prot · GG0990 · 1993-04-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:90Tisdagen den 13 aprilKl. 14.001 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenTalmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varigenomuppdraget som ersättare upphört för BengtAhlquist.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget att vara ledamot iutbildningsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget att vara suppleant ifinansutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29, 30 och 31 marssamt för den 1 och 2 april.4 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:108Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 §får jag meddela att jag, på grund av utlandsresor,inte kommer att kunna besvara nr 108 om kandidatur tillsäkerhetsrådet inom den föreskrivna tiden 4veckor. Jag avser att besvara interpellationen den26 april.Stockholm den 2 april 1993Margaretha av UgglasInterpellation 1992/93:112Till riksdagenJag vill anmäla att 1992/93:112 om tilltron tillrättssamhället inte kommer att besvaras inomföreskriven tid på grund av tidsbrist i . Jaghar kommit överens med interpellanten om attbesvara interpellationen den 7 maj 1993.Gun HellsvikInterpellation 1992/93:94Till riksdagenInterpellation nr 94, framställd av , omresegarantin besvaras först på grund avatt frågeställaren ej haft möjlighet att närvara . Därefter är nu fastställtdatum första bästa som passar bådekammarkansliet och undertecknad.Stockholm den 30 marsInger Davidson5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 2 april1992/93:517 av () tillmiljöministern om förbud mot bensindrivna bilar:För cirka två år sedan sade miljöministern i entidningsintervju att bensindrivna bilar skulleförbjudas från år 2000.I en frågestund uttalade hanfortfarande att det med säkerhet kunde gå attersätta de bensindrivna bilarna ,dock utan att längre tala om förbud. Det var dockfortfarande en fullt möjlig målsättning.Nu har det gått och det är mindreän kvar.För att övergången skall kunna genomföras såmåste en mängd utvecklingsarbete ske både när detgäller motorer och bränslen. Den prototyp för elbilsom tagits fram av svenska tekniker har fortfarandeproblem med att finna finansiering, och kommer ivart fall inte att täcka hela det behov som uppstårnär bensinbilen förbjuds.Jag vill fråga ministern:Vilka åtgärder har miljöministern vidtagit för attkunna uppfylla sin målsättning om att allabensindrivna bilar skall vara borta ?1992/93:518 av () tillmiljöministern om avveckling av miljöfarligaämnen:Arbetet med att se till att hälso- och miljöfarligaämnen inte sprids i omgivningen måste fortgå påbred front. Vi måste se till att alla ämnen är kändatill sin hälso- och miljöpåverkan. Utvecklingen motallt högre skyddsnivå måste drivas framåt. Viktigaorgan har accepterat såvälprincipen om att ersätta farliga ämnen med sådanasom är mindre farliga (substitutionsprincipen) somde kriterier för miljöfarlighet som Sverigeutvecklat. Även de avvecklings- ellerbegränsningsplaner för tretton ämnen somKemikalieinspektionen och togfram på den socialdemokratiska regeringensuppdrag har haft en pådrivande verkan.Mot bakgrund av detta har vi upprepade gångerföreslagit att regeringen skall ge berördamyndigheter i uppdrag att arbeta fram en ny listaöver ett överskådligt antal ämnen som böravvecklas eller starkt begränsas. Denna lista bör iett första skede användas som underlag förinternationella förslag. Listan bör också utgöra ettunderlag för svenska positioner i samband medförhandlingar om ett medlemskap i vill fråga miljöministern:Är miljöministern beredd att geKemikalieinspektionen ett sådant uppdrag?1992/93:519 av () tillstatsrådet om i Örebro:Ekeskolan i är en statlig specialskola försynskadade barn och ungdomar och ettresurscenter för barn och ungdomar medtilläggshandikapp. Skolan är den enda i sitt slag ilandet.Synområdet är en mycket smal specialitet ochlockar få studerande till speciallärarlinjen. Eftergrundutbildning krävs i yrket innanman är behörig sökande till 60-poängsutbildning.För en del pedagoger krävs ytterligare en 40-poängsutbildning i flerhandikapp.Låg- och mellanstadielärare, som det råderskriande brist på, får sämre lön efter utbildningenän de skulle haft om de fortsatt i grundskolan.Dessutom tappar de tjänsteår.Ekeskolan konkurrerar med Tomtebodaskolansresurscenter och förhandikappfrågor. Dessa har möjlighet tillindividuella löner. kan därför intekonkurrera om de få pedagoger som kommer ut.Detta i sin tur försvagar verksamheten och på siktfår svårt att klara sitt uppdrag.Jag vill med anledning av ovanstående frågaskolministern:Är skolministern beredd att vidta åtgärder som göratt lönemässigt kan konkurrera medandra aktörer?1992/93:520 av () tillutrikesministern om Cambodja:Vi har fått ytterstoroväckande rapporter från Cambodja ommassakrer, etnisk utrensning och andra väpnandeövergrepp mot civilbefolkningen. Ansvariga förilldåden är de röda khmererna. Fördömanden fråndet internationella samfundet är viktiga, men synesinte ha avsedd verkan. Det är nödvändigt att vidtaandra mer effektiva åtgärder för att FN:sansträngningar för fred och demokrati skall bliframgångsrika.I anledning härav frågar jag utrikesministerMargaretha af Ugglas:Vilka initiativ och åtgärder avser regeringen attverka för i syfte att uppnå fred och demokrati iCambodja?1992/93:521 av (nyd) tillförsvarsministern om civilt utnyttjande av militärahelikoptrar:Den 10 november 1992 så besvaradeförsvarsministern en fråga av mig i denna kammareangående sjuktransporter med försvaretshelikoptrar. I sitt svar sade försvarsministern bl.a.''att det naturligtvis är viktigt att se till attprissättningen av den här tjänsten -- -- -- blir rimlig,och att den inte utformas så att en illojalkonkurrens uppstår.'' Chefen för armén har tillregeringen lämnat ett beslutsunderlag föranskaffning av dessa helikoptrar. Under rubriken --Förutsättningar för civilt utnyttjande -- skriverarméchefen ''För att erhålla full handlingsfrihet ochförhindra långdragna processer som kan komma attförsvåra den samhällsnyttiga verksamheten föreslårChefen för armén att förordningen justeras så attkonkurrensreglerna inte behöver beaktas. ''Kommer försvarsministern och regeringen attacceptera detta?1992/93:522 av () tillutbildningsministern om antalet högskoleplatserunder år 1994:I den s.k. krisöverenskommelsen mellanregeringen och den socialdemokratiskaoppositionen ingick en satsning påytterligare 2 000 högskoleplatser under 1993.Bakgrunden var den mycket allvarliga situationenpå arbetsmarknaden, som ställde krav på kraftfullainsatser mot arbetslösheten, samt en gemensamuppfattning om behovet att öka antalethögskoleutbildade.I överenskommelsen ingick att dessahögskoleplatser i hög grad skulle tilldelas de mindreoch medelstora högskolorna.En analys av resursfördelningen i prop. 1992/93:169visar att resurser för dessa platser beräknas t.o.m.1993, men att resurserna inte framskrivits till 1994.De bedömningar som görs bl.a. avArbetsmarknadsverket tyder på en fortsatt,dramatiskt hög arbetslöshet. Arbetslösheten slårmot alla grupper i samhället, men drabbarungdomarna allra hårdast. En svår arbetslöshethösten 1992 har ytterligare förvärrats våren 1993.Anser utbildningsministern det försvarsbart att motbakgrund av den dramatiska situationen påarbetsmarknaden inte beräkna medel för de 2 000högskoleplatser som ingick ikrisöverenskommelsen, också ?1992/93:523 av () till statsrådetReidunn om översynen avhyresförhandlingslagen:Inom arbetar man sedannästan med att se överhyresförhandlingslagen. Enligt uppgifter föreslåsomfattande förändringar t.ex. inomförhandlingsordningen.Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet omförändringarna innebär en övergång tillmarknadshyror?1992/93:524 av () tillsocialministern om den sänktaarbetslöshetsersättningens påverkan påsocialbidragen:Riksdagen har tagit beslut om att sänkaersättningen till de arbetslösa. Beslutet harföregåtts av starka protester från bl.a. de fackligaorganisationerna. Bakgrunden är den svåraekonomiska situation många av de arbetslösa redannu befinner sig i. Arbetslösheten har slagit hårdastmot de lågavlönade grupper som inte haft möjlighetatt genom sparat kapital skapa sig en buffert motarbetslösheten. Det är inte heller ovanligt att bådamakarna i en barnfamilj drabbats av arbetslöshet.Risken är därför uppenbar att enskilda familjer ochensamstående, som tidigare klarat sin försörjningutan att vara beroende av , kommeratt tvingas söka socialbidrag.Vilka bedömningar har gjortav arbetslöshetens och den sänktaarbetslöshetsersättningens konsekvenser förkommunernas socialtjänst?den 5 april1992/93:525 av () tillmiljöministern om förbud mot blyad bensin:Regeringen skriver i sin proposition Enkretsloppsanpassad samhällsutveckling att en av deeffektivaste åtgärderna för att minskatransporternas miljöstörningar är att minska deenskilda fordonens utsläpp.I dag finns det blyfritt drivmedel som passar allapersonbilar.När tänker ministern förbjuda blyad bensin?1992/93:526 av () tillmiljöministern om miljöskadornas effekter påsamhällsekonomin:Konjunkturinstitutet och Statistiska centralbyrånhar fått i uppdrag att ta fram förslag till grönamiljöräkenskaper. De har fått på sig.I den ekonomiska krisens spår är det lätt attmiljöfrågorna glöms bort, trots att den ekologiskakrisen kanske är ännu allvarligare. För att kommatill rätta med miljöskadorna och börja betala av denmiljöskuld vi har dragit på oss, behöver vi snarastfå tillgång till metoder att mäta miljöskadornaseffekter på samhällsekonomin. I detta arbete måstevi samarbeta internationellt för att få fram ettgemensamt system.Därför vill jag fråga miljöministern:Har regeringen någon strategi för hur vi skallsamarbeta internationellt för att ta fram s.k. grönanationalräkenskaper?1992/93:527 av () till miljöministernom förbud mot blyhagel vid jakt:I motsats till vad som gäller i många andra länder,t.ex. i , , och i vissadelstater i , har vi i ännu inte någotförbud mot blyhagel.Den tidigare socialdemokratiska regeringen utgickfrån att en frivillig överenskommelse skulle skemellan jägarintressen och naturvårdare.Övergången skulle ske vadgällde jakt i våtmarker och andra känsligaområden. Tyvärr har ingen uppgörelse ännu träffatsmellan de olika intressenterna.Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern:Ämnar regeringen besluta om förbud mot blyhagelvid jakt i våtmarker och andra känsliga områden?1992/93:528 av () tillmiljöministern om finansieringen av Östersjönsrening:I april 1992 fastställde berörda miljöministrar enplan för hur skall kunna återföras tillekologisk balans. Resultatet av det nyligengenomförda miljöministermötet om finansieringenav planen blev magert. Någon konkretfinansieringsplan kom inte till stånd. Mot dennabakgrund undrar jag:Hur avser miljöministern att agera för attprogrammet för rening skallgenomföras?1992/93:529 av () tilljordbruksministern om fiskevårdsavgiften:Generaldirektör på Fiskeriverketöverlämnade en utredning tillregeringen om fiskevårdsavgifter.Trots att har förflutit sedan utredningenöverlämnades har regeringen inte lämnat någotförslag om införande av fiskevårdsavgift tillriksdagen. Detta tolkar jag som attjordbruksministern inte har något intresse förfiskevården i och alla som bedriverfritidsfiske.Eftersom det ekonomiska läget i är mycketansträngt utgår jag ifrån att jordbruksministern intekommer att föreslå budgetmedel till fiskevården.Hur tänker jordbruksministern att fiskevården iSverige skall bedrivas och varifrån skallekonomiska medel komma fiskevården till del?1992/93:530 av () tilljordbruksministern om importen av apor:I som reglerar handeln medutrotningshotade djur finns världens samtliga aporupptagna, antingen som utrotningshotad art ellersom art som kan utrotas om inte handeln begränsas.Sverige importerade 342 apor frånIndonesien. Enligt motplågsamma djurförsök var alla dessa aporviltfångade.Sverige har i om miljö ochutveckling ställt upp för konventionen om denbiologiska mångfalden.Därför vill jag fråga jordbruksministern:Avser jordbruksminstern att vidta några åtgärderför att stoppa importen av apor till frånländer där apor lever i vilt tillstånd?1992/93:531 av () tilljordbruksministern om miljöavgifter på kadmium:Regeringen beslutade attavskaffa prisregleringsavgiften på handelsgödseloch växtskyddsmedel.Därmed sänktes priset för dessa insatsvaror.Samtidigt aviserades en kadmiumavgift. Så sentsom i proposition 1992/93:183 sades:''Ett regeringsuppdrag att utreda behov,möjligheter och konsekvenser av miljöavgifter påkadmium har redovisats och remissbehandlats.Ärendet bereds iregeringskansliet. ''Min fråga är:När avser regeringen att lägga fram förslag i frågan?1992/93:532 av () tilljordbruksministern om prisutveckling påjakträttsupplåtelser:Riksdagen har, på förslag av den förutvarandesocialdemokratiska regeringen, fattat åtskilligabeslut för att underlätta jakträttsupplåtelser.Allt tyder nu på att varken regeringen eller denborgerliga riksdagsmajoriteten är beredd attfullfölja ambitionerna att möjliggöra rimligajakträttsupplåtelser. ställde man sig heltkallsinnig till bl.a. den oroande utvecklingen avstigande avgifter på jakträttsupplåtelser.Att staten nu går i täten med helt orimligaarrendepriser fick den borgerliga majoritetensvälsignelse. Om staten (), skogsbolagenoch kyrkan fullföljer sina planer på fortsatt kraftigaprishöjningar på jakträttsupplåtelser så leder dettatill att jakten tappar sin förankring hos den lokalabefolkningen på landsbygden.Mot denna bakgrund vill jag frågajordbruksministern:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta mot orimligtkraftiga prishöjningar på jakträttsupplåtelser?1992/93:533 av () tillstatsrådet om export avkrigsmateriel till Pakistan:Enligt uppgifter i massmedierna kommer svensktkrigsmateriel för betydande belopp att exporterastill . är ett fattigt land, men trotsdet avsätts en mycket stor andel av statsbudgetenför militära ändamål. Oroligheter existerar utmedgränsen till och risken för väpnad konflikt äröverhängande.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet:Är det i överensstämmelse med riktlinjerna förutförsel av svenskt krigsmateriel att tillåta exporttill ?1992/93:534 av () tillsocialministern om socialbidragets storlek:Regeringsrätten har i två domslut slagit fast attSocialstyrelsens norm skall gälla för socialbidrag.Utslagen medför att tre fjärdedelar av landetskommuner måste höja sina nivåer för socialbidrag.Samma nivå skall hädanefter gälla från tillHaparanda, såväl som för , ,och Göteborg.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att enskildakommuner och inte domstolarna skall besluta omsocialbidragens storlek?1992/93:535 av () tilljordbruksministern om spannmålsöverskottet:Vid jordbruksutskottets behandling avbudgetpropositionen gjorde den borgerligamajoriteten omfattande förändringar avjordbruksministerns förslag. Detta kommer medstörsta sannolikhet att leda till ett betydandespannmålsöverskott.Därför vill jag ställa följande fråga tilljordbruksministern:Hur beräknas överskottet finansieras?1992/93:536 av () tilljordbruksministern om märkningen av livsmedel:I svensk livsmedelslagstiftning stipuleras att om ettlivsmedel innehåller inblandning avandra ämnen skall detta anges genom märkning avprodukten. Inom EG är motsvarande siffra 25 %.Min fråga till jordbruksministern är:Vilka ambitioner har den för atttillmötesgå konsumenternas krav?1992/93:537 av () tilljordbruksministern om stödet till jordbruket inorra om ett svenskt EG-medlemskappåbörjades . Jordbruket är detpolitikområde som skall inledaförhandlingsrundan. jordbrukspolitikskiljer sig på många sätt från EG:s. Det gäller inteminst Norrlandsstödet.Därför är min fråga till jordbruksministern:Ser ministern det som politiskt möjligt att bibehållanivån på stödet till jordbruket i norra ?1992/93:538 av () tillnäringsministern om industrin och detinternationella miljövårdsarbetet:Sverige har ett förhållandevis starkt inslag i detinternationella konventionsarbetet påmiljöområdet, exempelvis inom UN/ECE. Det ärett viktigt och inte oansenligt arbete som uträttastill stor gagn för bl.a. miljön i vårt land, övrigaNorden och Europa.Jag avser inte ställa någon fråga om hur dettaarbete utförs. Jag utgår ifrån att det är av högstakvalitet och med en hög målsättning. Det är ihögsta grad lovvärt med kontakter ochförhandlingar som resulterar i positiva insatser förvåra grannländer. Vi har hög kompetens och börexportera denna kunskap till våra grannländersverksamhet.Däremot finns det anledning att se över hur svenskindustri informeras och är knuten till detta arbete.Det är viktigt att det svenska agerandet ikonventionsarbetet baseras på en sammanvägningav miljö- och näringsintressen. Den påverkan somdet svenska deltagandet kan ha på oss och våragrannländer är betydelsefull. Men med tanke påvår egen industri vore det värdefullt om man kanförbättra den dåliga nationellaavstämningsprocessen.Avser näringsministern vidta åtgärder somförbättrar dialogen mellan de svenskadelegationerna och svensk industri?den 6 april1992/93:539 av (nyd) tillstatsministern om åtgärder mot politiskautnämningar:Ny demokrati har konsekvent tagit ställning ochdrivit frågan mot politiska utnämningar.I regeringsformen finns ju bestämmelsen att manvid tillsättande av statlig tjänst skall fästa avseendeendast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet.Men lagen om offentlig anställning öppnarmöjligheter att sätta den politiska lämpligheten iförgrunden. Allmänna arbetsmarknads-,sysselsättnings- och socialpolitiska mål skallnämligen också beaktas.Gång på gång har detta gjorts med katastrofalakonsekvenser som följd.Det är naturligtvis alltid olämpligt att låta andraegenskaper än professionalism, kunnighet ochskicklighet vara avgörande vid tjänstetillsättningar.När det görs vid utnämningar av exempelvis VD föraffärsdrivande, konkurrensutsatta verksamheterblir resultatet förödande.Är statsministern beredd att medverka till att detinte görs fler politiska utnämningar?1992/93:540 av i (kds) tillarbetsmarknadsministern om uppföljning avbeslutet om sänkt arbetslöshetsersättning:Underskottet i statens budget är ett av deallvarligaste ekonomiska problemen , och etthinder för ekonomisk återhämtning och ökadsysselsättning. Bl.a. försvåras en angelägenräntesänkning.Det var bl.a. mot denna bakgrund som sänkningenav ersättningsnivån i arbetslöshetsersättningenskedde, som en del i ett större saneringsprogram förstatens finanser.Det känns dock mycket angeläget att effekterna avdet fattade beslutet noggrant följs upp. Lika välsom vi genom bankakuten undviker orimligaeffekter för betalningssystemet måste vi varaberedda att vidta åtgärder mot orimliga effekter förde arbetslösa.Är arbetsmarknadsministern beredd att medverkatill att en uppföljning av beslutet omarbetslöshetsersättningen kommer till stånd?1992/93:541 av i (kds) tillarbetsmarknadsministern om s.k. ROT-arbeten:Riksdagen har fattat beslut om ett flertalförslag för att öka sysselsättningen i bl.a.byggsektorn. Det gäller exempelvisstimulansåtgärder för s.k. ROT-jobb.Det finns nu farhågor för att dessa arbeten inte skallkomma i gång tillräckligt snabbt. Behoven av dessaarbetstillfällen för det mycket stora antaletarbetslösa inom byggsektorn är stora. På grund avdet allvarliga läget bör en punktmarkering av defattade besluten göras så att de snabbt verkställsoch ger önskad effekt.Är arbetsmarknadsministern beredd att medverkatill att en effektiv uppföljning, genomdrivning ochpåskyndning av dessa ROT-satsningar kommer tillstånd?1992/93:542 av () till statsrådet om rehabilitering av gravt synskadade:Under 1960-talet utveckladeArbetsmarknadsverket och Skolöverstyrelsentillsammans rehabiliteringen för gravt synskadade iyrkesverksam ålder. Verksamheten utvecklades påett tillfredsställande sätt och det fanns därför ingenanledning för andra huvudmän att engagera sig,även om detta kunde ha varit principiellt motiverat.Mot slutet av 1980-talet börjadeArbetsmarknadsverket att avveckla dengrundläggande rehabiliteringen med hänvisning tillatt den inte föll inom verkets ansvarsområde. Dettaskedde utan någon som helst överenskommelsemed andra huvudmän om att överta ansvaret förverksamheten. Följden har blivit att människorsom förlorar synen inte får tillgång till denrehabilitering de behöver. Detta har i flera fall letttill stora personliga påfrestningar och kan i en delfall ha bidragit till onödiga förtidspensioneringar.Sedan hösten 1991 har Synskadades riksförbundförsökt att få berörda myndigheter att kommaöverens om en fungerande lösning. Detta har ännuinte lett till något praktiskt resultat.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta isyfte att få till stånd en fungerandelösning som ger synskadade i yrkesverksam åldertillgång till rehabilitering?1992/93:543 av () tillkommunikationsministern om flygförbindelsernatill Gotland:Kommunikationsministern har uttalat att samhällethar ett särskilt ansvar för att flygtrafik kan bedrivasi inland till orter som i många fall saknartillfredsställande transportalternativ. Det har underde framkommit att SAS flygtrafikpå varit nedläggningshotad och att hotetkan återkomma efter sommarsäsongen.Jag vill därför ställa följande fråga tillkommunikationsministern:Kan gotlänningarna räkna med samma statligaansvar för sina flygförbindelser som de norrländskaorter som ''saknar tillfredsställandetransportalternativ''?1992/93:544 av () till statsrådetBo Lundgren om beloppsgränsen för uttagande avskatt m.m.:Enligt 28 § uppbördslagen (1953:272) gäller attkvarstående skatt ej uttas. Den senastehöjningen av beloppsgränsen genomfördes den 1januari 1975, då gränsen höjdes från till 25 kr.Motsvarande gräns gäller för återbetalning av skattenligt 68 § 1 mom. första stycket i uppbördslagen.Denna låga gräns har varit oförändrad i över 18 åroch medför ett kostsamt förfarande med ut- resp.inbetalning.Min fråga till statsrådet är:Avser statsrådet att snabbt lägga fram förslag omhöjning av beloppsgränsen för att komma ifråndetta kostsamma förfarande av ut- resp.inbetalning av småbelopp?1992/93:545 av () till statsrådetBo Lundgren om de s.k. fallskärmsavtalen iNordbanken:Svenska folket har all anledning att alltmeruppröras över avslöjanden om ingångna''fallskärmsavtal''.Enligt tidningsuppgift den 3 april 1993fördubblades ''fallskärmsavtalen'' för Nordbankenstre högsta f.d. chefer mer än efter detatt personerna lämnat Nordbanken.Min fråga till statsrådet är:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta medanledning av uppgifterna om att fallskärmsavtalen iNordbanken i efterhand fördubblats?1992/93:546 av vice talman () till kommunikationsministern om postensprissättning:Många svenska marknader präglas avbristande konkurrens. Det är därför bra attriksdagen har beslutat att skärpakonkurrenslagstiftningen från och med 1 juli 1993.Posten, ett företag inom regeringensansvarsområde, verkar bl.a. inom detsnabbväxande området elektronisk post, s.k. E-post. Posten konkurrerar med ett tiotal företag omatt få printa och kuvertera försändelser.Postens konkurrenter tar 70--perförsändelse för sitt jobb, exklusive Postens porto på2:90 kr. Posten tar per försändelse inklusiveutbärning och bjuder därmed på kostnaden förprintning, kuvertering och material.Enligt har Posten använt sittmonopol för att med låga priser tvingakonkurrenterna ur marknaden. Konkurrensverkethar därför hotat att begära domstolsförbud om intePosten förändrar sina prissättningsmetoder för E-post.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern:Vad avser kommunikationsministern göra för attPosten i fortsättningen skall agera iöverensstämmelse med kravet på sundkonkurrens?1992/93:547 av () tillkulturministern om behandlingen av flyktingar somtas i förvar:Enligt uppgifter i massmedier förekommer det attflyktingar som tagit sig till sätts i fängelse,bl.a.