prot · GG0963 · 1993-02-17 00:00:00 — Var och en kunde då göra en kalkylsom visade att exempelvis fastighetsinvesteringarskulle kunna bli lönsamma.Vi hade en situation där kreditmarknadenavreglerades, med all rätt, , mendenna miljö skapade förutsättningar för enaccelererande kreditexpansion -- som hade kommitoavsett den ekonomiska bakgrunden men somaccelererade extra mycket.Det finns alltså en klar påverkan på grund avinflationen och på grund av de högamarginalskatterna.Till det kommer att valutaregleringen, somslopades först senare, skapade en inlåsningseffekt,vilket gjorde att värdena i det här avseendet stegsnabbare i den svenska ekonomin.Man kan diskutera -- det skall utredningen ocksågöra, för att vi skall kunna dra framtida lärdomarav detta tillsynens roll i sammanhanget, reglernaför tillsyn och tillämpningen av reglerna.Sedan är det självklart att man också inombanksektorn tappade kontakten med verklighetennär man gjorde en värdering som avlägsnade siglångt från varje form av kassaflödesanalys, vilketskapade ytterligare problem.Det är alltså självklart att såväl det politiskasystemet som den finansiella sektorn i sig hardelansvar i det här avseendet.Anf. 6 ():Fru talman! Bakom bankkrisen, de oerhördakreditförlusterna, döljer sig inte bara affärsmässigafelbedömningar och slarvig kreditgivning utanockså kriminalitet, grov ekonomisk brottslighet.Det är naturligtvis svårt att uppskatta omfattningenav den kriminaliteten, men att det rör sig står klart. Det finns bedömaremed inblick i den finansiella sektorn som t.o.m. göruppskattningen att det rör sig om tiotals miljarderkronor.Det är lätt att förstå allmänhetens upprördhet ochilska över vad som har inträffat. Och det ärnaturligtvis inte självklart att skattebetalarna skallstå för de hål i balansräkningarna som har sin orsaki den ekonomiska brottsligheten.Jag anser att det är oerhört betydelselfullt att få tillstånd en genomgripande genomlysning av debanker som erhåller bankstöd, och då ur aspektenom det förekommit ekonomisk kriminalitet. Motden bakgrunden skulle jag vilja ställa ett par frågortill . Den första är: Är Bo Lundgrenberedd att medverka till att det kommer till stånden grundlig genomlysning av de banker somerhåller bankstöd ur aspekten om det harförekommit ekonomisk brottslighet?Den andra frågan har att göra med resurserna fören sådan genomlysning. Det står klart attsamhällets resurser för att komma åt denekonomiska kriminaliteten är ytterligt begränsade.Samhället har nästan förlorat kampen mot denekonomiska kriminaliteten. Är statsrådet bereddatt medverka till att man tillför polis, åklagare ochandra myndigheter, som har att bekämpa den härtypen av ekonomisk brottslighet, resurser som ärnågorlunda rimliga för att komma åt denekonomiska kriminaliteten?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att det inte ärsjälvklart att staten, och skattebetalarna genomstaten, över huvud taget skall ta ett ansvar försituationen i den finansiella sektorn. Det var förstefter en genomlysning av vilka effekter det skulle fåpå ekonomin om staten inte tog det slutligaansvaret för ett fungerande betalningssystem sombankstödspropositionen lades fram ochaccepterades av . Det är alltså någontingsom har prövats.Det är inte heller självklart att detta åtagandeomfattar allt. Det är helt klart att åtaganden inombanksektorn som har uppkommit genom brottsligtförfarande eller som är otillbörliga på annat sättinte omfattas av den generella garantin. Detframgår också av propositionen.Det är klart att vad som än förorsakat ett enskiltinstituts situation påverkar den insättarna. Om viskall ha en garanti för insättarna i och iövrigt skapa förutsättningar för enkreditförsörjning måste vi ha det ansvaret i grundenoch sedan självfallet lägga tillbaka ansvaret så långtvi kan när det gäller ekonomisk brottslighet.När det gäller brottslighetens omfattning skall vivara lika upprörda om det rör sig om två, tremiljarder eller om det rör sig om tio, tjugomiljarder. Man skall inte överskatta detta. Det somhär skapar problemen är framför allt enkreditgivning som har gått utöver vad det fannsanledning till med hänsyn till den värdeutvecklingsom vi har sett och den förändring som vi har sett iekonomin. Men detta har varit en grogrund förbrottslighet, och det finns här mycket avbrottslighet.För att svara på de direkta frågorna vill jag säga attdet är självklart att vi kommer att medverka till engrundlig genomlysning. När man går igenom resp.institut som söker stöd skall man ta särskild hänsyntill om det finns någonting som gör en misstanke ombrottslighet befogad, och det skall genast anmälastill polis och åklagare. Vi har uppmanatFinansinspektionen att i sin verksamhet också göradetta.När det sedan gäller resursfrågan vill jag säga att vipå mitt område exempelvis har sett till att vidbudgetbehandlingen undanta Riksskatteverketfrån de besparingar som i övrigt i stor utsträckninghar ålagts statsförvaltningen eftersom det i sin turskulle vara kontraproduktivt. Vi har frånregeringens sida anslagit extra medel just när detgäller den finansiella krisen och eventuellbrottslighet i samband med den. Vidare behandlasfrågan om resurstillskott av justitieministern ochinom Justitiedepartementet.Anf. 8 ():Fru talman! Resurserna är ytterligt begränsade, BoLundgren. Det vittnar polis, åklagare,skatterevisorer och andra inblandade om. Manligger mycket kraftigt efter, och man har intemöjlighet att komma åt den här brottsligheten. Jagvill än en gång fråga : Är Bo Lundgrenberedd att medverka till att samhället fårerforderliga resurser för att komma åt den typen avkriminalitet inom bankväsendet?Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Vare sig eller jag kani dag säga exakt hur mycket som erfordras i form avstatliga anslag för att åstadkomma en riktig balans.Vi skall se till -- det är en självklarthet för ossbägge, förutsätter jag -- att polis och åklagare får deresurser som behövs för att på ett effektivt sättklara problemen. Sedan får det föras en dialogmellan de myndigheterna å ena sidan ochregeringen och å den andra för attfastställa vilka belopp det kan vara fråga om.Anf. 10 HANS ():Fru talman! Det behövs en ordentlig granskning avvarför bankrevisorerna inte reagerade motbankernas svindlande affärer. Det är nödvändigt attrevisorernas arbetssätt granskas och att åtgärdervidtas för att förbättra verksamheten. Även när detgäller finns det anledning tillkritik.När det gäller fallskärmsavtalen, som statsrådetredan har berört, vill jag säga att vissa av dem äruppenbart oskäliga. Det är av stor betydelse att allamöjligheter tillvaratas för att på rättslig grund ävengenom domstolsprövning -- uppnå rättelse dåsamhälleliga ägarintressen berörs. Jag undrardärför: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta föratt förbättra bankrevisorers ochFinansinspektionens verksamhet och få till stånd enrättslig prövning av uppenbart oskäligafallskärmsavtal?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller bankrevisorerna finnsdet framställningar hos regeringen, och det ärsjälvklart att vi kommer att se till att frågan ombankrevisorernas verksamhet utreds.När det gäller och den tidigareBankinspektionens verksamhet krävs det först ochfrämst ett underlag av den utredning som har fåtttill särskild uppgift att se huruvida regleringen ochtidigare verksamhet på det här området inomramen för regleringen är till fyllest för att kunnaföreta eventuella förändringar. Men det ärsjälvklart -- och det är också aviserat -- att en sådanutredning skall komma till stånd.Vad slutligen gäller fallskärmsavtalen kan jagnämna att jag i det riktlinjebrev som jag har sänt tillstyrelseordförandena i de nämnda instituten ocksåhar angivit ramar. Jag har även angivit attexisterande avtal i den mån de uppenbart överstigervad som angivits i ramarna bör bli föremål för enomförhandling.Anf. 12 (nyd):Fru talman! Jag vill tacka för en fylligoch klarläggande redogörelse.Jag förstod att vi skulle få en skriftlig redogörelsevår och höst. Jag tror inte att man skall binda det. Så fort det händer något av större intressetycker jag att regeringen skall komma med enskriftlig redogörelse. Det gäller så stora pengar ochså viktiga frågor.Allan har redan ställt de frågor som jagville ställa och fått för mig acceptabla svar. Jag delarinte uppfattning om hanteringen avräntemarginalerna. Jag tycker att statens egnabanker skall sänka dem för att driva de andrabankerna att göra detsamma. Det är en så ohyggligtviktig fråga för att vi skall få i gång investeringarnai landet igen att man inte bara kan sitta och väntapå att bankerna skall ta initiativ -- jag tycker attregeringen måste ta initiativ i denna fråga. Annarsdör vi småföretagare så småningom.Jag har hört om utredningarna om ansvarsfrågoroch fallskärmsavtal. De är nödvändiga och viktiga,men jag tror inte att man kommer att nå så långt.Bo Lundgren har kanske lyssnat på vox populi.Man skall dock göra allt, men jag tror inte att manskall ha för höga förväntningar. Jag tror attbankerna har en hord av skickliga jurister som harsett till att avtalen håller.När det gäller utredningar vill jag påminna BoLundgren om att Socialdemokraterna och Nydemokrati fick till stånd en utredning om enbankombudsmannainstitution.Jag skulle från vilja höra vadregeringen har gjort i detta hänseende. Jag tror attdet är mycket viktigt. Vi som inte får låna pengar,därför att bankerna säger att vi inte uppfyller deraskriterier, måste ha en chans att komma tillbaka ochöverklaga. Detta gäller lika mycket privatalåntagare som företagare. Vad har regeringen tänktatt göra med den härbankombudsmannainstitutionen?Slutligen---Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det är en fråga om bedömninghuruvida man skall lämna skriftlig information,som trots allt tar , eller om man, när detinträffar någonting, skall välja en muntliginformation. Vi skall se till att vi väljer kanaler ochfår en balans som kommer att vara nöjdmed.Att vi skulle gå in och tala om för statens banker attvissa räntejusteringar skall bestämmas av ägaren,påverkar inte bara statens banker utan ocksåkonkurrenssituationen. Det innebär att vi irealiteten inför en räntereglering, och jag har svårtatt tänka mig att egentligen vill haen återgång till en regleringsekonomi som i sig självär så skadlig för landets ekonomi.Det vi kan göra -- och det har vi också gjort -- är attse till att bankstödet och garantin fungerar på etteffektivt sätt, att påpeka för bankerna att detnaturligtvis är ett problem för dem på längre siktom de genom alltför stora räntemarginaler skapardåliga förutsättningar för kundernas överlevnadoch att denna debatt är viktig och bör föras.Sedan gäller det naturligtvis att föra en sådanekonomisk politik, som jag sade tidigare, att viskapar förutsättningar för en förbättradlikviditetssituation i ekonomin.Vad gäller fallskärmsavtalen och ansvaret för dessavill jag säga att vi skall göra vad vi kan, men vi kaninte bryta mot den civilrättsliga lagstiftningen i dethär avseendet. Det är viktigt att konstatera attansvaret för de avtal som existerar i första handmåste bäras av dem som var beredda att ge avtalen,inte av dem som har avtalen -- vad vi än tycker omdessa personer eller de situationer som personernahar befunnit sig i.Frågan om bankombudsman resp. insättarskyddmåste naturligtvis övervägas i särskild ordning. Detär ju någonting som kan inverka i framtiden.Nu är det fråga om en mer akut krishantering. Detär fråga om prioritering av arbetsuppgifter. Numåste vi snabbt lösa de akuta problemen, samtidigtsom vi funderar över hur vi skall hantera denstruktur som skall gälla för framtiden i denfinansiella sektorn. Där ingår naturligtvis dettamed bankombudsman.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tror att det är nödvändigt att såvälriksdag och regering som det finansiella systemet såsakteliga bygger upp det förtroende som harskadats av finanskrisen. Det behövs flerakomponenter i ett sådant bygge. En är att utlåningfungerar på ett normalt sätt.Jag vill fråga om han är beredd attöverväga att det som villkor för bankstöd ställs kravpå att bankerna bedriver normal utlåning, inte 80-talsutlåning och inte den skotträdda utlåning somman nu läser om i tidningarna -- att man i principinte lånar ut.Jag vill återigen ta upp detta med ägaransvaret ochden statliga ägarrollen. Före bankkrisen talades detockså om det stora räntegapet hos svenska banker.Förklaringen var att vi hade dålig konkurrens. ÄrBo Lundgren beredd att som en signal till destatliga bankerna meddela att regering och riksdagvill att räntevapnet skall användas som ett aktivtkonkurrensmedel för att stärka konkurrensen inombanksektorn?Slutligen tror jag att allmänheten behöver ochkräver en genomlysning av hela denna finansiellakris och att denna görs av oförvitliga, högtrespekterade medborgare. Jag talar alltså ombehovet av en medborgarkommission. Är BoLundgren beredd att medverka till att en sådantillsätts?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt att vi skapar ettförtroende för systemet. Självfallet är vi överensom detta.Det vi kan göra vad gäller utlåningen är att skapaförutsättningar för den normalautlåningsverksamhet som både och jageftersträvar. Det gäller inte någon 80-talsutlåningeller att pendeln slår tillbaka. Men vi kan intereglera fram detta.Vilken typ av villkor för stöd skulle vi ställa i ettavtal? Vad är en normal kreditgivning? Självfalletfinns det implicit med, i hela den diskussion som vihar fört, och fortfarande för, om bankstödet ochbankgarantin, att detta syftar till att skapaförutsättningar för normal kreditgivning. Men detgäller ju också för oss att skapa andraförutsättningar genom en ekonomisk politik somförbättrar förutsättningarna förlikviditetsförsörjningen i ekonomin. Det kommeran på oss i regering och riksdag att se till att vi kanföra den typen av ekonomisk politik.Jag är glad att tycker att vi skall hakonkurrens och mångfald. Det är alldeles utmärktatt vi får en bredare och bredare enighet om detta.Det är genom flera konkurrerande aktörer som vikan få detta.Ett av skälen till att staten har underlättat förutländska företags förvärv av svenska företag är juatt man på så sätt kan stärka kokurrensen. Att viunderlättar för direktlån utomlands är också ettförslag. Skattereglerna som gäller omvandling avutländska bankers dotterbolag till filialer är ettannat förslag.Detta är naturligtvis någonting som vi kommer attframföra, och det är självklart att de statligt ägdabankerna med sina förutsättningar skall fungera påen marknad som präglas av konkurrens.Vad gäller genomlysningen vill jag säga att vi i daghar ett antal olika utredningar, mer konkretoperationellt inriktade, som i ansvarsfrågan när detgäller Nordbanken. Det finns anledning att funderakring det i ett vidgat perspektiv. Det finnsanledning att titta på statens ägarroll. Det finnsockså anledning att titta på -- och det har vi ocksågjort -- vad som orsakade krisens uppkomst, vilkafaktorer som samverkade för att skapa problemenoch hur detta i viss begränsad utsträckning slagitockså på ekonomin som sådan. Dessutom gäller dettillsynens funktioner.Det finns alltså många utredningar. Att enkommission skulle greppa över helheten ser jagsom ganska besvärligt. Jag ser för närvarandeSveriges riksdag som den viktigastemedborgarkommissionen. Och det är viktigt att vi iregeringen ser till att vi ger så mycket material tillriksdagen för en granskning, som vi någonsin kan.Det här som vi nu gör är faktiskt en granskning avverksamheten. Sedan gäller det för attbeställa ytterligare utredningar, om sådana önskas,utöver dem som vi tar initiativ till.Jag tror att det är svårt att greppa hela området i enmedborgarkommission. Denna fråga kan i vart fallavvakta till dess att de här olika viktigadelutredningarna är klara.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill först ge bankministern en elogeför hans föredömliga ambition när det gällerinformation och öppenhet kring denna bankkris.Jag tror att den är viktig för alla. Den är särskiltviktig för allmänheten, som med misstroendefaktiskt följer bankkrisens utveckling.Nu skall jag gå över till frågorna.1. Avveckling av olönsamma banker är en viktigmetod för att lösa bankkrisen. Är bankministernberedd att påskynda en sådan avveckling?2. Pensionssparande i bank är en fråga som manlänge har funderat över, och den frågan har storbetydelse för bankerna, försäkringsbolagen ochfaktiskt också för hur man skall komma urbankkrisen. Jag efterlyser besked ifrån BoLundgren. Hur blir det med pensionssparande ibank?3. Enligt vad som ryktas funderar Nordbanken påatt göra inköp av andra företag, i det här falletförsäkringsbolag, närmare bestämtförsäkringsbolaget . Är det rimligt ochlämpligt att man gör på det sättet?Jag noterar med intresse att bankministern harändrat sig när det gäller en medborgarkommission,som jag föreslog . Han är beredd attavvakta. Allmänhetens misstroende omfattarfaktiskt delvis även , eftersom det finns endel personer i riksdag som har varitinblandade i ''bankkrisen''. Därmed är det av extravärde att det finns en fristående opartisk -- ävenfrån fristående -- medborgarkommission.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag är medveten om och har fullförståelse för att medborgarna både känner vredeoch misstroende med tanke på vad som harinträffat. Det är ett av skälen till att vi måste varasynnerligen noggranna och seriösa när vi deltar idebatter. Som politiker och företrädare för Sverigesfolk, riksdag och regering har vi ett särskilt stortansvar i det avseendet. Det är därför vi måsteundvika -- jag skall försöka undvika detta själv --svepande formuleringar och kortfattade,begränsade och ofullständiga analyser somunderlag för t.ex. motionskrav i . Det kannaturligtvis hända någon enstaka gång att misstagbegås. Det gäller för oss att mycket seriöstbehandla dessa frågor och att inte bidra till attskapa en anda av misstroende. Det är så lätt att detinträffar.När jag skall svara på frågorkan jag därför inte säga att vi skall avvecklaolönsamma banker. Mig veterligt finns det ettmotionsyrkande med den inriktningen iriksdagen -- man skall uttala sig för avveckling avolönsamma banker. Vad är det som skall avvecklas?I bankstödspropositionen har denna frågabehandlats, och det fanns möjlighet att diskuteraden i det sammanhanget. Vi har sagt klart ochtydligt, och det står bakom, att i den måndet finns banker som inte har tillräcklig lönsamhetför att självständigt kunna klara sig blir detfråga om en rekonstruktion. Det kan gällaavveckling av ett helt eller delar av ett institut.Detta är klarlagt i bankstödspropositionen liksomäven förutsättningarna för detta.Om en avveckling av olönsamma banker skulleinnebära att t.ex. två tredjedelar eller trefjärdedelar av banksektorn slås ut, går det ut överden konkurrensfråga som tog upptidigare. Det går således inte att ställa den fråganoch förenkla debatten. Jag hänvisar tillbanskstödspropositionen och till vad harbeslutat i denna fråga.Den 17 mars avser vi att lägga fram förslag omindividuellt pensionssparande i bank.När det gäller ett eventuellt förvärv av Nordbankenfrån försäkringsbolag har jag ingen information,och jag kan därför inte kommentera denna fråga.Slutligen vill jag säga några ord ommedborgarkommissioner. Det må vara att det finnsledamöter i riksdag som har varitledamöter i olika styrelser. Men att det hos 349ledamöter av riksdag skulle finnas etttotalt intresse av att mörklägga och att inte skapaklarhet finner jag helt otroligt, och jag förstår inteheller att någon skulle kunna tro på det. Detviktigaste nu är att riksdag har en fullödiginformation och insyn i verksamheten med debegränsningar som affärsmässighet och annatkräver, vilket jag tror att var och en är medvetenom. Efter det att avtal har träffats skall vi öppetredovisa bakgrund, slutsatser och hur avtalen serut. Det är viktigt att riksdag tar på sigansvaret att vara medborgarnas företrädare.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill först fråga omvilka krav som skall ställas på de banker som skallfå stöd. När det gäller S-E-Banken pågår dettydligen förhandlingar , och jag uppfattar detsom tämligen självklart att det inte blir någrautdelningar till aktieägarna senare i vår. Jag villfråga statsrådet om han delar uppfattningen att detär ett självklart villkor för att stöd skall kunna utgå.Min andra fråga gäller fallskärmsavtalen.Statsrådet var inne på en ganska intressantdiskussion om huruvida lönens ellerfallskärmsavtalets storlek skall spegla de risker manhar vid anställningen. Är det här en princip somstatsrådet anser skall gälla generellt vid statliglönepolitik och annan anställningspolitik? Skallrisken för att förlora jobbet spegla lönen? Jag skullevilja höra statsrådet utveckla denna fråga och ocksågärna ange i pengar räknat hur stort ett rimligtfallskärmsavtal kan vara.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Det har angetts ibankstödspropositionen vilka krav av olika slagsom kan komma att ställas på banker som söker ochbehöver stöd. Förutsättningen kan vararationaliseringar eller olika typer av förändringar.Vad gäller de tre banker som har velat komma ifråga för en bedömning av om de behöver stöd ellerinte, vill jag naturligtvis inte ge mig in i endiskussion om vilka krav som kan ställas på just debankerna. Det pågår inga förhandlingar. Förnärvarande pågår en analys mot bakgrund av deninformation som vi har fått från resp. bank om detär rimligt att anta att de kommer att vara i behov avstatligt stöd. När detta väl är klart finns detanledning att diskutera hur stödet skall utformasoch vilka krav som skall ställas. villjag inte specificera de krav som skall eller kommeratt ställas. Jag tror att och jag kanvara överens om att det är svårt att göra det.När det gäller frågan om lönen såsom avspegling avkompetens, kvalifikationskrav och risk medanställning, tror jag att vi kan vara överens om attom man har en utsatt position där olika faktorersom man inte själv kan styra över kan medföra förlorar anställningen -- det behöver inte baravara fråga om att verksamheten läggs ner, utan detkan uppstå konflikter med ägaren och på andrasätt -- måste det tas hänsyn till detta vidlönesättningen. Jag kan inte bedöma hur mycketman skall väga in den ena eller den andra faktorn.Det påverkas i varje enskilt fall av situationen.Jag tror också att var och en tycker att det är rimligtatt det finns någon form av avgångsskydd omanställningen upphör. Skyddet skall vara såkortvarigt som möjligt. Jag har angett enmaximigräns sett från de statliga bankföretagenssynpunkt. Det är också rimligt att se detta som eninkomstgaranti -- ungefär som förriksdagsledamöter. harman garanti för en viss nivå, som man harhaft. Det görs en avräkning av den lön eller annanmotsvarande ersättning man kan få. Det är dessariktlinjer som har angivits. I övrigt går det inte attgå in mycket mera än så på frågan, eftersom detskall göras en individuell bedömning av den härtypen av tjänster.Anf. 20 ():Fru talman! Det är bra att vi ibland får sådana härredogörelser och har möjlighet att ställa frågor.En av de frågor som vi debatterade här i decembergällde storleksordningen av de kostnader som kandrabba skattebetalarna. Vi har fortfarande inte fåttveta mer än den summa som i dagnämner. Det finns en ram på 67,5miljarder. Vad den kan komma att uppgå tillframöver vet man inte. Det har riktats mycketkritik mot att man skulle tillämpa principen omöppen statskassa. Jag undrar om det nu finns någraprognoser och bedömningar från regeringens sidaom vilket belopp en totalram kan komma att uppgåtill. Rör det sig om 100, 150 eller 200 miljarder?När staten går in med stöd och tar över en bank heltoch hållet -- exempelvis i fallet med --tillförsäkras staten och skattebetalarna eventuellavinster . ligger man i förhandlingarmed S-E-Banken. Jag har förstått att man därvidinte överväger en sådan ordning. Det innebär att deaktieägare som finns i S-E-Banken med gottstöd från staten kan höja värdet på sina aktier ochdärmed göra en vinst, till följd avstatens insatser.