prot · GG0997 · 1993-04-22 00:00:00 — Jag tycker att detär ett mycket olustigt sätt att argumentera.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § (forts. från 4 §) Internationelltutvecklingssamarbete(forts. UU15)Anf. 100 ():Herr talman! Jag vill lyfta fram fyra områden somjag anser vara av stor vikt när det gäller att nå enhållbar utveckling i biståndet. De områdena ärdemokratifrågor, miljöfrågor, kvinnofrågor ochbefolkningsfrågor.I många har man nyligengenomfört eller skall man inom en nära framtidgenomföra sina första demokratiska val.Enpartistater går in i ett nytt politiskt skede. Fleraafrikanska nationer har arbetat fram en nykonstitution, som garanterar flerpartisystem ochfria val. Men vägen mot pluralism och demokrati ärlångt ifrån lätt att vandra.Nyckelord i många afrikanska nationer är i dagnational unity och reconciliation. Det handlar omatt överbrygga gamla stammotsättningar och attundvika att etniska konflikter blossar upp. Det ärförsoning och nationell enighet som skall utgörafundamentet på vilken demokratin skall vila ochutvecklas.Men demokrati kan aldrig påtvingas människor,vare sig uppifrån eller utifrån. Demokratinutvecklas i sin egen takt och ur krav frånmedborgarna själva. Vi som lever i ett land meddjupa demokratiska rötter glömmer ibland att detäven i vårt land tog att utveckla vårpolitiska demokrati. Det är något förmätet av ossatt ibland begära att fattiga utvecklingsländersnabbt och skall bli lika demokratiskasom vi är.Jag menar att vi har ett mycket stort ansvar för atti vårt samarbete och utvecklingsbistånd stödja ochstimulera den demokratiutveckling som pågår iflera av våra programländer. Vi socialdemokrateranser att regeringen skickar fel signaler, när denminskar landramarna till länder som just är på vägatt etablera flerpartisystem och demokratiskainstitutioner. Tvärtom är det nu som vårt stödbehövs -- i dubbel bemärkelse.Våra insatser på detta område måste vara av bådekortsiktig och långsiktig karaktär. De merkortsiktiga kan handla om det arbete som krävs föratt förbereda en ny konstitution. Vi kan t.ex.medverka i projekt som ger möjligheter för flertaletmedborgare att ta aktiv del i arbetet. Det är ocksånödvändigt att kvinnornas krav på lika villkortillgodoses i en ny grundlag. Det kan handla omtekniskt stöd till registreringsförfarande ochvalprocedurer.Den förra socialdemokratiska regeringen toginitiativ till att utreda förutsättningarna för ettoberoende, internationellt valinstitut. Det arbetethar nu kommit så långt att det finns ett konkretförslag. Behovet av ett sådant valinstitut är väldokumenterat.Jag vill här framhålla att jag instämmer i det sombiståndsministern sade när han talade om behovetav rule of law och, vill jag tillägga, även goodgovernments. De är väldigt viktiga komponenter idetta arbete.Det internationella samfundet skulle genom ettsådant här institut kunna främja den pågåendeövergången till flerpartisystem och politiskdemokrati på ett mer samordnat sätt än man nu gör.Man skulle kunna medverka med professionelltstöd på ett betydligt mer effektivt och koordineratsätt än tidigare.Dessa insatser får dock inte utesluta mer långsiktigainsatser. Det mest grundläggande i en demokrati ärnaturligtvis att dess medborgare har möjlighet atttillägna sig information och kunskap, att de ägerinstrumenten för att kunna uttrycka sina åsikter.Att kunna läsa och skriva är den grund som alldemokratisering vilar på. Tillgång till informationoch kunskap är en förutsättning för attmedborgarna skall kunna utöva grundläggandedemokratiska rättigheter och skyldigheter. Därförär behovet av långsiktiga strategier för att utplånaanalfabetism, långsiktiga planer för att höjakunskapsnivå samt långsiktiga åtgärder för att höjalevnadsnivå ett absolut behov i arbetet för attutveckla och stärka demokratiska system.Vi socialdemokrater ser det därför såsom minst sagtmärkligt att regeringen minskar landramarna för deav våra programländer som är i störst behov av stödav just denna art. Jag kan nämna , , , och såsomexempel. Dessa länder är bland de fattigasteländerna i världen. Några av dem är dessutom djuptsargade av krig. Flera befinner sig iövergångsstadier på väg mot politisk demokrati ochmarknadsekonomi. Skall vi då inte fullt ut stödja ensådan utveckling?Jag har svårt att förstå att ni i stället skär så djupt ilandramarna och på sätt och vis faktiskt straffardessa länder för det de försöker åstadkomma. Jagär helt på det klara med att landramarna inte är ettuttryck för det totala svenska biståndet till ettmottagarland, men de har en stor symboliskbetydelse, eftersom det långsiktiga biståndet rymsinom just landramarna. Vi menar att majoritetensänder totalt fel signaler till dessa länder.Skiljelinjen mellan utskottsmajoriteten och osssocialdemokrater kan man också avläsa i vår syn påanslaget till , vilket ryms inom anslaget tilldemokrati och mänskliga rättigheter. Sydafrikabalanserar som vi alla vet på randen tillinbördeskrig. För att stödja den så skörademokratiprocessen där föreslår vi i förhållande tillmajoriteten ytterligre 25 miljoner kronor.Jag övergår så till miljöfrågorna. somhar nämnts här av flera talare är det dokument somundertecknades på . Detställer högre krav än tidigare på riktade insatser föratt skapa en hållbar miljöutveckling. I vårpartimotion framhåller vi att de bilateralamiljöinsatserna måste prioriteras. Vi föreslårdärför ett högre anslag än majoriteten, nämligenytterligare 25 miljoner kronor.När det gäller insatser på miljöområdet somförmedlas genom multilaterala kanaler är detuppseendeväckande att majoriteten föreslår ennedskärning på i jämförelsemed innevarande års anslag. Man motiverar dennanedskärning med att det finns en stor reservation.Men jag kan inte finna den argumenteringenspeciellt övertygande, eftersomutskottsmajoriteten på s. 47 i betänkandetframhåller vilka omfattande överföringar som nukrävs för att förverkliga . Vi menar attdet för att leva upp till åtagandeär nödvändigt att anslaget här uppgår till 75miljoner kronor. Det handlar faktiskt omtrovärdighet.Flera talare har berört kvinnofrågorna. Vi menaratt budgetpropositionen inte tillräckligt har betonatkvinnornas roll för en hållbar utveckling.Med anledning av en socialdemokratisk motion harutskottet däremot markerat sin inställning. Bl.a.ger utskottet regeringen till känna att anslaget tillFN:s kvinnofond Unifem skall ökas. På samma sättuttalar vi klart och tydligt i betänkandet att ennationell kommitté måste tillsättas inför i . Det har fortfarande inteskett.Utskottet säger också att det är viktigt att det finnsstrategier inom varje biståndsmyndighet som visarhur biståndet skall nå kvinnorna. Det är ett viktigtpåpekande som gäller samtligabiståndsmyndigheter. De flesta myndigheter har enstrategi, men det saknas hos vissa.När det gäller befolkningsfrågorna instämmer jag imycket av det som biståndsministern uttalade ifråga om förberedelsearbetet inför den storakonferensen i . Man har i nationalkommitténkommit ett bra stycke på väg från svensk sida för attformulera vår position och vilka frågor som vi villlyfta fram. Det är bra att dessa befolkningsfrågorses från ett kvinno- och individperspektiv.Vidare är det viktigt att man konstaterar den balanssom krävs mellan befolkning och resurser.Sambandet mellan produktions-, konsumtions-,och livsmönster måste lyftas fram.Befolkningsfrågorna är inte något som enbart skallses med utgångspunkt i ett demografiskt synsätt.Utgångspunkten är till stor del en fråga om socialutveckling.Min slutsats i dessa frågor är att ärpådrivande i arbetet inför konferensen. Detkommer bl.a. till uttryck i den Prepcon-konferenssom skall hållas i . Det här kommernaturligtvis att ställa krav på våra myndigheter. Vimåste leva upp till det vi föreslår. Våra myndighetermåste i det här fallet i första hand vara SIDA ochSAREC.Anslaget till har skurits ned ibetänkandet. Men jag vill påpeka att det innebär defacto ingen nedskärning, eftersom det har kommitklara besked om att åter skall gå in somgivare.Jag tycker att det finns en ganska klar skiljelinjemellan Socialdemokraterna å ena sidan ochutskottsmajoriteten å den andra sidan. i våra prioriteringar när det gäller deinternationella biståndsprogrammen. ViSocialdemokrater anser det oförenligt medSveriges initiativ till att reformera FN att ställa upppå de nedskärningar till UNDP som majoritetenföreslår. Det handlar också här om trovärdighet iinternationella åtaganden. har tillsammansmed övriga nordiska länder initierat det s.k.nordiska med konkreta förslag omhur FN-systemet skall reformeras. Tilltron tillSveriges vilja urholkas om man följer majoritetensförslag till en kraftig nedskärning av anslaget tillFN:s utvecklingsprogram.Daniel Tarschys förmedlade en reflektion om attdet inte är så stor skillnad på socialdemokratiskbiståndspolitik och regeringens biståndspolitik.Men jag tycker nog att det blir tydligare ochtydligare att det går en rågång mellan vår syn ochmajoritetens syn på biståndspolitiken. Visocialdemokrater har lyft fram det långsiktigaperspektivet i biståndet. Det är de fattigasteländerna som måste få landramar. Ramarna skallinte vara av samma volym som tidigare, men vi ärförsiktiga i nedskärningarna till de fattigasteländerna. Vi lyfter fram miljöfrågorna. Här är deten alldeles klar skillnad mellan majoriteten ochSocialdemokraterna. Vi prioriterar anslagen tillFN-organen.Biståndet är mycket mångfasetterat -- och skall såvara. Det är många aktörer som spelar på denscenen. Där finns våra egna myndigheter, enskildaorganisationer, multilaterala organ ochvärldsbanksgruppen. Det är klart att det finns enrisk för överlappning, dvs. att flera uträttar sammasaker. Vi är alla överens om att det är viktigt meden tydlig rollfördelning.Jag tycker att det är bra attutvärderingssekretariatet äntligen skall börjaarbeta. Sekretariatets tillkomst går tillbaka till ettutredningsförslag . Vi fattade ett beslut iriksdagen för ganska exakt omutvärderingssekretariatet. Det är först nu som dethar kommit igång. Det är otroligt viktigt att vi fårvårt bilaterala bistånd utvärderat. Jag tror att enmycket viktig del i sekretariatets arbete blir att geunderlag för en bredare biståndsdebatt. Det kännssärskilt angeläget när vi har sett så många osakligapåhopp på biståndet i debatten imedia. Jag har efterlyst sekretariatet under långtid, och det är bra att det äntligen har börjat arbeta.Herr talman! Jag instämmer i de yrkanden somformulerades av påpekade en inkonsekvens i detsocialdemokratiska förslaget om FN:s insatser förfred och återuppbyggnad. Vi föreslår enfördubbling av det anslaget. Ni föreslår entredubbling. Vi säger dessutom att vi vill att dennafråga skall utredas, och vi vill framför allt diskuteravem det är som skall betala detta. Skall det gå överbiståndsbudgeten eller skall det ligga påförsvarsbudgeten?Anf. 101 () replik:Herr talman! Ett utredningskrav bekostar inga FN-operationer. Om ni driver frågan om att satsa merpå att delta i FN-operationer hårt, får ni faktisktvara med och bekosta dessa operationer. Att ta bort50 från regeringens budget innebäratt det blir svårare att delta i FN:s fredsbevarandeoperationer. Det råder inget tvivel om den saken.Socialdemokraterna ägnar sig åt ett antal optiskaöverföringar i sitt förslag. Olika afrikanska ländertillförs . Det är riktigt. Mensamtidigt tas bort från denafrikanska utvecklingsfonden. 7,5 miljoner kronortas bort från BITS, tas bort frånu-krediterna och 50 miljoner tas bort frånkatastrofanslaget. Alla dessa överföringar gör atttotalresultatet för blir negativt.Kristina gick också in på frågan omdemokrati. Här finns uppenbarligen en vissskillnad. Ni har ett övermått av förståelse inför allade länder som inte lever upp till de krav som manbör ställa på demokrati och respekt för mänskligarättigheter. Vi menar att förståelse är inte vad dessaländer behöver. De behöver faktiskt krav ochstarka synpunkter utifrån.Kristina sade att det är förmätet attanlägga synpunkter. Det är aldrig förmätet attkräva respekt för mänskliga rättigheter. Det äraldrig förmätet att begära att olika åsikter skall fåuttalas utan att man kastas i fängelse. Det är aldrigförmätet att hävda yttrande- och åsiktsfrihet ochfrihet för politiska organisationer att arbeta. Därförär det oerhört viktigt att som biståndsgivarehar modet att ställa krav och skicka ut starkasignaler.Under er tid i ledningen för biståndspolitiken hardet funnits ett övermått av förståelse förofullkomligheter på området. bör det kommastarka och klara signaler.Anf. 102 ()replik:Herr talman! Den första synpunkten gällde FN-anslaget. Vår jämförelsepunkt är anslaget förinnevarande år. Det är det som är utgångspunkten.Med vårt förslag fördubblas anslaget, ni vill å ersida tredubbla det. Det är helt riktigt. Vi pekarockså på möjligheten att diskutera var man skall tadessa pengar ifrån . Vi vill ha dettautrett. Men det har utskottet inte ställt upp på.När det gäller det totala anslaget till de afrikanskaländerna gör vi olika prioriteringar. Det är vad dethandlar om. För oss socialdemokrater är det viktigtatt markera långsiktigheten i biståndet. Man skallkunna lita på de avtal som vi sluter med våraprogramländer. Jag ser ytterligare hot mot detta idet förslag som ligger på utskottets bord när vibehandlar propositionen om nya styrningsformer.Vi menar att det är viktigt att landramarna äravtalsfästa. I de länder som jag räknade upp pågåren positiv utveckling när det gäller demokrati. Jagvar själv i och deltog i ett symposiumom demokratiutveckling. Jag fick återigenbekräftat vilka uppenbara svårigheter man har ochvilken vilja det finns att förverkliga ettdemokratiskt styrelseskick. Det är då viktigt att viverkligen ger ett stöd och medverkar på olika sätttill att genomföra detta. Vi skall inte i detta skedestraffa dessa länder genom att minska våra anslag.Jag tror att vi i grund och botten har samma syn iden här frågan. Det vore fel att göra detta till ensärskiljande fråga. Jag är övertygad om att vi har engemensam hållning och att vi strävar efter endemokratiutveckling mot pluralism iutvecklingsländerna och i våra samarbetsländer.Om vi ser i backspegeln kan vi se att det faktiskt togganska för vår egen politiska demokrati attutvecklas. Det påpekade jag tidigare, och det stårjag fast vid.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag delar om att det i grund och botten inte är såkolossalt mycket som skiljer. Men KristinaSvensson själv svajar möjligen litet grand i debattenmellan denna ståndpunkt och en annnan, nämligenatt det är mycket som skiljer och att det finns enrågång mellan oss. Jag ser inte så mycket av denrågången. Men jag ser nyansskillnader.En sådan nyansskillnad är just synen på vilken rollkraven på demokrati och respekt för mänskligarättigheter skall spela i vår biståndspolitik. Det ärbra att vi har starka och klara signaler. I detförflutna har vi enligt min mening haft litet välmycket av förståelse och inlevelse i de storaproblemen.Det är klart att det går att tala om alla problem somfinns för att utveckla denna respekt ochmångfald. Jag menar att vi skall ta klar ställning föratt från vår sida göra vad vi kan för att se till attutvecklingen går så snabbt som möjligt och attmänniskor som tillhör andra partier än detregerande skall ha möjlighet att arbeta, för att nuta ett viktigt exempel.Man kan självfallet jämföra den skuggbudget somni nu har lagt fram med fjolårets budget eller medden som regeringen föreslår i årets proposition.Jämför man era förslag beträffande ochprogramländerna i , är ni inne på enminskning för samtliga programländer i ,dvs. alla 14 plus Sydafrika.Jämfört med fjolårets budget innebärSocialdemokraternas skuggbudget en minskning påalla punkter, liksom regeringens förslag i åretsproposition. Det är självfallet en effekt av att vi ihöstas var överens om det besparingspaket som harbeklagliga effekter för biståndet. Man kan dåsjälvfallet landa på litet olika grad eller mått avnedskärningar. Det har vi gjort. Men skillnadernaär enligt min mening mycket små.Om man sedan ser efter vad ni tar bort på anslagettill Afrikanska utvecklingsfonden, BITS ochkatastrofanslaget, blir det inte någon nettovinst förAfrika med det förslag som ni har lagt fram i ermotion. Jag tror inte att det för de afrikanskaländerna är en avgörande fördel att pengarkanaliseras just via SIDA:s landram och inte via deandra viktiga instanser som jag har talat om.Anf. 104 ()replik:Herr talman! Utgångspunkten för vårtbudgetarbete är gemensam. Vi var överens om att vi tyvärr vartvungna att skära även i biståndsanslaget. När mantar bort en och en halv miljard är det klart att dettamärks. Det är alldeles självklart. Vi har gjort olikaprioriteringar. Jag kan se hur dessa prioriteringarförstärks genom det förslag om nya styrformer somnu ligger hos utskottet. Regeringen har lagt fram ettförslag som försvagar landramstänkandet.Jag tycker inte att man skall diskutera det förflutna.Jag tycker att vi skall diskutera var vi står ochhur vi ser . Det är alldeles uppenbartnär man betraktar de biståndspolitiska målen attolika mål har betonats vid olika tillfällen. Vi äröverens om att demokratimålet är mycket viktigt.Vi vill alla stödja den utvecklingen.Utvecklingen är som vi ser det positiv inte bara iafrikanska länder. Den är det också i . Vikunde ana ett litet korn till demokratiutvecklingockså i . Jag säger inte att en sådan utvecklingpågår, men vi kunde ana det under vårt besök där.Det är mycket viktigt att man stöder denna processmed olika insatser. Man kan t.ex. ta emotparlamentariker från de nya demokratierna så somvi gjorde här i medparlamentariker från , ochTanzania.Jag hoppas att kommer att bjuda inparlamentariker från andra nya demokratier iAfrika, kanske från sådana länder som inte hör tillvåra programländer. Det händer väldigt mycket idet frankofona . Jag hoppas att vi kommeratt vända oss också mot den delen av Afrika.Jag tror mycket på det arbete som Afrikainstitutetgör när det tar initiativ till symposier av den typman hade i och som riktar sig tillnya afrikanska ledare och MR-förkämpar. Detarbetet görs inom , somSverige också har medverkat till att stödja. Detfinns många exempel.Anf. 105 (nyd):Herr talman! När man ser ut över kammaren kännsdet nästan litet ironiskt med det ämne jag skall talaom. Jag tänker tala om befolkningsexplosionen.Vi har upplevt en explosionsartadbefolkningsökning . Den förstamiljarden människor fanns i världen i slutet på1800-talet. 1930 fick vi den andra miljardenmänniskor. Sedan har det rasat på. fickvi den tredje, senare den fjärde, osv. Med denbefolkningstakt vi har kommer vi att få densjätte miljarden enligt de beräkningarsom finns.Eftersom flera ledamöter i kammaren -- kanskeinte just , men när den är fullsatt -- är föddaunder den tid då befolkningen i världen inte hadenått två miljarder får de med litet sunt leverne varamed om den andra, tredje, fjärde, femte, sjätte ochkanske t.o.m. den sjunde miljarden människorunder en mansålder.En rad forskare har påvisat att de samladeresurerna i form av mat, vatten och energi trots alltär begränsade. Vissa har påpekat att om man skulleleva på en sådan nivå som vi gör i i-världen skulleresurserna räcka till ca 2,5 miljarder människor.Om man skulle leva på någon slags medelnivå, enlitet vegetarisk nivå, skulle man kanske kunna fåhela världen med den befolkning vi har , dvs.ca 5,5 miljarder, att leva på en sådan nivå. Om viskulle gå ner rejält i nivå skulle vi klara ungefär 10miljarder människor i världen.Detta kan vara bra som motpol till de skrifter somSIDA har gett ut , t.ex. Rum förmiljarder. Man talar om att hela världensbefolkning ryms på osv. Det är dags att setill realiteterna. Sedan kan det bli 10 eller 12miljarder. Vi vet ändå att jorden inte blir större,och vi konsumerar . Det räcker inte.Nu fördubblas världens befolkning enligt FN:ssiffror . befolkning fördubblas på 23år. Bara för att ni skall få en jämförelse kan jagnämna att befolkning fördubblas på 368 årenligt dessa beräkningar.Jag tänkte nämna särskilt eftersom jag harbott och jobbat där. Det är också spännandeeftersom de har lika stor befolkning som ,dvs. De har en befolkningsökning sominnebär en fördubbling . I tar det211 år.Det är större chanser för , även omekonomin är knackig just , att klara att fördubblavåra resurser än vad det är för attklara det . Om man skall klara den härfördubblingen skall man alltså fördubblaantalet skolor, arbetstillfällen, bostäder, sanitäraförhållanden, vatten, mat osv. för att då, ,ha samma standard som . Vi vill ju höja derasstandard, eller hur? Då måste vi göra ännu mer änatt fördubbla dessa resurser. Det är en orimlighet.Jag jobbade tidigare på . Det skulle varaomöjligt att bygga dubbelt så mycket bostäder ochinfrastruktur i . Detta är ett ämnesom är viktigt. Vi måste göra än mer. Det harnämnts av flera här . Jag är glad att det är ettämne som faktiskt tas upp. Alla de behjärtansvärdainsatser vi gör i biståndsländerna, oavsett om vi harolika syn på hur man kan effektivisera och om manskall ha , , eller , får ju enstörre effekt om vi även hjälper till med det behovsom dessa människor har om familjerna blirmindre.Det viktiga i detta är att det handlar om atttillgodose ett behov, ett önskemål, från dessamänniskor att kunna ha mindre familjer.Herr talman! Detta hänger också ihop medmiljöproblemen. Det är viktigt att vi i i-världen läross att konsumera mindre och tära mindre pånaturen. Vi utgör ungefär en fjärdedel av jordensbefolkning, men vi konsumerar kanske trefjärdedelar av de totala resurserna. Samtigt som viskall hjälpa dem i måste vi också föregåmed gott exempel och försöka se över våraresursslöserier och införa återvinning osv.Anders , som jag tycker är en klok man,gav mig en tänkvärd uppgift . Jag ärfödd , och han sade att om man -- bildigt talat --satte ner ett spett i marken ochräknade på vår resursförbrukning ,skulle man kunna säga att vi därifrån räknat harförbrukat lika mycket naturresurser som vi hargjort i hela världshistorien . Det är ganskatänkvärt.Herr talman! Låt mig också peka på ett annat stortproblem som hänger ihop med detta. Det är ju intealla graviditeter som leder till att det föds barn. Harman blivit gravid och det verkligen är oönskat,genomförs det aborter. Man beräknar att detgenomförs minst 50 miljoner aborter ivärlden. 100 000 kvinnor dör på grund avkomplikationer efter illegala aborter. Som enjämförelse kan nämnas att det är ungefär som omett jumbojetplan med 250 kvinnor skulle störtavarje dag. Det står också i en motion som jag harskrivit. Det är ganska otäckt.Detta sker alltså i det tysta därför att vi inte hartillräckligt med information ochmotivationskampanjer och därför att det inte finnstillräckligt med preventivmedel som dessamänniskor önskar få. Där man verkligen har satsatpå familjeplanering har det visat sig att det hareffekter. Det är också bevisat. Det finns så mångabevis och så mycket material om detta. Jag undrarvarför man inte gör mer. Det förvånar mig väldigtmycket.Låt oss gå in litet grand på vad vi gör. Det finns ettorgan i som heter Population actioninternational. De har beräknat att u-ländernasinsatser måste fördubblas inom det här områdetoch i-världens måste åttafaldigas för att man skallkunna täcka den efterfrågan som finns . Detinnebär inte att man har löst problemen till ,utan det är för att täcka upp dem som önskar det . Sedan sprids detta, och det kanske blir fler ochfler som önskar detsamma. Men för att klara denefterfrågan som finns måste man göra detta.Vi vet att satsar ungefär 1 %av sitt samlade bistånd på detta. går alltså tillekonomisk och social utveckling. Jag vet att manhar motiverat detta tidigare med att egentligen gåralla dessa till befolkningsfrågan eftersom detjust är för att främja den ekonomiskt socialautvecklingen och höja kompetensen, bekämpaanalfabetismen,uppmärksamma kvinnornas rollosv. Det har också nämnts av flera talare tidigare.Men är inte hjälpt av detta .