somöverger människan är ju hoppet.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall -- jag stårgivetvis bakom alla de meningsyttringar som jaghar till detta betänkande -- till mom. 1, 7, 17 och 43.Anf. 92 ():Herr talman! Det kommer att bli en stor dag försvensk transportpolitik och för riksdagenstrafikutskott, när kammaren om några timmarkommer att säga ja till investeringar istorleksordningen 98 miljarder för den kommandetioårsperioden. Detta står i skarp kontrast till detförhållande som var . På 50-och 60-talet, när bilismen expanderade, gjordesårligen investeringar för framför allt vägväsendetpå av bruttonationalprodukten. Men desjönk drastiskt . Undermitten av 80-talet var siffran nere i . Det varen förändring som innebar kapitalförstöring ochuppbromsning av samhällsaktiviteter.Trafikpolitiska beslut fattades 1963 då manbekände sig till konkurrensen som vägledandeprincip. beslut innebar att man godtog detsamhällsekonomiska marginalkostnadssynsättet. Isamband med trafikbeslut gjordes denväsentliga förändringen av järnvägspolitiken ilandet som skiljandet av från Statensjärnvägar innebar och denomstruktureringsprocess som också följde förStatens järnvägar. Principen om en regional balansfastställdes också 1988, dvs. en trafikpolitik i landetsom tillgodoser allsidiga samhällsintressen.Den proposition som regeringen har lagt framhar som bärande motiv att säga ja till säkerhet,effektivitet, miljö och regional balans. Vad som änhär har sagts om regeringens proposition, tyckerjag att den är bevis på ett utomordentligt fint arbetedär fyra partier har arbetat fram ett mycket bratrafikpolitiskt program som kommer att göra,, 90-talet till infrastrukturensårtionde.På 80-talet snålade Socialdemokraterna in påanslaget till infrastrukturen. Mot slutet kom manunderfund med att en förbättring avinvesteringstakten inom infrastrukturen i landetmåste ske. Man började då med att anslå10 miljarder -- en miljard -- under entioårsperiod. Men det dröjde inte längre än tillpåföljande år förrän man inte kunde fullfölja detta.Det var ett särskilt utskottsinitiativ fråntrafikutskottet som gjorde att nyinvesteringarna ijärnvägar ökade från 800 miljoner till 2,5 miljarderpå , för att därigenom infria vad vi redan hadebeslutat om.En del av Socialdemokraternas kritik innebär att detycker att trafikpolitiska beslut skallutvärderas. Ja, det tycker vi också. Till grund förden proposition som regeringen har lagt fram liggerju en partiell utvärdering, som kommer att skefortlöpande framöver.Socialdemokraterna har också uttalat kritik mot attdenna infrastrukturproposition inte omfattarsjöfart och luftfart, men att dessa områden intefinns med är ganska självklart. Sjöfartensinfrastruktur, hamnar och hamnanläggningar,bekostas i allmänhet av kommunerna, ochluftfarten sköts av ett affärsdrivande verk som fårsina inkomster via avgifter, medan såväl järnvägarsom vägar är direkt anslagsberoende iinvesteringsfrågor.Jag tycker inte att det är så konstigt. Det viktiga äratt vi sammantaget får en kommunikationspolitik ilandet som tillgodoser sjöfart, luftfart, vägar,järnvägar, post och tele samt forskning över huvudtaget på det trafikpolitiska området. Att staten därhar ett övergripande ansvar, är vi alla överens om.Sedan måste jag säga till utskottets ordförandeSven-Gösta att jag åhörde med förvåningdet inlägg som han gjorde. Det rimmade intesärskilt väl med den samförståndsanda som underåratal har rått i vårt utskott.Jag tycker för min del, och jag tror att många påden borgerliga sidan delar min uppfattning, attSocialdemokraternas investeringsförslag är ettverkligt överbud. Jag har skrivit upp det. Förvägarna har ni ökat regeringens anslagsyrkandemed 35 miljarder, för järnvägarna med 13miljarder, för länstrafikanläggningar med 11miljarder och för bärighetsåtgärderna med 8miljarder.Ni har alltså ett överbud på 67 miljarder. Jag skullevara mycket tacksam om villetala om var ni har fått tag i pengarna eller var denguldgruva är belägen där ni hämtar dessa pengar.I när landet lider under en exceptionelllågkonjunktur avsätter alltså regeringspartiernanära 100 miljarder till kraftigainfrastruktursatsningar, som hela vårsamhällsekonomi kommer att få nytta av. Jagtycker att det är viktigt att man utgår från detfaktiska läget när man bedömer viljan ochförmågan till att göra någonting påinfrastrukturområdet.Jag tycker inte att man behöver vara särskilttveksam när man säger att infrastruktursatsningarär förutsättningen för en stigandevälfärdsutveckling i samhället. Det finns bevisatöverallt. Om sådana satsningar sedan inteeliminerar arbetslösheten i den utsträckning som degjorde , är en helt annan sak. Men attinfrastruktursatsningar -- att bygga vägar ochjärvägar och att använda dem -- har stor betydelseför välfärdsutvecklingen i landet är oomtvistligt.Till sist några anmärkningar om en annan del avtrafikutskottets betänkande, den som gällerfinansieringen. Det var inte bara en automatiskuppslutning kring s-sidans anslagsfinansiering somvi gjorde. frågade självklart detspecialutskott som finansutskottet utgör i sådanafrågor. När ett enigt finansutskott förklarade att detåtminstone inte var tillrådligt attanvända sig av lånefinansiering men sade att manskulle göra utredningar och återkomma i frågan,var det en naturlig attityd från trafikutskottets sidaatt följa vad ett specialutskott på det området hadesagt.Förr i tiden, under det socialdemokratiskaregeringsinnehavet, när vi hade relativt godainkomster, dock inte större än att besparingarkrävdes i statsbudgeten, var trafikområdet detförsta område som drabbades. Då kunde man medkraft föra fram teorin om att lånefinansiering avinfrastrukturinvesteringar, som annars inte skulleha kommit till stånd, var en mycket välbetänkt vägatt gå.Men i dagens läge, när vi lånar tillarbetslöshetsunderstöd och över huvud tagetstatsbudgeten går med ett par hundra miljardersunderskott, spelar det sett från statens finansiellaposition ingen roll om vi tar anslagen tillinfrastruktursatsningar ett par framåt direktöver anslag eller om vi lånar till dem.Finansieringssituationen är densamma.Innan jag avslutar detta inledande resonemang omtrafikutskottets betänkande 35 ominfrastruktursatsningar, vars hemställan jag nubegär bifall till i alla avseenden, herr talman, vill jagsäga några ord om trafikutskottets eniga beslut attprioritera att E 4 i sin nuvarande sträckning frånHelsingborg upp till skall utföras imotorvägsstandard utan dröjsmål.Det beror ju på att vägförhållandena i södra markant. Sedan har gått upp iVästtyskland har vi fått en ny väg som kommer attge utrymme för mycket trafik direkt till den delenav kontinenten. Brobeslutet kommer att innebäraen stark anhopning av trafik från tillKöpenhamn, och --kommerfortfarande med sin uppbyggda samhälls- ochnäringslivsstruktur att vara en mycket viktigkontinentalhamn för Sverige.Det är absolut riktigt att vidta den prioritering somtrafikutskottet nu har gjort i stor enighet. Detkommer att bli tillfälle senare att bygga upp ett riktförgrenat nät för våra transporter från tillkontinenten.Anf. 93 ():replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt, men jag är så litenatt en del påstår att jag inte syns när jag står ibänken. Det var därför av ren artighet motkammaren som jag gick fram till talarstolen.Rolf Clarkson säger att fuskade vimed satsning på infrastrukturen. Då gjorde vi intede stora satsningar som behövdes. Men vadberodde det på? Jo, det berodde helt enkelt på attvi hade en överhettning i . Industrin krävdemycket arbetskraft, och vi satsade på produktion.Det var tillverkningsindustrin som tog mycket avarbetskraften, och vid sådana tillfällen -- tyvärr,måste jag kanske säga -- blirinfrastruktursatsningarna eftersatta.Men under lågkonjunkturer är det rättaögonblicket att satsa på infrastruktur, och det ärdetta vi har påpekat dels i våra motioner, dels underutskottsarbetet. är det lämpligt att bygga vägaroch järnvägar. Enligt beräkningar kan det nu görasmellan billigare.I slutet av 1980-talet gick konjunkturen ner. Dågrep den socialdemokratiska regeringen in,föreslog att vi skulle satsa ordentligt påinfrastrukturen och föreslog de 100 miljarderna.Nu säger att mitt inlägg var tråkigtatt höra, för det innebär att samförståndet iutskottet håller på att brista.