prot · GH0922 · 1993-11-11 00:00:00 — Icke doktorskompetenta medarbetarefinns ju vid såväl de stora som de små högskolorna.Pengarna är alltså tillgängliga för båda dessakategorier. De mindre högskolorna är ingalundauteslutna.Den andra posten handlar om nätverket. Det ärregeringens och ambition att knytasamman de större universiteten med dessasstarkare forskningsresurser med de mindrehögskolorna för att utveckla samarbetesinsemellan.När väl beredningsarbetet på fördelningen är klar,kommer dessa resurser i mycket hög grad att hamnahos de mindre högskolorna -- det tror jag nog jagvågar lova -- eftersom behovet avnätverksanknytning är större där än på de störreuniversiteten och forskarhögskolorna.Anf. 113 ():Herr talman! Jag konstaterar fortfarande att jaginte får ett ja- eller ett nej-svar när det gäller fråganom E 13-anslaget.Den första delen som Per nämner, när detgäller förstärkt kompetens hos högskolelärare gårsäkerligen under E 13-anslaget. Tolkar jag det helarätt om jag säger att de mindre och medelstorahögskolorna har rätt att utnyttja detta anslag? Omdet är så, är jag fullkomligt nöjd. Nätverken liggerju under E 12-anslaget. Det har jag helt klart förmig. Det oron gäller är hur E 13-anslaget kan fåutnyttjas.Det är ytterligare något som oroar mig och som jagvill ta upp. Det talades om anslag och budgetmedel.Vi är nu inne , och högskolornahar ännu inte fått någon reaktion fråndepartementet i fråga om de forskningspengar somde kan förväntas få , medbudgetårsstart . Medlen är inte fördeladeännu, trots att fördelningen är baserad påanvändningen av medel som anvisats för förraläsåret.I högskolan /tycker man inte attdetta är tillfredsställande. Om dessa pengar, som ärmycket värdefulla och viktiga för högskolorna,skall komma till någon nytta måste de fördelassnarast. Halva läsåret har, som jag sade, redangått. Jag vet att det finns ansökningar frånexempelvis högskolan /, som jag harmest anknytning till. De lämnades in redan förraåret, eftersom man när man ansökte om medel /93 även ansökte /94. Detär inte där problemet sitter.Över huvud taget anser de mindre och medelstorahögskolorna att det är svårt att få besked när detgäller forskningsfrågorna och de budgetmedel somhör till. För att kunna planera för en braforskarutbildning måste vi i början avvarje budgetår få klarare besked.Jag hoppas verkligen att statsrådet har samma åsiktsom jag och är beredd att medverka tillförbättringar. Jag vill också gärna ha svaret ja närdet gäller frågan om E 13-anslaget, för att få det tillprotokollet, så att vi vet vad som gäller.Anf. 114 ():Herr talman! Jag vet att Per inte tycker omatt jag kritiserar de bristande satsningarna på desmå högskolorna. Men faktum är att skillnaden iantalet studenter vid de största universiteten ochvid de små högskolorna har ökat påtagligt underPer tid. Det tycker jag att Per kanerkänna.Per återkommer till något som han oftanämner, nämligen att antalet platser inomhögskolan ökat kraftigt nu när vi har en borgerligregering. Men jag vet inte vad Per varupptagen med . Det var nämligendå som en enig riksdag gjorde beställningen somligger till grund för de utbyggnader som gjorts. Detskrevs också i beställningen att de små ochmedelstora högskolorna skulle prioriteras.Tyvärr finns det många exempel på -- kanske intevisade så öppet här i kammaren -- att Per Unckelhar varit ovillig att satsa på de små högskolorna. Vivet hur det var under behandlingen av krispaketet.Det gick innan något förslag komfrån regeringen, och alla centerpartier som jagkänner sade att det berodde på att man inte kundefå utbildningsministern med på en tillräckligprioritering av de små högskolorna.Är detta påstående felaktigt, är det bra. Framförallt vore det bra om Per inte bromsar på ettsådant sätt i framtiden.Jag skulle vilja tillägga när det gäller de små ochmedelstora högskolorna i glesbygden att det, efterden korta tid som högskolan funnits där, finnsmånga positiva exempel på satsningar som kangöras, bl.a. i och norra visar sig också att det finns en flexibilitet hosde små som de större har svårare att klara. Jag troratt det kommer många förslag som bygger på attden kompetensuppbyggnad som skall ske inomsmåföretag inte kan ske genom att någon tartjänstledigt för att skaffa sighögskoleutbildning, utan måste ske under tidensom personen -- i varje fall delvis -- är kvar på sittarbete i företaget. Det krävs då både satsningar ochvilja att hitta flexibla lösningar.Per kommenterade inte mitt påstående attdet finns en risk för att man påverkar myndigheteratt vara negativa till satsningar på de småhögskolorna, om regeringen har den häruppfattningen. Det finns en sådan oro , och jagtycker att Per skall ta den på allvar.Anf. 115 Utbildningsminister ():Herr talman! frågade vad jaggjorde . Det skall jag berätta för honom.Då skrev jag motioner åt Moderata samlingspartieti . Vi väckte en motion i januari månaddär vi föreslog en utbyggnad av den högreutbildningen. Det råkade vara så att andra partierskrev likartade motioner, mot en regering som ibudgetpropositionen hade visat total nonchalans --såsom man hade gjort -- införbehovet av en expansion av den högreutbildningen.Som av en händelse kom regeringen ikompletteringspropositionen samma vår fram tillden ståndpunkt som en majoritet av riksdagenannars hade röstat igenom mot den dåvaranderegeringens uppfattning. Jag är inte alldeles säkerpå att historieskrivningen från våren 1991framställde den regeringen i en riktigt så heroiskdager som antydde.Får jag därefter hålla med om attåtskilligt konstruktivt inträffar vid de små ochmedelstora högskolorna. Låt mig peka på vad somhänder vid den högskola som talar om, nämligen iTrollhättan/, med de växelutbildningarsom man där har utvecklat tillsammans medarbetslivet, som är unika i sitt slag och somsannolikt blir mycket framgångsrika vad det lider.Jag kan ta två andra exempel på två små högskolor.Den tekniska utbildning som bedrivs i ärvida överlägsen mycket av utbildningen vid de storauniversiteten. /har en av deallra minsta högskolorna, och det som utvecklas därhar sannolikt en motsvarande ställning.Det är av det skälet som jag med viss emfastillbakavisar påstående om minnegativism gentemot de mindre och medelstorahögskolorna.Jag tror, herr talman, om jag skall vara riktigt ärlig,att bedömning i detta fall merahärrör från en annalkande valrörelse än från enfaktisk läsning av de historiska urkunderna.Jag går därmed tillbaka till ursprungsfrågan: Får demindre och medelstora högskolorna del av demedel som är anslagna för att öka lärarnaskompetens? Ja, det finns, som jag sade i mitt svar,ingen begränsning, ingen speciell öronmärkning,utan hela högskoleväsendet har möjlighet att få delav detta.Anf. 116 ():Herr talman! Jag tolkar svaret så som jag gjordefrån början, dvs. att vi får utnyttja anslaget E 13 --annars säger statsrådet emot mig. Det är enbekräftelse som jag med glädje skall ta med mig uttill de högskolor som jag har haft kontakt med ochsom har framfört sin oro.Anf. 117 ():Herr talman! Jag minns mycket väl den moderatapartimotionen . En sak är jag heltsäker på, och det är att Per , om han hadeskrivit motionen själv, borde ha kommit ihåg att därinte står en rad om att prioritera de små ochmedelstora högskolorna.Jag sade i mitt första inlägg att det inte finns någonsamstämmighet mellan vad som görs och de vackraord som Per ofta uttalar om de småhögskolorna. Han gav exempel och uttryckte sinuppskattning av vad som görs vid den nyastehögskolan. Min förhoppning är bara att han ocksåger uttryck för det i den budgetproposition somsnart kommer.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesRedogörelse1993/94:JO1 till konstitutionsutskottet12 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:88 Ändring i lagen (1973:1199) omersättning från den internationellaoljeskadefonden, m.m.1993/94:89 Ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392)1993/94:92 Vissa ändringar i läkemedelslagenMotionernamed anledning av prop. 1993/94:25 Inriktningen avden ekonomiska politiken1993/94:Fi7 av (-)1993/94:Fi8 av m.fl. (v)1993/94:Fi9 av ()1993/94:Fi10 av m.fl. (s) (delvisväckt med anledning av händelse av större vikt)1993/94:Fi11 av m.fl. (nyd)(delvis väckt med anledning av händelse av störrevikt)1993/94:Fi12 av (nyd)1993/94:Fi13 av Bo G Jenevall (nyd)med anledning av prop. 1993/94:67 Ändringar ilagen om anställningsskydd och i lagen ommedbestämmande i arbetslivet1993/94:A6 av m.fl. (s)1993/94:A7 av (-)1993/94:A8 av m.fl. (s)1993/94:A9 av m.fl. (v)1993/94:A10 av ()1993/94:A11 av ()1993/94:A12 av m.fl. (s)1993/94:A13 av m.fl. (nyd)1993/94:A14 av ()1993/94:A15 av och ()13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 november1993/94:53 av () tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningen iFyrstadsregionen:Situationen på arbetsmarknaden iFyrstadsregionen blir alltmer alarmerande. Denöppna arbetslösheten i regionen var i septemberöver . Andelen arbetslösa ungdomar var nära21 %. Arbetslösheten är således högre än iriket som helhet och för ungdomarna nära 5 %högre.Anledningen till att drabbats såhårt av arbetslöshet är den kraftiga nedgångeninom industrin. Bara vid de tre stora företagen Saabi , i och iVänersborg har över 3 000 jobb försvunnit påmycket . I och norra harantalet industrijobb minskat mycket kraftigt.Inom Metallindustriarbetareförbundetsavtalsområde i har över 7 000jobb försvunnit . Av Metalls drygt15 000 medlemmar är nästan tredjedelen eller 5 000medlemmar utan arbete. riskeraröver 1 700 av dessa dessutom att vara utförsäkradefrån a-kassan.Med anledning av de stora varsel som lades underhösten 1992 utarbetades inom kommunerna iFyrstad gemensamt strategi och program för attmöta problemen. Detta dokument låg till grund fören framställning till regeringen om stöd för snabbaarbetsmarknadsinsatser och kraftiga satsningar påutbildning, näringslivsutveckling och infrastruktur.Regeringens satsningar på utbildning,näringslivsuteckling och infrastruktur har dockvarit alltför begränsade för att möta den allvarligautecklingen av arbetslösheten i regionen. Trots detmycket stora behovet av utbildning och forskning iregionen får regionens högskola mindre resurser änalla andra regionala högskolor.Metalls avdelningar inom regionen har nyligenpresenterat ett program där man redovisar förslagsom enligt deras bedömning skulle kunna gesammanlagt över 5 000 nya arbets- ochutbildningsplatser. I programmet framförs förslagsom att förlänga den arbetsplatsförlagdautbildningen och att ge alla arbetslösa rätt tillutbildning som ger gymnasiekompetens. Likasåföreslås förlängning av starta-eget-bidraget ochsatsning på privata beredskapsarbeten samt enbegränsning av övertidsuttaget.För att tillgodose behovet av riskvilligt kapital tillindustriell utveckling i nya företag föreslårMetallavdelningarna inrättandet av en fond --Fyrstadsfonden. Andra punkter i Metalls programhandlar om tidigareläggande av vägar ochjärnvägar samt förslag till en aktivaremarknadsföring av regionen.Metallavdelningarnas program visar i likhet medden tidigare framställningen frånFyrstadskommunerna hur stora behoven avsatsningar i regionen är. Programmet visar också påvilka möjligheter som det finns att göra någotkonstruktivt och utvecklande för regionen.Nu är det för regeringen att inse hur storabehoven av satsningar är i regionen och lyssna tillalla de konstruktiva förslag till åtgärder som försfram. Förslagen som framförs bygger också påinsikten om vikten att satsa på arbete ochutbildning i stället för bidrag inomarbetsmarknadspolitiken.Mot bakgrund av den höga arbetslösheten och denkraftiga minskningen av industriarbetstillfällen iFyrstadsregionen vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern:Avser arbetsmarknadsministern att föreslååtgärder för att minska den höga arbetslösheten iFyrstadsregionen?1993/94:54 av Per Stenmarck (m) till statsrådetGörel Thurdin om erosionsskadade stränder iSkåne:Längs stora delar av den skånska kusten ärstranderosion ett stort problem. Kommuner somYstad, , , , ochLandskrona är i olika grad drabbade. Dessakommuner har i vissa fall lagt ner mycket arbete påatt finna en lösning. Hårdast drabbat är Löderupsstrandbad öster om där stora områden ärskadade. Stränderna har minskat, i vissa fallkraftigt och . Om man studerar kartorfrån får man en bild av enstrandförskjutning, som i vissa fall är flera hundrameter.Samtidigt kan man också finna atterosionsproblemen ökar. Strandlinjen förskjutsmed accelererande hastighet. Det har gjort attproblemen har ökat och blivit alltmerkomplicerade.Förmodligen är det inte möjligt att rädda samtligaskadade stränder i . Men inte minst fördjurliv och ur rekreationssynpunkt finns detstränder, som är värda att göra extra insatser för.Den mark som det här rör sig om är dessutomnormalt sett allemansrättsligt tillgänglig. Detta ärav stor betydelse i ett landskap som , där detråder brist på sådana områden. Bakom skadornafinns en rad orsaker:*Förmodligen är en pågående klimatförändring ensådan orsak. Det globala vindcirkulationsmönstrethar därmed ändrat karaktär. Kraftiga stormar medökad våghöjd har förorsakat ökad erosion.Sannolikt är detta den främsta anledningen till deskador som har drabbat de skånska strändernaunder . *Inom ett tidsperspektiv av 40 till beräknarexperter att en höjning av vattenytan på 25 till 50cm är fullt möjlig. Växthuseffekten beräknasmedföra en sådan höjning av den globalamedeltemperaturen att detta kommer att geupphov till en höjning av havsytan.För skulle detta innebära attkustlinjen retirerar med , som följdav den ökade erosionen. Därefter kommer intemycket att återstå av dessa sandstränder. *Delar av drabbas dessutom av enkontinuerlig landsänkning. Kombinationen av atthavsvattnet stiger som landmassansjunker accentuerar problemen i just dessaområden.Hittills har regeringen -- oavsett om denna varitsocialdemokratisk eller borgerlig -- varitointresserad av att medverka till att hitta enlösning. Motiveringen har varit att stateninte anser sig ha ansvar för att komma till rätta medskador som uppstår genom en naturlig process.Därmed läggs ansvaret över på kommunerna ochenskilda markägare. De satsningar som gjorts, omän i liten skala, på att bygga s.k. hövder vidLöderups strandbad har visat sig lyckosamma.Detta är en satsning som bör utvecklas.I det sammanhanget finns det anledning ifrågasättaom lösningen på detta problem enbart är ett lokaltintresse eller om det också finns ett nationelltintresse av att rädda våra stränder. Svaret på dennafråga bör rimligtvis vara avgörande för regeringensintresse att medverka till en lösning.Vilka initiativ är regeringen beredd att ta för attmotverka de problem som uppstår genomstranderosionen?14 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor anmältsden 10 november1993/94:127 av () tillutbildningsministern om professuren om kvinnorshälsa:Våren 1990 beslöt med anledning av denforskningspolitiska propositionen om en professurinom området kvinnors hälsa. Professurenledigförklarades som en professur i medicinskkvinnoforskning, fakultativt förenad medöverläkartjänst eller distriktsläkartjänst viduniversitetet i . Flera högt kvalificeradekvinnoforskare anmälde sig som sökande menuppfyllde inte kraven på att varaspecialistkompetenta i allmänmedicin. I brist påsökande som är både kompetenta forskare ochspecialister inom allmänmedicin har tillsättningenavbrutits. Tjänsten skall nu utlysas på nytt.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser regeringen slopa kravet på att professurenskall förenas med överläkartjänst ellerdistriktsläkartjänst?1993/94:128 av () tillsocialministern om amning och pappaledighet:Under den senaste tiden har olika förslag tillåtgärder för att öka pappornas uttag avföräldrapenning presenterats. Förslagen har detgemensamt att de innehåller större eller mindreinslag av tvång, eller påtryckning, somsocialministern föredrar att kalla det, för att styraföräldrarna mot det önskade beteendet.Vi socialdemokrater delar uppfattningen att det ärviktigt framför allt för barnen att papporna tar ettstörre ansvar för vården av sina barn. Vi ärövertygande om att papporna också kommer attupptäcka betydelsen av detta.En brist i framför allt det förslag som presenteratsmed differentierade ersättningsnivåer är att det intetar hänsyn till kvinnor som ammar sina barn längreän . Amningens betydelse harframförts i många sammanhang, inte minst av denav socialministern tillsatta ''amningskommittén''och i deras betänkande.Jag vill därför fråga socialministern:Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attinte de mammor som fortsätter att amma sedanbarnet fyllt bestraffas ekonomiskt fördetta?1993/94:129 av () tillarbetsmarknadsministern om företagshälsovården:Förutsättningarna vad gäller företagshälsovårdenoch företagsläkarnas situation har förändrats.Många upplever företagshälsovårdensframtida roll som osäker.Förändringarna på hälso- och sjukvårdens område,t.ex. friare etablering för specialister ochutarbetande av ny åtgärdstaxa, kan också påverkaföretagsläkarnas förhållande.Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att utandröjsmål garantera företagshälsovårdens framtidaroll utifrån det förändringsarbete som pågår inomhälso- och sjukvårdens område?1993/94:130 av () tillkommunikationsministern om det europeiskalarmnumret:Genom avtal mellan ochlandets stift regleras de ''teletekniska'' ochfinansiella villkoren för telefonsamtal tilljourhavande präst. införs etteuropeiskt larmnummer vilket medför att det blirsynligt från vilket telefonnummer den uppringanderinger. Dessutom finns planer på inspelning avlarmsamtal, vilket försämrar integriteten föravsändaren.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Hur avser regeringen att garantera anonymitetenhos dem som ringer jourhavande präst efterinförandet av det europeiska larmnumret?1993/94:131 av () tillarbetsmarknadsministern om de funktionshindradeoch lönebidragen:När flexibla lönebidrag infördes hade vi ettbetydligt bättre arbetsmarknadsläge än , isynnerhet beträffande funktionshindradesmöjligheter på arbetsmarknaden. Under rådandeförhållande är statligt stöd i form av lönebidrag enviktig förutsättning för funktionshindradesmöjligheter till arbete.Trots detta pågår en omprövningoch i många fall en sänkning av befintligalönebidrag för anställda i olikahandikapporganisationer, varför organisationernatvingas varsla sin personal om uppsägningar. Dettagäller t.ex. Handikappförbundens Samarbetsorgani , där sex anställda riskerar att bliarbetslösa. Gällande regler säger: ''Vidomprövning av beslut om lönebidrag som fattatsföre bör beaktas om en minskningav lönebidraget kan medföra en påtaglig risk för attden anställde inte får behålla anställningen.'' Jagvill understryka att risken för uppsägning ärpåtaglig, vilket också exemplet från Östergötlandbevisar.Vilka åtgärder ämnar arbetsmarknadsministernvidta för att förhindra utslagningen avfunktionshindrade från arbetsmarknaden?1993/94:132 av () tillstatsrådet om plötslig spädbarnsdöd:Sedan 1986 har föräldrar som förlorat ett barn iplötslig spädbarnsdöd samlats i en egen förening.Under årens gång har även personal på sjukhus,begravningsbyråer och inom kyrkan kommit medsom medlemmar. har föreningen 2 500medlemmar. Att föreningen har mycket storbetydelse för de drabbade familjerna är lätt att se.Det stöd föräldrarna kan ge varandra är ocksåföreningens viktigaste upgift. Personal somkommer i kontakt med familjer som förlorat ettbarn anlitar föreningen för att vidareutbilda sig.Genom de drabbade föräldrarna får man bl.a. vetahur de skulle vilja bli bemötta efter förlusten.Trots sin stora betydelse får inte föreningen någrastatsbidrag. Forskning kring plötslig spädbarnsdödbedöms inte heller vara ett prioriterat område avMedicinska forskningsrådet. dör 120 barnav plötslig spädbarnsdöd i . Mot dennabakgrund vill jag fråga sjukvårdsministern:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta föratt uppmärksamma behovet av ekonomiskainsatser inom området plötslig spädbarnsdöd?1993/94:133 av () till kulturministernom fördelningsprincipen vid kommunplacering avflyktingar:Invandrarverket förhandlar medkommunerna om utökad utplacering av flyktingar.Detta har i första hand föranletts av det stora antalbosnier som beviljats permanentuppehållstillstånd. Fram till halvårsskiftet 1994behövs 70 000 platser i kommunerna, vilket är50 000 fler än den gällande överenskommelsen för1993.Utgångspunkt för Invandrarverketsutplaceringsförslag är att varje kommun skall taemot det antal flyktingar som står i relation tillrespektive kommuns procentuella del av landetstotala befolkning. Vissa kommuner, framför allt iStockhoms län, har en oproportionerligt högandel invånare med utomnordisk bakgrund, vilketställer stora krav på skolan och den socialaomsorgen. Mot bakgrund härav kan manifrågasätta om fördelningsnyckelär lämplig och rättvis.Vilka fördelningsprinciper är statsrådet bereddöverväga utöver den strikt proportionella i deförhandlingar med kommunerna som skall förasavseende utplacering av flyktingar?15 § Kammaren åtskildes kl. 16.54.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 33 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 89 (delvis),av andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.