prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Jag vill ställa en fråga till biträdandesocialminister denna vecka publicerade om konsekvenserna av det beslut somfattades rörande sjukhemsavgifterna.Rapporten visar att dessa avgifter har höjts mycketkraftigt -- vilket vi socialdemokrater befarade --med mellan och . I enskilda fall harhöjningen varit t.o.m. 1 000 %.I samband med debatten ville vi avvisa det härförslaget. Vi hade i stället ett förslag om etthögkostnadsskydd. när så många pensionärerlever under norm för socialbidrag,är ni då beredda att pröva vårt förslag om etthögkostnadsskydd?Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Bakgrunden till detta beslut var juden långdragna diskussionen om de skilda reglernaför avgifter inom de ålderdomshem somkommunerna länge hade haft ansvaret för och inomde sjukhem som kommunerna fick ansvaret för den1 genom den ÄDEL-reform, som bl.a.frågeställarens parti i regeringsställning var medom att driva igenom. Reglerna för de olikavårdformerna blev alltså desamma fr.o.m.årsskiftet.Sedan tidigare har det funnits en bestämmelse närdet gäller ålderdomshem om ett förbehållsbelopp.Socialministern uttalade i propositionen att hanutgick ifrån att samma regler skulle gälla iframtiden. Men vi såg också till att det skulle görasen utvärdering, och det var denna utvärdering sompresenterades . Den tyder på att manpå många håll hanterar detta med avgifterna på ettsätt som överensstämmer med riksdagsbeslutet,medan man här och var ännu inte har gjort det, mendet betraktar jag mer som en ''inledande turbulens''i samband med de nya reglerna.Jag är inte säker på att högkostnadsskydd i formellbemärkelse är den korrekta lösningen. Man bör istället se till att kommunerna i större utsträckninganvänder sig av det regelsystem som fanns tidigare.Anf. 105 ():Herr talman! Det var väl en underdrift att säga attdet bara är fråga om ''här och var''. Enligt depressreferat som jag har läst är det väldigt mångapensionärer som lever undersocialbidragsnormen, just på grund av detta beslut.Det fanns ju ett förslag om ett högkostnadsskydd,som väckte kritik. Vi föreslog att regeringen på nyttskulle pröva frågan. Med tanke på vad som harhänt -- och som berör väldigt många personer --borde det finnas anledning för regeringen att pånytt pröva frågan.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! Det stämmer att det är mångapersoner som berörs, eftersom det är mångapersoner som vistas på ålderdomshem ochsjukhem.Frågan om att många pensionärer lever undersocialbidragsnormen har principiellt inte med dethär beslutet att göra. På den punkten är det intenågon skillnad mot de tidigare reglerna, i vilka detförutsattes att man, om man hade den lägstapensionen, fick behålla ett belopp som motsvarade1 200--1 300, om jag minns rätt. Sedan fick manbehålla en viss andel, en femtedel av överstigandeinkomster. Det har varit fråga om att försökaharmonisera de system som fanns . Isamband med detta finns det nog beslut sombehöver ses över.10. om de mänskliga fri- ochrättigheternaAnf. 107 (m):Herr talman! Jag har en fråga till statsministern. Ibörjan av 50-talet ratificerade den s.k.europeiska konventionen till skydd för degrundläggande mänskliga fri- och rättigheterna,men införlivade den inte direkt med den svenskarättsordningen.Nyligen har den s.k. Fri- och rättighetsutredningenlagt fram sitt betänkande vari man föreslår att dens.k. skall inarbetas i densvenska rättsordningen. Min fråga tillstatsministern blir: Är det också regeringens avsiktatt följa utredningens förslag?Anf. 108 Statsminister ():Herr talman! I formell mening -- ibland måste manvara formell -- är detta en utredning somfortfarande är ute på remiss. Vi hade enöverläggning , som jag tidigarerefererade till, mellan företrädare för samtligariksdagspartier om den fortsatta handläggningen avförfattningsfrågorna. Vi kommer att få inremissvaren på de olika författningsfrågor som nuär aktuella . Därefterkommer vi att börja sammanställa detta. Vikommer sedan att ha överläggningar mellanriksdagspartierna i någraveckor framåt för att därefter lägga ett stortförfattningspaket på bord i början avdecember. Det kommer att bli en stor ochbetydelsefull förändring, som man kan säga rör eneuropeisk modernisering av delar av vår grundlag.Jag skall inte föregripa utredningen, men låt migsäga att jag personligen, i andra egenskaper än somstatsminister, under ca 10--har arbetat för attvi i skall göra precis det som och som den petriska utredningen om fri-och rättigheterna nu föreslår, nämligen detsjälvklara att inkorporera omskyddet för de mänskliga fri- och rättigheterna i densvenska grundlagen. Detta borde ha gjorts långttidigare och det är hög tid att det nu sannolikt ocksåkommer att ske.11. Konventionen om den biologiska mångfaldenAnf. 109 ():Herr talman! Miljöministern har två gånger fåttfrågan om regeringen överväger svenska undantagfrån konventionen om biologisk mångfald. Förstagången undvek miljöministern att besvara frågangenom att beskriva uppdelningen av propositionensom teknisk. undvek miljöministernfrågan genom att säga att det inte kommer att blinågra undantag som motiveras av samma skäl somman hade anfört i USA.Nu vill jag återkomma till frågan för att få ett raktbesked av miljöministern. Överväger regeringensvenska undantag från konventionen om biologiskmångfald?Anf. 110 Miljöminister ():Herr talman! Det finns möjlighet till sådanaundantag, men jag tillbakavisar insinuationen omatt vi skulle gå i någon annans ledband. Det vardärför jag med viss bryskhet besvarade dennafråga. Det finns naturligtvis frågor av tekniskkaraktär som vi har anledning att bedöma i särskildordning, med utgångspunkt från svenskaförhållanden. Detta har inget med politisk vilja attgöra. Därför avvisar jag bestämt de härinsinuationerna.Anf. 111 ():Herr talman! Betyder miljöministerns senaste svarett ja på min fråga, om regeringen övervägersvenska undantag från konventionen om biologiskmångfald?Anf. 112 Miljöminister ():Herr talman! Jag svarar formellt och korrekt attregeringen inte har avslutat bedömningen av dettaärende . Vi har tagit ställning till självakonventionen, och den innehåller inte något somtidigare har åberopats här. Men vad vi däremotkommer att göra är naturligtvis att presentera ettkonsekvensförslag som har betydelse för densvenska hanteringen, en nationell handlingsplanoch dylika ting. Den beredningen är ännu inteavslutad. Den är inte mer än i sin början. Därförsvarar jag inte på dessa frågor.12. Avdragsrätt för bidrag till ideella organisationerAnf. 113 (nyd):Herr talman! Min fråga riktar sig till civilministern.Civilministern efterlyser fler enskilda och frivilligainsatser för välgörenhet m.m., enligt ettpressmeddelande från i förrgår. Min fråga är: Närtänker civilministern förmodligen äta lunch med BoLundgren och då föreslå en skattemässigavdragsrätt för välgörenhet? Detta är mycketvanligt i andra länder.Anf. 114 Civilminister ():Herr talman! Det är riktigt att vi vill satsa mer påden ideella sektorn. Det som har läst är att vi har tillsatt en beredningsom skall se över möjligheterna för den ideellasektorn att mer aktivt ta del i samhället. Detta är eninriktning som vi vill stödja.När det gäller avdragsrätten för ideellaorganisationer ingår den uppgiften i Jan-ErikWikströms utredning. Han kommer i början avaugusti att lämna ett förslag även på denpunkten. Jag vet inte riktigt vad han kommer framtill . Jag vill inte föregripa utredningensresultat.13. Skolelever med bristande kunskaperAnf. 115 ():Herr talman! Jag har en fråga till skolministerBeatrice om förslaget till ny läroplan förgrundskolan. av alla elever lämnar varjeår utan fullständiga kunskaper.Skolministern skriver att detta är ett stort problemoch att man skall återkomma med förslag tillåtgärder för dessa elever.Jag undrar om skolministern redan nu kan säganågot om vad dessa förslag till åtgärder kommer attinnebära.Anf. 116 (m):Herr talman! I det förslag till ny läroplan förgrundskolan som vi har lagt fram ingår bl.a. enrättighet för elever med svårigheter att redan vidden nationella bedömningen efter femte skolåret fåextra stöd och hjälp. Detta är ett exempel på vad viavser att göra. Det finns anledning att där funderamer över vilka insatser man kan tänka sig, även omjag tror att det är viktigt att lärarna och den lokalanivån får utforma detta mer konkret.När man går vidare och ser på slutet avgrundskolan, dvs. årskurs nio, aviserar vi att eleversom inte har tillräckliga grundkunskaper i svenska,engelska och matematik inte bör beredas plats påde nationella programmen, utan de bör ges enindividuell studieplan, så att de kan få hjälp ochmöjlighet att genomföra gymnasiestudierna på ettsätt som de kan klara av. Tyvärr är det mångaelever med otillräckliga kunskaper som aldrigkommer i kapp, utan de hoppar av eller misslyckasmed många tragiska resultat som följd. Det finnsnaturligtvis mer att göra på detta område, mendetta är två exempel ur den proposition somregeringen har lagt.14. Ny landshövding i länAnf. 117 ():Herr talman! Jag har en kort fråga tillstatsministern eller möjligen till civilministern.Vi har ett vackert residens i somträngtar efter en ny landshövding. Den härregeringen har ju sagt sig vara snabb och intesenfärdig. har den här landshövdingestolentyvärr stått tom . När tänkerstatsministern och regeringen utse en nylandshövding i ?Anf. 118 Statsminister ():Herr talman! Framför allt är regeringen noggrann.Vi ägnar denna fråga stor noggrannhet och hoppasatt kunna presentera ett namn så snabbt sommöjligt.Anf. 119 ():Herr talman! Detta svar har jag i olikasammanhang hört tidigare. Kan jag möjligen få detlitet mer preciserat? Betyder det ?Märk väl att jag inte frågar vem statsministernkommer att utse.Anf. 120 Statsminister ():Herr talman! Det var synd att frågaren inte frågadeom vem, därför att det kunde ha blivit intressant.Men besked kommer.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Information från regeringen ominriktningen av det svenska miljöarbetet inom EESoch EGAnf. 121 Miljöminister ():Herr talman! Det är uppenbart att det svenskanärmandet till EG kommer att påverka vårt sätt attarbeta med miljöpolitiska frågor. Det finns därförskäl att ange hur politiken skall bedrivas så attmiljöfrågorna ges en ökad tyngd i EG och institutioner. Regeringens strategi för dettahar presenterats för i form av en skrivelse(1992/93:255) om inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EG.Eftersom miljöfrågorna är en av regeringens fyraprioriterade områden, och särskilt viktiga isamband med vårt närmande till EG, vill jag införkammaren ta upp några aspekter av särskildbetydelse.Jag kommer att peka på de möjligheter somnärmandet till EG ger för det svenska miljöarbetet.Jag kommer att nämna några viktiga sakfrågor ochdärefter diskutera hur vi skall arbeta inom EES ochEG för att se till att miljöarbetet förs vidare ochlagstiftningen skärps.Låt mig börja med att slå fast två grundläggandeprinciper för vårt arbete.Den första är att högsta tillämpade ambitionsnivåskall gälla. Detta innebär att inget land skall behövasänka sina regler på miljöområdet.Den andra principen är att miljöarbetet skall gåframåt. Ambitionsnivån i miljöarbetet skall höjasoch miljökraven skärpas.Dessa utgångspunkter gör det klart att miljöhänsynmåste spela en avgörande roll i närmandetill EG.Vad innebär närmandet till EG för Sverigesnationella och internationella miljöarbete?I ett internationellt perspektiv är den svenskamiljöpolitiken progressiv. Vi har kommit längre änmånga av våra europeiska grannar, för att intenämna resten av världen. Självklart kommer vi attfortsätta det internationella arbetet. Vi skallfortsätta ha höga och höjda miljöambitioner, ocksåsom EG-medlem.Jag vill understryka att det svenska miljöarbetetredan i hög grad är internationellt inriktat. Dettahar varit naturligt, eftersom de flesta av våramiljöproblem är av gränsöverskridande karaktär.Sverige har spelat en viktig roll t.ex. iförberedelserna inför om miljö ochutveckling i , i arbetet på ett nyttsvavelprotokoll inom ECE, i kemikaliearbetetinom till exempel , för att stoppa utsläpp avozonnedbrytande ämnen, t.ex. inom ramen förMontrealprotokollet, och för att rena Östersjön.Med ett medlemskap, ja redan med ,kommer det svenska arbetet att bli ännu merinternationaliserat. Närmandet till EG ger nya ochförbättrade möjligheter att omvandla våranationella ambitioner till internationella bindandeåtaganden. Vi kommer att verka för gemensammaregler på en hög skyddsnivå för hela EG/EES-området. Sådana miljöregler kommer att varaeffektivare i så motto att de är av bindandekaraktär.Det är nödvändigt att slå vakt ommöjligheten för enskilda länder att gå längre än detgemensamma regelverket. På så vis främjas endynamisk utveckling på miljöområdet.Vi vill bidra till en skärpt miljöpolitik och ett ökatmiljömedvetande inom gemenskapen.Möjligheterna att övervaka och följa upp attreglerna efterlevs måste förstärkas. EG måsteutvecklas till en dynamisk internationell kraft påmiljöområdet.Låt mig i sammanhanget peka på positiva tendenserinom EG. Miljöpolitikens betydelse har vuxit inomEG och ett omfattande regelverk har utvecklatsmed bindande föreskrifter. Det femtemiljöaktionsprogrammet ger en god grund för enambitiös politik där miljö integreras i andrasektorer. stärker miljöpolitikensställning inom EG och underlättar beslutsfattandet.Utvecklingen inom EG-rätten visar tendenser attgå i vad vi anser vara rätt riktning.I regeringens skrivelse om inriktningen av detsvenska miljöarbetet inom EES och EG tar vi uppen rad konkreta frågor, där vi menar att EGbehöver påverkas. Det gäller konkreta sakfrågor,lika väl som allmänna principer. Miljöhänsyn måsteintegreras i de olika samhällssektorerna. Särskiltviktigt är att miljö inte underordnas andra frågoreller ses som en sektor för sig.På försurningens område är det angeläget att EGmed kraft verkar för effektivautsläppsbegränsningar och medverkar till eneffektiv europeisk politik. Utsläppen i EG-områdetpåverkar inte bara egen natur ochbyggnader. och är de tvåstörsta utländska källorna till svavelnedfall iSverige, var och en ungefär lika betydande somnedfallet med ursprung inom våra egna gränser. Pådetta område har EG:s politik helt tydligt varit försvag. Det är en svensk huvuduppgift att medverkatill att en övergripande politik med skärpta kravutvecklas inom gemenskapen. Samma inställninggäller för övrigt också koldioxidbeskattningen.På transportsidan måste vi jobba dels för striktareutsläppsnormer från fordon, dels för att främjamiljömässigt riktiga transportsystem. Här är detnödvändigt att uppmärksamma effekten av ökadetransporter som en följd av fri rörlighet. Vi behöveranvända ekonomiska styrmedel för att stimulerakollektivtrafik och miljövänliga transportsätt, föratt få fram miljövänligare fordon och bränslen ochför att totalt minska utsläppsvolymen av olikanedsmutsande och försurande ämnen från trafiken.Därigenom kan vi säkerställa att morgondagensfordon som skall trafikera den infrastruktur som vi bygger inte kommer att vara ett hot mot miljön.EG måste ta ett större ansvar för insatser iÖsteuropa och i Östersjöarbetet, inte minst iBaltikum. På avfallsområdet börproducentansvaret prägla regelsystemet. Påkemikalieområdet bör EG skärpa reglerna ochtillämpa principer om företagens ansvar, denomvända bevisbördan och substitutionsprincipen.Det finns mycket att göra, särskilt att se till attsektorernas ansvar på miljöområdet förstärks.Euratom behöver uppmärksammas särskilt inärmandet till EG. Detta görs också imedlemskapsförhandlingarna. Bakgrunden är attfördraget kom till under helt andra förhållanden ändem som råder . ställer därför särskildakrav på denna punkt. De för omistligaprinciperna om offentlighet och meddelarfrihetgäller även för Euratomsamarbetet. Vi villsäkerställa att den nationella beslutanderätten vadgäller utnyttjandet av kärnkraften inte påverkas.När det gäller frågan om radioaktivt avfall ochanvänt kärnbränsle gäller principen om nationellsuveränitet.Hur skall vi då arbeta för att nå de mål som vi harsatt upp?För det första är en förutsättning för ettframgångsrikt miljöarbetet öppenhet ibeslutsfattandet.En aktiv miljöopinion är en styrka för oss i det härsammanhanget.En annan förutsättning för ett framgångsriktinternationellt miljöarbete är intensiva kontakterpå alla nivåer. Det internationella kontaktnätet påmiljöområdet är omfattande och har byggts uppunder en rad av år. Detta kontaktnät kan nuanvändas för att sprida information om våraintressen inför närmandet till den europeiskagemenskapen.I samband med olika internationellaöverläggningar tas givetvis EG-frågorna upp underhand. Vi har haft bilateralaöverläggningar med så gott som samtliga . Vi har också regelbundet kontakt med EG:sordförandeland och med kommissionen.De nordiska kontakterna är som alltid högtprioriterade. Inom EES eller som EG-medlemmåste vi målmedvetet hålla kontakt medlikasinnade länder och skapa stöd för en god politikpå miljöns område. Miljökrafterna inom EGkommer att stärkas om medlemsskaran utvidgasmed ytterligare nordiska länder och . Vihar inför förhandlingarna noterat betydandesamstämmighet mellan kandidatländerna.I ett framtida EG är det också fullt möjligt att engrupp starkt miljöinriktade länder tillsammansdriver fram en alltmer framåtsyftande lagstiftning.Denna möjlighet diskuterades vid det möte somden fungerande ordföranden i ,danske miljöministern , bjudit inkandidatländerna till . Vid mötet deltog ävenIoannis Paleokrassas, kommissionsledamot medansvar för miljöfrågor.Man kan också konstatera att Beneluxländernatillsammans med redan nu bildat en sådanallians i vissa frågor.Redan nu har närmandet till EG kommit attpåverka vårt sätt att arbeta. Vi är med i olikaforskningsprogram. Vi har kommit in i arbetet påvissa centrala områden, exempelvis för bilavgaseroch kemikalier. Vi strävar efter att snabbt få delta iexpertgrupper också på andra områden. Vi harexperter som arbetar inom kommissionen. Och vihar omfattande formella och informella kontaktermed EG-länder.Närmandet till EG ger oss goda möjligheter attverka för att våra nationella ambitioner omvandlastill bindande internationella regler. Vi har längeverkat i denna riktning. gäller det att se till attvi på ett effektivt sätt utnyttjar de instrument somerbjuds.Anf. 122 ():Herr talman! har begärt en redovisningnär det gäller miljöpolitiken i förhållande till EGoch EES. Det är därför som regeringen haröverlämnat denna skrivelse. är skrivelsenmycket vag. Jag hade hoppats att miljöministernskulle ha haft litet mer preciserade besked attlämna till . Tyvärr är jag besviken påden punkten.Jag vill ställa några frågor. är, eller harframför allt varit, ett föregångsland påmiljöområdet. Men i en del avseenden behövde vifaktiskt skärpa våra egna regler med anledning avEES-avtalet.Regeringen har fått bemyndigande attgöra det, men så har inte skett. Det gällerallt från stora frågor, t.ex. frågan om regleringen avbioteknik, till mindre frågor om exempelvisförsäljningsförbudet när det gäller förordningar förmiljöfarliga batterier, luftkvaliteten i tätorter ochavfallsförbränning.Så till min andra fråga. Varken i regeringensskrivelse eller nu görs någon problemanalys. I EG:smedlemsländer brukar man inte skräda orden närman har uppfattningar om varandra och om andramedlemsländers problem. Från den svenskaregeringens sida har det inte kommit någon analysav var svårigheterna finns när det gäller EG:smedlemsländer. Vilka är våra vänner? Vilka är vårafiender? Vad behöver vi satsa våra krafter på?Vidare saknar jag en redovisning av ett annatviktigt område, där är ett föregångsland.Det gäller då avgasreglerna. Såvitt jag förstår är detinte längre själva nivåerna på utsläppen som ärproblemet utan det faktum att vi har ettlångtgående tillverkaransvar och en besiktning somfungerar mycket bättre än den man har i EG:smedlemsländer.Det är oerhört viktigt att få besked om hur det gårmed arbetet på just det här konkreta området.Finns det några möjligheter att EG närmar sig vårtsätt att se på de här problemen?Anf. 123 Miljöminister ():Herr talman! Jag välkomnar naturligtvis kritiskasynpunkter. Det vore ju tjänstefel omoppositionsföreträdare här skulle inta en annanattityd. Möjligen skulle det t.o.m. kunna innebäraen försvagning i våra förhandlingar.Jag gör själv en väldigt viktig distinktion när jaginformerar . Jag informerar här nämligeninte om förhandlingsarbetet. Det sker i EG-delegationen, och så skedde i går i samband meddet senaste chefsförhandlarmötet. Vi har alltsåsnarast en unik öppenhet i det fallet.Utöver detta har , utan att göra ensärskild hemställan till regeringen, fått den härskrivelsen. Där sägs ingenting ommedlemskapsförhandlingarna. Det är därför somen vaghet måhända uppstår.Det är väldigt viktigt att vi är överens om vad somfrån sida har sagts, om vad som harbegärts och om vad vi har levererat. Jag ställer uppmed denna information i den här debatten, därföratt nämnda skrivelse kom så pass sent att riksdagenkanske inte hinner diskutera den färdigt undervårsessionen. Därför kan det finnas anledning attföra debatten om de här principerna ett steg vidare.Jag tror att det är viktigt att vi kan göra det. Jag trorockså att det är viktigt att vi är överens om deavgränsningar som gäller i den här diskussionen.Frågorna om avgasrening diskuterades ochrappporterades alltså i går. Det är klart att jag kantala om att det inte är problemfritt i det avseendet.De svar som vi fått har varit negativa. Detgäller offentliggjorda ståndpunkter från , som alla känner till.Vi har alltså valt att inte göra en problemanalys här.Men med hänvisning till det som jag faktiskt harsagt vill jag framhålla att jag uppfattar saken så, attvi har mer gemensamt med vissa länder inom EGoch i den nordiska länderkretsen än vi har medvissa andra länder inom EG. Det har jag ocksåframfört i mitt huvudanförande.Många av de frågor som ofta är kontroversiella påhemmaplan är kontroversiella på samma sätt inomEG. Det är alltså mycket lätt för mig somföreträdare för miljöpolitiken att diskutera medmiljöpolitiska företrädare i EG. finns detproblem där. I stället finns det ett problem iförhållande till sektorintressen och en kortsiktigekonomi. Ofta är det andra ministrar, andrakommissionärer och generaldirektorat inom EGsom är företrädare i detta sammanhang. Det är därdet finns problem, och inte påmiljöföreträdarmötena. Om detta kan vara enproblemanalys på ett övergripande plan delar jaggärna med mig.När det gäller förändringar hos oss har vi anmält attvi i samband med att en miljöbalk införs i svensklagstiftning kommer att anpassa. Det är klart att detåterstår en del att göra i det avseendet. Som bekantär det materialet ute på remiss. Det skall leda tillförslag till . Därmed har jagbesvarat delfrågorna.Anf. 124 (-):Herr talman! Jag är litet förvånad övermiljöministerns svar. Om miljöministern verkligenmenar att medlemsförhandlingarna skall undantasfrån diskussionen kring miljöpolitik iförhållande till EG och EES är vi definitivt inteöverens.Jag tror att de flesta, precis som jag, har tolkat allalöften om en väldigt stor öppenhet i diskussionernaoch förhandlingarna som något mera än attriksdagens EG-delegation skall hållas informerad.Om det är det som miljöministern menar, är videfinitivt inte överens. Jag tror nämligen att det ärväldigt viktigt att det här förs ut till en allmändiskussion.När det gäller de förändringar på de konkretaområden som jag nämnt och som borde göras medanledning av vill jag framhålla att detdefinitivt inte är nödvändigt att avvakta hela denstora utredningen kring en miljöbalk. Jag kan baratolka det som sägs här som en dålig undanflykt. Enlång rad av förändringarna borde faktiskt kunnagöras omgående -- ja, borde redan ha gjorts.Anf. 125 Miljöminister ():Herr talman! En del av de förändringar somföranletts av är, som bekant, redangjorda. De frågorna har varit föremål förbehandling här i . Men detta innebär inteatt allting är klart. Dessutom är ju EES-avtaletännu inte i kraft.Som svar på frågan om vad har begärthänvisar jag till det utskottsbetänkande där det härhar framförts.