prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — Det ärganska svårt att göra det om man inte har uppgiftom vilka sjukdomar som kan bli följden avförhållanden på arbetsplatser.Självfallet skall de uppgifter som används förforskningsändamål vara avidentifierade. Men dettaär ett handläggarregister. Det är viktigt att det finnsett bra teknikstöd för de anställda. Det är mycketviktigt att framhålla det så att vi inte svävar iovisshet på den punkten.Margit frågar om jag aldrig har hört talasom hackers. Jo, visst har jag det. Vi måstesjälvfallet vara försiktiga. Men det förekommerolagligheter även med nuvarande system. Det skerinbrott och annat. Otillbörlig åtkomst avinformation förekommer också i dag.Visst skall man vara mycket försiktig. Men det finnsju datastöd på andra områden. Jag förstår inte hurMargit vågar låta sjukjournaler finnas idataregister, om det nu är hackers man är särskiltoroad för.Jag måste få ställa en kort fråga. Vilkaarbetsuppgifter skall man lägga åt sidan när man numåste göra ett medarbete genom att gå både tillkortlåda och till akt för att få fram de uppgifter manbehöver för sitt arbete?Anf. 39 () replik:Herr talman! Först och främst: Registret innehållerallt det som gäller pengar ut och pengar in, osv. Detär egentligen bara den lilla klassen diagnos som harförsvunnit ut ur registret.Jag vet inte om i klartext har sett densystemuppbyggnad som finns. Jag har gjort det. Jaghar sett vilka klasser som faller bort. Dessaarbetsuppgifter går alldeles utmärkt att utföra.Inom rehabiliteringen för man inte in diagnos, ochman har fått andra sökbegrepp. Jag har här försöktförklara hur ett sådant arbete t.o.m. kan vinna påatt man inte har allt i dataregister, utan att manfaktiskt måste gå in i akten. Jag tror att man då fåren högre kvalitet på arbetet.Jag tror att man skall vara mycket försiktig attarbeta med ''guilt by association''. Även om maninte riktigt förstår motiven bakom en annanpersons ställningstagande måste man vara mycketförsiktig med att säga att den personen tänker heltfel. Jag förstår helt motiv för att viljaha fler sökbegrepp och mer diagnos. Jag tycker attden enskilde personens integritet väger tyngre änvad jag tror att sannolikt tycker.Arbetarskyddsstyrelsen arbetar faktiskt medinspektion av företag. De arbetar ocksåtillsammans med den kommunala inspektionen.Om man ser att det finns problem, och det gör manju om man går ut till ett företag, har man allanledning att börja titta på detta och göra sina egnaundersökningar. Jag tror att det som princip intealltid är så bra att ta data från annat håll när manskall analysera vad en ofullkomlighet egentligenbottnar i. Dessa data är ofta uppsamlade för ettannat ändamål. Det är den diskussionen jag velatföra här i kammaren.Med tanke på den enskildes integritet, de känsligaområden som gäller enskilda människor och attADB-register har en annan typ av sårbarhet änmanuella register, måste jag säga att jag tycker attdetta är en väl gjord avvägning mellan olika risker.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det är många andra som har gjort enannan avvägning. De var dem jag hänvisade till.Det är alltså inte enbart min egen bedömning.Utredningen var enig i den här frågan, såvitt jagvet. Remissinstanserna och i stort sett alla har ställtupp på detta. Datainspektionen har godkänt denavvägning som vi föreslår. Vid den utfrågning somvi hade, var alla utom Svenska Läkarförbundetockså inne på den linjen och stödde den avvägningsom vi har gjort. Det finns alltså olika bedömningari frågan.Det handlar om personers integritet, säger . Självfallet är det så. Jag säger att dessauppgifter redan finns och att de är sämre skyddadei dag. får vi kvar kortlådorna också. Det är detjag vänder mig emot. Det är en opraktiskhantering. Då kommer min fråga in. Man skulle jurationalisera genom att få teknikstöd ihandläggningen. Man skulle spara ungefär 98miljoner kronor. Av dessa 98 miljoner går 75miljoner nu bort i merarbete genom att man måstegå tillbaka till kortlådan och till akten för att få deuppgifter man behöver.Detta är inte heller mitt påhitt, utan det äruppgifter som vi fick i utskottet avRiksförsäkringsverket och som vidimerades avFörsäkringskasseförbundet. De måste ju veta vaddet handlar om, eftersom de arbetar med frågorna.Jag måste fråga : Vilkaarbetsuppgifter är det som skall nedprioriteras?Några nya pengar i den storleksordningen lär manju inte få.Då finns det bara två saker att välja på. Antingennedprioriterar man rehabiliteringsarbetet ellerockså har man en sämre servicenivå när det gällerutbetalningar och övrig verksamhet iförsäkringskassorna. Jag tycker att det skulle varabra att få detta belyst i den här debatten.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag skall med glädje belysa detta. tittade vi litet påhur olika kassor och kassaområden hade arbetatnär det gäller rehabilitering. Detta var innanteknikstödet kom till. Vi fann då att man haftoerhört olika framgång i arbetet. Det fanns kassorsom var utomordentligt duktiga, och det fannskassor som egentligen inte hade börjat att ta itumed rehabiliteringsarbetet. Vi konstaterade ocksåatt man kanske skulle behöva mer central styrningfrån Riksförsäkringsverket.Detta visar egentligen en annan sak, nämligen inte skall tro på undermedel. Om man skall fåframgång i ett jobb gäller det inte bara att få dendär vackra datamaskinen. Det är väldigt mycketmer som behövs. Det är motivation, inspiration tillde anställda, ändring av arbetsorganisationen ochäven att man ändrar tyngdpunkten på arbetet litet.Man kan t.ex. effektivisera utbetalningarna. Härfår man ett alldeles fullgott teknikstöd frånkassorna. Det är klart att riksdag och regeringsedan kan göra lagstiftningen litet mer snårig. Härfinns effektiviseringsmöjligheter.Att dela upp personalen mellan vilka som skallsyssla med rehabilitering och vilka som skall sysslamed annat tror jag är en sådan åtgärd som måhändaskulle göra det här arbetet mycket effektivare. Dethar till syvende och sist inte bara med teknik attgöra.När det gäller remissinstanserna har det funnitsoenighet. Det är vi överens om. Vissaremissinstanser -- det har ofta varit ämbetsverk --har varit mindre känsliga för synpunkter påmedborgarnas integritet. De som har företrätt denfria sektorn har haft en annan syn. Jag troregentligen inte att det har berott på att de har varitrepresentanter för näringslivet. De har varittvungna att arbeta på ett helt annat sätt meddatasystem. Därför ser de på detta på ett annat vis.Anf. 42 (nyd) replik:Herr talman! instämde i vad jagtidigare framförde, nämligen att vi skall tänka påden enskilda människan och hans eller hennesintegritet. Då är det litet anmärkningsvärt attförslagen till EG-direktiven angående skydd förenskilda, som jag drog fram, är mycket merlångtgående. Där står det att det skall uppges namnoch adress på den persondataansvarige.När förslagen till EG-direktiv är sådana, varför kanvi då inte här i ha samma direktiv om att detskall finnas en ämbetsmannaansvarig? Då vet jagatt den personen har registrerat olika saker om mig.Jag skall kunna gå till en person, inte något stortdiffust amöbaaktigt som jag inte vet vad det är. Därdrunknar jag bara. Jag skall kunna veta att herreller har registrerat detta om mig.Varför kan vi inte göra det här hemma i , närdet föreskrivs att det skall göras i störresammanhang?Anf. 43 () replik:Herr talman! Det är alltid mycket svårt att görainternationella jämförelser. Låt mig påtala någrasaker som gäller i men inte nere påkontinenten i motsvarande situation. Vi har enförsäkringskassestyrelse , dvs.försäkringskassornas styrelse harlekmannainflytande. Det finns lekmän som skall tatill vara medborgarnas intressen. De finns ändainne i styrelserummet. Den typen av styrelse harman inte på andra håll.Den andra saken är att vi harsjukförsäkringsnämnder där vi har motsvarandeförhållanden. Om det skulle visa sig att enförsäkringskassa verkligen inte skulle lämna utuppgifter, vilket jag faktiskt finner otroligt, och inte hänvisar till en person som ansvarar fördet, finns det alla möjligheter att aktualiseraärendet även i styrelsen. Jag tycker av denanledningen inte att detta är en särskilt stor fråga.Ser vi framåt, och det verkligen blir en EG-anslutning, kan det alltid vara bra att synkroniseralagstiftningen och ha samma lagregler.Konstitutionsutskottet bedömde att det fannstillfredsställande reglering i lagen. Jag har försöktatt visa att det finns fler faktorer som gör att dennabedömning faktiskt håller.Anf. 44 (nyd) replik:Herr talman! Jag försöker sätta mig in i situationenför den lilla, enskilda människan, om vilken detregistrerats någonting som är fel. Hur skall jag dårätta till det? Jo, jag vänder mig tilletablissemanget, som är någonting stort och diffust.Är det då inte tryggare för denna enskildamänniska att direkt kunna veta att det är den ellerden personen som har registrerat uppgifterna? Haneller hon kan söka en personlig kontakt. Han ellerhon vet att den personen är registeransvarig. Jagtycker att det måste kännas väldigt tryggt för denenskilda ensamma människan att veta vemvederbörande skall vända sig till, och att den somhar fört registret även har ämbetsmannaansvar. Dettycker jag måste fram.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag har träffat många sådana enskildamänniskor. Det är väldigt enkelt att under ett korttelefonsamtal säga hur de skall bete sig och vem deskall tala med. Om den enskilda människan harvarit väldigt blyg har jag själv ringt upp personen.Det är en sak som vi faktiskt har att göra sompolitiker. Det är inte bara Ny demokrati somföreträder folket. Jag skulle tro att de flesta här idenna kammare gör det.Anf. 46 ():Herr talman! Låt mig börja med att meddelakammarens ledamöter att jag inte har deltagit ijusteringen av detta betänkande. Jag hade vid dettillfället ersatts av . Det står alltsåfel i betänkandet.Försäkringskassornas sjukförsäkringsregister,FAS 90, har varit föremål för debatt utifrånallmänintresset att allt inte får registreras om alla.Föreliggande förslag till sjukförsäkringsregistersägs vara avgörande för om aktiv rehabilitering avsjukskrivna skall vara möjlig att genomförarationellt eller inte.En aktiv rehabilitering förbättras enligt minuppfattning inte av att ett otal uppgifter registrerasi dataregister. Vad försäkringskassorna behöver ärett enkelt system för att kunna hålla reda på antaletuttagna sjukdagar och utbetalning avsjukersättning och för att klara administrationen avföräldraförsäkringen. Att påstå attrehabiliteringsarbetet effektiviseras, rationaliserasoch förbilligas genom att stora mängder data omdem som behöver rehabiliteras lagras är om inte enlögn så en stor överdrift.Föreliggande förslag från utskottet innebär storainvesteringar i datasystem åt landetsförsäkringskassor. Stora mängder av personalkommer att vara sysselsatt med att dagligenregistrera uppgifter om att uppgifter förrehabilitering finns att tillgå i kassornas plåtskåp.Herr talman! Mot kravet att registrera storamängder data om alla människor stårallmänintresset att inte registrera allt om alla. Detfinns på ett flertal myndigheter betydande mängdermaterial registrerat redan.Arbetsmiljökommissionen har gjort ett antalkartläggningar av farliga arbetsmiljöer.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionerna iresp. län har ett betydande arbetsskaderegister.Företagshälsovården och företagensskyddskommittéer har en mycket god bild överföretagens arbetsmiljösituation.Arbetsmiljöfonden kräver in en betydandekartläggning av företagens arbetsmiljö innan bidragbeviljas. Därutöver är många enskilda registreradehos såväl sociala myndigheter som hosarbetsförmedling.Regeringen har försökt att finna en striktåterhållande linje, men i de remissvar somavlämnats ställs långtgående krav på ökaddokumentation. Trots restriktiviteten görsundantag på ett stort antal punkter. Som exempelkan nämnas att det föreslås att ett litet lokalkontorbör ha möjlighet att samverka med ett störrelokalkontor. Registren får inte bara användas fördet lokala kontorets handläggning av ärenden utanskall också användas för ochRiksförsäkringsverkets tillsyn, uppföljning ochuppvärdering av verksamhetoch för framställning av statistik. Under den tidsom ett lokalkontor handlägger ett ärende påuppdrag av ett annat kontor skall detuppdragstagande kontoret få ha uppgifter om denperson som avses i sitt eget register. När uppdragetär slutfört skall handlingarna återställas till detlokalkontor till vilket personen hör. För tillsyn,uppföljning och utvärdering bör dock vissabasuppgifter finnas kvar. När en personskassatillhörighet ändras säger man att uppgifternaav hänsyn till den enskildes integritet får finnas kvari det tidigare kontorets register.Resultatet av detta blir att mängder av uppgifter omen och samma person kan komma att finnas i fleralokalkontorsregister.Herr talman! Om olyckan skulle vara framme ochlandet skulle få en socialdemokratisk regering vidnästa val är risken stor att ytterligare uppgifterkommer att få registreras. Socialdemokraterna villi sin reservation gå mycket längre än vadutskottsmajoriteten vill. Trycket från olikamyndigheter kan därför innebära att ytterligaredata kan komma att registreras.Jag skulle vilja påstå att det här finns en avgörandeskillnad mellan liberaler och socialdemokrater.Socialdemokraterna hävdar alltid myndigheternasbehov och vikten av att registrera så mycket sommöjligt om hela svenska folket, . Viliberaler ser alltid i första hand till den enskildesskydd. Hela inlägg handlade omfördelarna för myndigheterna. Hon påstod att manskall klarlägga ändamålet. gick sålångt att man kan säga att ändamålet helgarmedlen. Hon menar att man skall hämta inuppgifterna, bara man tycker sig vilja ha dem --oavsett vem de handlar om.Det var intressant att höra att hadetalat med några handläggare påförsäkringskassorna som påstod att de inte skulle fånågon hjälp av registren. Jag tror att det är sant.Det är alldeles riktigt att de inte kommer att bli tillnågon hjälp för handläggarna. Men min fråga tillLena blir ändå följande: Ämnar nisocialdemokrater låta fler myndigheter få tillgångtill dessa register om det nu skulle vara så olyckligtatt ni återfår makten ? Det skulleockså vara intressant för kammarens ledamöter attfå veta vilka myndigheter som skall få uppgifterna.Det är ju en grannlaga uppgift att skilja ut vilkamyndigheter som skall få tillgång. Är detyrkesinspektionen, är det de socialamyndigheterna, är det arbetsförmedlingen, är detföretagshälsovården eller vem är det som skall hadessa uppgifter? Jag tror att många är intresseradeav att få veta det.Herr talman! har sagt attyrkesinspektionen och Arbetarskyddsstyrelsenpåstår sig behöva dessa uppgifter. Det är intressantatt i reservation 2 läsa om Socialdemokraternas synpå frågan om registerinnehåll. Ni säger att diagnosskall finnas med, och att uppgifter frånföretagshälsovård skall införas. Ni hävdar också attdet är säkrare att förvara dessa uppgifter idataregister än i plåtlådor.Jag har från min bänk lyssnat mycket intresserat påvad ni sagt, och frågan till blirföljande: Ni säger att ni inte vill registrera allt. skall bara ha en del uppgifter i plåtlådor, och baravissa i register. Det går inte ihop, ni ha resten i plånboken? Var skall deuppgifter som inte registreras finnas? Det finnssådana uppgifter i t.ex. läkarutlåtanden och isocialutredningar. Säg som det är, dvs. att allt skallregisteras. Det är viktigt för myndigheterna. Då vetden enskilda människan vad man har att finna sig inär man kommer till försäkringskassan.Herr talman! FAS 90 har utrettshar det hävdats att kassorna kommer att kunnaspara betydande belopp, bara de får registera såmycket som möjligt. skall personalenkunna minskas eller föras över till rehabilitering.Det är faktiskt inte sant. Man kommer inte att göranågra besparingar. Arbetet kommer, somhandläggarna sade, knappast att underlättaseftersom uppgifterna finns både i datorer och iplåtlådor.Jag vill påstå att det är ett hantverk att rehabiliterasjukskrivna människor. Det handlar om att sätta signed tillsammans med den sjukskrivne, dennesläkare eller med företagshälsovården eller medandra inblandade, t.ex. ,arbetsförmedlingen eller representanter för detföretag där den sjukskrivne är anställd. Det gälleratt hitta praktiska lösningar som leder fram tillrehabiliteringsinsatser som i slutändan innebärförbättrade möjligheter för den sjukskrivne attåtergå i förvärvsarbete.Att tro att vissa datauppgifter förbättrarmöjligheterna till rehabilitering bygger på ettteoretiskt resonemang som inte har någon somhelst förankring i verkligheten.Vi avstyrker därför förslaget att uppgifter omrehabilitering skall få registreras.Herr talman! I har vi tidigare, i sambandmed införande av sjuklön, ställt krav påarbetsgivaren att redovisa de korta sjukfallen. Trotsatt vi var många här i kammaren som starktifrågasatte behovet av dessa uppgifter och de reellamöjligheterna att få in tillräckligt med uppgifter, såbeslutade att de korta sjukfallen skallrapporteras.Våra farhågor besannades. Riksförsäkringsverketstår med halvdana uppgifter som inte kananvändas. Det är ett betydande merarbete för desmå arbetsgivarna, med dåliga rutiner som följd --och alltsammans till i stort sett ingen nytta.Vi föreslår därför att endast sjukfall som är längreän skall rapporteras. De övriga kan manklara genom någon form av stickprovskontroller.Avslutningsvis, herr talman, delar viDatalagsutredningens förslag att ett dataregisteralltid skall innehålla uppgifter om vem som förregistret. Vi anser också att uppgifter som skallöverföras centralt skall vara avidentifierade då deskall användas för utvärdering, uppföljning ochstatistik.Låt mig också säga att tassade framväldigt försiktigt i sitt inlägg. Men det hindrar miginte från att påstå att regeringen har gått alldeles förlångt. Utskottet har följt efter och försöktinstämma i vad regeringen tycker.Jag beklagar att en regering i vilken det finnsliberala företrädare har lagt fram det här förslaget.Jag beklagar också att , som säger sigvärna om de enskilda människorna, inte har löptlinan ut och verkligen accepterat vårt förslag om inte skall registrera massor med uppgifter ommänniskor när det inte är nödvändigt.Det hade varit klädsamt om ställt upppå vårt förslag.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till motion1992/93:Sf32, avslag på utskottets hemställanbeträffande rätten att föra uppgifter omrehabilitering samt avslag på reservationerna 1 och2.I detta anförande instämde (),() och ().Anf. 47 ():Herr talman! Eftersom hade en massafrågor till mig vill jag något kommentera det hansade. Han tog ju i ordentligt och lät all sin ilska gåut över mig. Först på slutet kom litet motregeringen och utskottet.Det visar väl allmänna ovilja motdataregister över huvud taget. Där har vi en annansyn. Vi har olika syn på hur väl skyddadeuppgifterna är.Man kan inte komma ifrån att uppgifterna faktisktfinns . Det bortser ifrån. Jag anseratt de är oskyddade i dag.Om hade lyssnat ordentligt hade hanhört att jag sade att vi kommer att ha dataregister,kortlådor och akter. Det var mellansteget kortlådorsom jag ville att vi skulle slippa. Alltså inteplåtlådor, utan kortlådor som står framme hoshandläggarna. Det var dem vi skulle slippa ifall vihade ett fullständigt dataregister, när vi nu ändåskall ha ett sådant register. Men inte ens det villeSigge Godin ha.Sigge Godin talade om att vi socialdemokrater baraser till myndigheternas behov, fördelar förmyndigheterna osv. Jag vill påminna att det är för den enskilda människans integritetsom vi vill föra in uppgifterna i registret och slippakortlådan. Uppgifterna är mer skyddade idataregistret med kodad terminalåtkomst,behörighetskontroll och möjlighet att gå in och seefter vem som tagit ut uppgifter. Sådant kan maninte kontrollera i en kortlåda.Det är detta inte vill förstå.Uppgifterna finns ju , men vi tycker att deskyddas bättre i ett datasystem. I den delen handlardet inte om myndigheternas behov.Men sedan har jag talat om Arbetarskyddsverketsbehov och att man skall tala om att detär vad man menar. Jag tycker att det är ärligt attredan i dag skriva in i ändamålsparagrafen attArbetarskyddsverket skall få dessa uppgifter.Sigge Godins egen regering säger att den skallfundera på saken. Jag tycker att man redan när maninför ett register och talar om vad som skall stå i detockså skall tala om ändamålet.I reservation 1 vill vi säga attArbetarskyddsverkets behov av uppgifter skalltillgodoses, och att detta är ett av ändamålen medregistret. Detta är ärligt. Däremot är det inte ärligtav regeringen att säga: Vi skall fundera på sakenoch återkomma sedan.Vad man behöver återkomma om är de praktiskafrågor som kan bli följden av denna ändring. Dethar vi också skrivit om i vår reservation.Sigge Godin behöver inte undervisa mig om attrehabilitering är ett hantverk. Jag vet det. Jag hararbetat med rehabilitering under ganska många år.Jag har ingen övertro på att några uppgifter i ettdataregister skall lösa problemet. Det är inte hellerden saken vi har diskuterat , utan vi hardiskuterat förhållandet med register ochförhållandet med ett dataregister och skillnadendäremellan ur integritetssynpunkt.Sigge Godin för in rehabiliteringssynpunkterna.Det är sådant som står i propositionen. Den är intejag skyldig till utan egen regering, såden saken får han tala med sin minister om.Jag tror alltså inte att uppgifterna i ett dataregisterlöser några problem i rehabiliteringsarbetet. Jagvet vad det innebär.Anf. 48 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga att jag vetvad det handlar om när det gäller register. Jag vetockså att i sjukvården finns register om vilka mansäger att de har den högsta sekretess man kan få häri landet. Men dessa register läcker som såll. Detkommer att bli likadant i det här fallet.Lena säger att det är regeringens förslag,och det kan inte hon lastas för. Då påstår jag att nivill gå mycket längre.Min fråga var: Är det Arbetarskyddsstyrelsen somskall få möjlighet att ta del av dessa register om niolyckligtvis skulle få makten igen? Vilka andraverksamheter skall få gå in där då?Precis som sade i sin inledning ställervarje myndighet krav på att få dessa möjligheter.När utskottet har haft utfrågning med dem säger desig alla behöva dessa uppgifter. Det är inte baraArbetarskyddsstyrelsen, och det är inte så att deandra är överens med utskottet och regeringen omatt man är nöjd om bara Arbetarskyddsstyrelsen fårdessa uppgifter.Lena vill ha kvar akterna. Det låter inte sånär ni säger att ni skall mata in så mycket sommöjligt i datorerna. Eftersom kan dethär med rehabilitering precis som jag kan det,eftersom vi båda har jobbat med dessaverksamheter, så vet hon att man måste gå tillbakatill läkarutlåtanden, socialutredningar osv. Därfinns massor med uppgifter, och det finnsjättemånga myndigheter i vårt samhälle sommycket gärna vill ta del av dem.Kvar står då frågan till : Skall de fådet? Vad är det för uppgifter som ni vill ta utöverdiagnos och företagshälsovård? Finns det andrauppgifter som ni tycker att de kan få? Tycker ni attdet inte spelar så stor roll för den enskilde om manfördelar dessa uppgifter bland statensmyndigheter?Anf. 49 () replik:Herr talman! vet mycket väl att andrasbehov av uppgifter har utretts i särskild ordning.Det betänkandet är nu ute på remiss. skall ta ställning till det.Men vi har sagt att vi anser attArbetarskyddsverket har behov av dessa uppgifter.Uppgifterna kommer givetvis att varaavidentifierade, men det bör stå om detta redan nu iändamålsparagrafen. Man skall inte komma senareoch lägga till olika avsikter i ändamålsparagrafennär folk redan har lämnat uppgifter till ett register.Jag tycker att det är ärligast att redan nu tala omvad man tänker använda detta register till.Jag måste påpeka för att vi hardiskuterat sjukförsäkringshandläggning som ettområde när det gäller behovet av uppgifterna iregistret. Man har behov av vissa uppgifter för attkunna rätt bedöma arbetsförmågan, rätten tillsjukpenning, och omfattning på sjukpenningen.