prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — Alla vi som på nära håll varit inblandadei avtalens tillkomst har naturligtvis haft anledningatt av och till känna viss besvikelse. Det har varit enprocess med förhinder.Nej-utslaget i folkomröstningen i varmöjligen inte helt oväntat. Någon sorts mentalförberedelse för att det kunde gå så hade nog deflesta av oss. Icke desto mindre var den förseningsom åsamkades av detta ett bakslag. Litet grandgick luften ur oss när vi insåg att nya, om än merabegränsade förhandlingar, skulle bli nödvändiga föratt lyfta ur ur avtalet. Alldeles smärtfrittgick inte heller dessa förnyade förhandlingar.Tvärtom var det litet trögt ett tag , och vivar nog alla litet till mans oroliga.Desto bättre känns det när vi från svensk sidai mycket bred enighet kan fatta vårt, som jagverkligen hoppas, sista beslut i frågan.Vi socialdemokrater står helt eniga bakom dagensbetänkande från det numera upplösta . , som särskiltapostroferade, står inte upptagen på talarlistan,men jag tar gärna chansen att till å allasvägnar rikta ett stort tack för det sätt på vilketHadar skött arbetet. Han har varit omsorgsfulloch vänlig.Avtalet är bra för vårt land. Det tror vi , och dettrodde vi när vi, iregeringsställning, var med och tog initiativ till denmycket omfattande och komplexa förhandlingen.Alla detaljer i avtalet kanske inte är bra, men ettbra avtal kan aldrig bara tillfredsställa en part. Idessa förhandlingar har det varit många parter.Avtalet ger landet och svenskt näringsliv tillträdetill EG:s inre marknad. Utan detta tillträde skullenäringslivet stå sig slätt. Utanförskapet skulleorsaka svåra påfrestningar. Det skulle möjligenockså tvinga oss lagstiftare att skapa en arsenal avsärskilda förmåner och skattelättnader tillföretagen i för att få dem att stanna här ochför att övertyga investerare utifrån om det kloka iatt satsa kapital i vårt land.Förvisso kommer den hårdnande konkurrens, somdeltagandet i den inre marknaden för med sig, attutsätta en del enskilda företag för storapåfrestningar. Några kommer säkert också att slåsut. kommer andra att få förbättrademöjligheter. Här i kan vi genom att förSveriges räkning ratificera geförutsättningar för näringslivet. Resten måstenäringslivet göra självt.Samarbete om utbildning och forskning, ommiljöpolitik och konsumentpolitik är exempel påandra ''meriter'' som avtalet har -- mera mänskligadimensioner, om man så vill.Det vi , så fort alla ratificerat dem, behöver fåpresenterat för oss i är alla de direktivoch förordningar EG beslutat om sedanförhandlingarna avslutades sommaren 1991.Förhoppningsvis blir det något för utskotten att bitai under hösten.Herr talman! Jag yrkar bifall till EES-utskottetshemställan.Anf. 9 () replik:Herr talman! sade att hon var nöjdmed avtalet. Vi har i och med det här avtaletövertagit en mycket stor del av EG:s normer. Vi harfått anpassa vår lagstiftning och våra förordningaroch föreskrifter därefter.Jag skulle vilja fråga om hon kännertill något område där EG har fått rucka på sinnormgivning och lagstiftning för att anpassa sinaregler till eller EFTA-staternas regler.Känner till något sådant områdeöver huvud taget?Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag sade, , att jag varnöjd med avtalet. Jag var också nyanserad och sadeatt jag inte var nöjd med alla delar i det, därför aldrig kan vara det, så ser inte avtal ut. Menjag är nöjd med att avtalet i sin helhet har godkänts.Om vi inte hade antagit det här avtalet, om vi intehade gått in i en process där vi gemensamt kommeröverens om hur EG:s regelsystem skall fungera, dåhade vi ensidigt fått anpassa oss, utanföröverläggningar, expertsamverkan och de processersom ändå ligger i avtalet. Det hade varit mycketsämre. Däremot har inte själva förhandlingenhandlat om att ändra EG:s direktiv, för de är somde är.Förhandlingen har gällt sådant som bl.a.övergångsperioder. Som samarbetspartner underEES-avtalet har vi däremot möjlighet att diskuterahur framtida regelsystem skall se ut. Men dennaförhandling kan inte gärna ha handlat om att viskall gå in i de direktiv som ligger på bordet ochsäga till EG att ändra sina regler.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag noterar att intekunde nämna ett enda exempel på att EG har fåttanpassa sina regler efter EFTA. Det tyder på attdetta är ett lydstatsavtal.Vid den 11--12december 1989 uttalade ministrarna ''attupprättandet av en -- -- -- verkligt gemensammekanism för beslutsfattandet är en grundläggandeförutsättning för att ett avtal skall vara politisktgångbart och rättsligt effektivt''. Det gemensammaskapandet och beslutsfattandet av framtida EES-regler ansågs vara en förutsättning för EES-avtalet.Det som ministrarna då uttalade har man enligt minmening inte uppnått. Jag måste tolka BeritLöfstedts svar så att också hon har denuppfattningen. Det blev ett ensidigt accepterandeav , och det är i huvudsak EG somtolkar avtalet.Anf. 12 () replik:Herr talman! Avtalet innehåller rader avövergångsbestämmelser m.m. som för vår delinnebär en förändring av tillämpningen under olikatidsperioder.För den framtida utformningen har vi enbeslutsmekanism i . Jag tycker inte bara skall säga att det blev för bedrövligt. Detblev kanske inte så väldigt lyckat, men när vi haren beslutsprocess tycker jag att vi med engagemangskall använda den efter bästa förmåga. Det ärtypisk svensk tradition att när man har ett avtal ochett samarbete göra det bästa möjliga av det. Jagskulle tro att vi från svensk sida, om vi är på alertenoch initiativrika, faktiskt kan åstadkomma en heldel inom de olika områden som är såbedrövad över att det inte blir något med.Anf. 13 ():Herr talman! Det är beklagligt för svensk ekonomioch välfärdsutveckling, att vi återigen måstebehandla ett godkännande av . Dettaavtal borde med full kraft ha varit i funktion sedanden . Det hade sannolikt varit mycketvärdefullt för vårt budgetunderskott och vårsysselsättning i Sverige.Vi hade hoppats att det faktum att ställersig utanför EES-samarbetet inte med nödvändighetskulle behöva leda till att avtalets ikraftträdandeförskjuts mer än , dvs. till den 1 juli 1993.Nu tycks alla medlemsländers parlament utomSpaniens kunna ratificera avtalet tidigast till den 1augusti 1993. Detta innebär ett ikraftträdandekanske sent i höst.Enligt kds uppfattning är det angeläget att träder i kraft , av flera skäl. Jag harredan nämnt att det bör ha en positiv stimulans påvår exportindustri och därmed på den allmännasysselsättningen.EES-avtalet ger oss också möjlighet att på ettdjupare sätt än pröva och få erfarenheter avett närmare samarbete med EG ochmedlemsländerna. Dessa erfarenheter bör vi få såsnart som möjligt, så att vi kan dra slutsatser av deminnan medlemskapsförhandlingarna avslutas.EES-avtalet kommer att ha en mycket storbetydelse som bas för relationer till övrigamedlemsländer om vi blir medlemmar i /EU,men får kanske en minst lika stor betydelse om viinte blir medlemmar i gemenskapen. Då kommerEES-avtalet att för vara en brygga tillgemenskapen.I ett utanförskap är det att beklaga attjordbrukspolitiken inte omfattas av EES-avtalet.Då kommer svenskt jordbruk att hamna i enomöjlig konkurrenssituation gentemot övrigaländer inom gemenskapen.Herr talman! bör rimligen vara bra förbåde anhängare och alla svenskar som ärtveksamma till EG/EU. Finner vi att ett fördjupatEES-samarbete är bra bör det vara ett starktargument för ett medlemskap i /EU, och finnervi det icke utvecklingsbefrämjande bör det bli ettsakligt skäl till ett nej till EG/EU.Därför är det angeläget att avtalet träder i kraft såsnart som möjligt.Herr talman! Med denna motivering vill jag yrkabifall till utskottets hemställan i betänkandet EU3.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag förutsätter att en av dem som sluter upp bakom den restriktivaalkoholpolitiken i . Han önskade också attEES-avtalet skulle träda i kraft så snabbt sommöjligt. Det innebär ju, som jag talade om i mittinledningsanförande, att de som vill ta en konfliktför att bryta upp monopolet och vill ta inlångtradare med alkoholdrycker till fördistribution till vanliga butiker får mera tid på sig.EES-avtalet kommer då att gälla under längre tidinnan medlemskapet träder i kraft och vi eventuelltfår ett undantag för att skydda alkoholmonopolet.Finns det inte då en betydande risk att EG-förhandlarna säger att vi i och med haraccepterat att monopolet på alkoholdistributionbrutits upp? Då skulle vi inte i efterhand kunnakräva ett återinförande av denna princip. EG hardå genom fått trumf på handen i dennafråga.Anf. 15 ()replik:Herr talman! Den repliken från varväntad. Han har använt den tidigare i denna debattgentemot mig och vårt parti.Det är riktigt att vi är engagerade i denalkoholpolitiska debatten och att vi ser det som ettangeläget mål att följa upp FN:s mål inför år 2000.Jag medger också, och det är helt uppenbart, attöppnare gränser är ett problem och kan leda tillstörre införsel av alkohol till än vad vi helstskulle vilja förvänta oss. Det är inget som vi stickerunder stol med.Vi tycker ändå att vi har ett betryggande skydd iEES-avtalet för att få behålla Systembolaget somdistributör till konsumenterna i , varigenomvi kan upprätthålla både vår prispolitik och vårdistributionspolitik.Ett så omfattande avtal, som betyder så mycket förhela det svenska samhällets välfärdsutveckling, kaninte hängas upp enbart på alkoholpolitiken, ävenom den frågan är viktig. Alkoholpolitiken är viktigför oss, och vi kommer att arbeta för att bevara denrestriktivitet som vi vill ha, men vi kan inte låtaenbart den avgöra hela frågan omEuropasamarbetet.Anf. 16 () replik:Herr talman! Därmed kan jag konstatera att kdsanser att ett av de krav som vi kanske måste släppaär monopolet på alkoholdistribution. EG-medlemskapet är så mycket viktigare.Holger sade också att det finns ettbetryggande skydd för den politik som främjarhälsan i . Det är bara att konstatera att storadelar av inte delar HolgerGustafssons uppfattning på den punkten. Det är jusvårt att inför en eller EG-domstolmotivera att svenskar skulle vara speciellt mycketkänsligare för alkohol än vad övriga européer är.Anf. 17 ()replik:Herr talman! Jag vill bara konstatera att denslutsats som drog är helt felaktig ochen snedtolkning av det som jag sade tidigare. Jagstår fast vid vad jag sade i mitt tidigare svar på hansreplik.Anf. 18 ():Herr talman! Det verkar trögt och olustigt attbesluta om avtalet om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde, EES. Kommer det någonsin attfungera i praktiken? röstade nej, ochSpanien tvekar.När idén om EES kom upp rasade den s.k.euroforin i : 80-talets vansinnesaffärer påkontinenten, SAF:s propagandadrive,helsidesannonser, riktadeinformation till olika grupper, s.k. ochde tolv stjärnorna överallt. Läget är annorlunda nu.Den inre marknaden som vi skulle få ''full tillgångtill'' genom EES har inte trätt i kraft fullt ut påkontinenten. Gränserna finns kvar på många håll.EG-länderna tycks inte vara lika ivriga som Sverigeatt rätta sig efter de beslut EG-byråkraterna driverfram.EG:s enorma problem blir allt tydligare: den högaarbetslösheten, näringslivets tillbakagång,valutasystemets sammanbrott, svårigheterna attkomma överens och misslyckandet i Jugoslavien.Tyskland har svåra problem, när man inte längredrar nytta av förmånliga handelsvillkor österut.Vill vi verkligen anpassa oss till denna villervalla?EES-avtalet krånglar enligt min mening helt ionödan till ett väl fungerande samarbete mellanEG och EFTA. Ingen har lyckats ge en begripligförklaring till varför det skall vara nödvändigt att,som Lagrådet uttrycker det, genomgripande ändrasvensk rättsordning. På står i dagorganisationen till EG, med en hel vagn lastadmed alla de bestämmelser som kommer att gälla iSverige, om vi accepterar . jagrekommenderar ett besök ute på Mynttorget.Varför skall ta över tusentals EG-lagar ochbestämmelser, urholka den kommunalasjälvstyrelsen och ställa till byråkratiska bekymmeri upphandlingen för stat, landsting, kommun ochSvenska kyrkan? Vill vi verkligen attstaten, kommunerna, företag och enskilda skalllyda under EFTA:s övervakningsmyndighet ochdomstol? Varför skall vi låta en liten skara män iBryssel sätta sig till doms över oss?Den svenska representanten iövervakningsmyndigheten, som bl.a. skallkontrollera hur vi lever upp till EG:skonkurrensregler, har kanske inte så stort intresseav att försvara de svenska restriktivaalkohollagarna. Hur skall Systembolagets monopolkunna hävdas? , ordförande , framför i sin bok ,/och drogerna tvivel på att detta blirmöjligt. kanske bör ta ett samtalmed och höra om han kommer attkämpa för restriktiva alkohollagar.Sverige är ett av världens öppnaste länder medhandelsförbindelser över hela jorden, också medframtidsmarknaderna. Det har vi blivit utan attanpassa våra lagar efter de länder vi handlar med.Vi tar inte över eller lagar för attsvenska företag skall kunna handla med deländerna. Vad jag förstår är det inte kunderna somkräver att vi skall ändra vår lagstiftning. Framgångpå marknaden har helt andra orsaker.EG och EFTA är varandras största handelspartner,med ömsesidiga intressen. Vi köper lika mycketfrån EG som vi säljer dit. EFTA-länderna är rikareän EG-länderna.De viktigaste handelshindren är avskaffade. Vi harsedan 1973 ett frihandelsavtal för varor somfungerar med ett minimum av byråkrati. I Sverigehar administrerat det med småresurser. En blandad kommitté har i enighet löst defå tvister som uppkommit, och jag kan inte minnasatt någon enda klagat hörbart.Sverige har också slutit andra avtal med EG. Videltar i studentutbytet och av EES. EFTA och EG samverkar pålika villkor om gemensam standard. Våra ministraröverlägger om alla frågor av gemensamt intresse.Bindande beslut fattas däremot inte, och detinnebär att vi inte blir påtvingade något mot vårvilja.Det är emellertid viktigt att påpeka att utskottetännu en gång understryker att avtalet står iöverensstämmelse med grundlagarna. Fortfarandeär det alltså som ensam harnormgivningsmakten i . När någon tvingaslyda en myndighets bestämmelse, måste dennabestämmelse alltid gå att härleda ur en lag somstiftats av . Och folk kan utkräva ansvar iallmänna val. Det är detta som gör den storaskillnaden mellan EES och ett medlemskap iEG/EU. Blir vi medlemmar, så blir de förordningarministerrådet beslutar om automatiskt ochordagrant svensk lag, antingen vi vill det eller inte.EES-avtalet kan dessutom sägas upp. Men vadskall det vara bra för egentligen? Är inte EESnumera, när vi har fått tid att tänka efter litet, endöd idé?Herr talman! Jag yrkar bifall till , vilket innebär avslag på förslagettill lag om EES.Anf. 19 () replik:Herr talman! för, liksom BengtHurtig, fram argument som behandlades här ikammaren , då vi tog ställning till . Jag har inte någon anledning att nu gå ipolemik mot de argumenten. Jag vill bara förkammarens kännedom nämna att Centerpartietsrepresentant i inte har framfört deargument som har anfört här idebatten i dag.Hon är som ledamot naturligtvis fri att framföravilka argument hon vill. Men hon står upptagensom representant för . Den debattsom tar upp bör i första handföras inom . Det är viktigt förkammaren att veta vilken position ett av de storapolitiska partierna i intar. Det kanmöjligen bli något oklart efter det inlägg somBirgitta har gjort, eftersom ingenannan centerpartist finns anmäld på talarlistan.Därför vill jag starkt understryka att Centerpartietsrepresentant i utskottet inte på något sätt har gettuttryck för en uppfattning likartad den som BirgittaHambraeus har framfört.Herr talman! Låt mig också till att staters lika rättigheter inte handlar omdemokrati. Demokrati är någonting som gäller likarätt för människor. Jag vill också, för klarhetsvinnande, säga att inte innebär attgränskontrollerna försvinner. Med ärgränskontrollerna kvar, till skillnad från om vi harett medlemskap i den europeiska unionen. Detinnebär att många av de problem som BirgittaHambraeus liksom någon tidigare talare har anförtsaknar relevans i sammanhanget.Anf. 20 ()replik:Herr talman! Först vill jag gärna ge rätti att är delad i inställningen till EES ochmedlemskap i . är en folkrörelse, och vihar många olika åsikter i denna fråga. Vi debatterardem, liksom andra folkrörelsepartier gör. Jagföreträder här en stor del av Centerrörelsen, ävenom jag inte i detta fall företräder riksdagsgruppen.Jag vågar påstå att beslutet om EES som fattades inovember inte föregicks av någon noggranngenomgång. Detta är ett unikt omfattande avtal,som enligt Lagrådet genomgripande ändrar densvenska rättsordningen. Propositionen lades frammycket sent efter en kort remissomgång.Det var en mycket kort motionstid. Man fick t.o.m.formellt förlänga för att hinna med ennormal motionstid, men det blev ingen förlängningav motionstiden över sommaren. , när icke var sammankallat,och riksdagledamöterna alltså inte var samlade här,träffades utskott efter utskott. Vad jag förstår, efteren del vittnesbörd, gick man summariskt igenomdetta enormt omfattande avtal. Sedan, när visamlades igen , var i själva verket allapositioner låsta. Det var bara formella ändringarsom återstod när träffades efter detatt hade samlats. Jag anser inte att dettainnebär en ordentlig genomgång.Dess värre verkar det inte som om vi har använt dentid vi har haft på oss att ordentligtgöra klart för oss vad alla dessa lagar ochförordningar innebär för . Man läser itidningarna, och man märker också hur näringslivetnu börjar undra hur konkurrensreglerna slår, ochatt det blir en mängd olika nackdelar. Menar HadarCars att han vet och har en överblick över alla deändringar som kommer att ske i om vi nuantar ?Anf. 21 () replik:Herr talman! var missnöjdmed det beslut som en mycket stor majoritet iriksdagen fattat. Det innebär inte att hanteringenav ärendet var dålig eller att underlaget förkammarens beslut var otillfredsställande. Jag villstarkt understryka det.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Jag vill åter ställa följande fråga tillHadar : att han har enöverblick över alla de lagar och bestämmelser somkommer att gälla i om antar ? Vet han alla konsekvenser av detta avtal?Anf. 23 ():Herr talman! Även om jag mycket tydligt kommerihåg vad jag hade tänkt att säga i det här inlägget,så skall jag inte säga det. Det mesta av det sombehöver sägas har sagts. Vi behandlar tvåfrågor, nämligen ratifikationen av etttilläggsprotokoll och ett anslagsbeslut. Därom harkommentarer gjorts.Min motdebattör haremellertid lämnat några upplysningar som jaggärna vill kommentera översiktligt. Berättelsen omatt man kan se omfattningen av EES-bestämmelserna på en vagn utanför riksdagshusetföreställer jag mig syftar till att antyda attbestämmelserna är så omfattande att man måste haen vagn för att ha dem med sig. Jag vill därförutfärda en inbjudan till kammarens ledamöter attkomma till mitt rum, där bestämmelserna allihopsnyggt och fint står uppställda i bokhyllan. OmBirgitta kommer bjuder jag på en koppte.Birgitta inlägg åskådliggjorde även enannan brist på insikt som däremot är mer allvarlig.Hon begärde att skulle frågamig om jag avsåg att kämpa för Sverigesalkohollagstiftning i den position jag möjligenkommer att uppta om . Begäran tyder på attBirgitta tror att denövervakningsmyndighet och den domstol somEFTA-länderna har inordnat skulle tillämpanågonting annat än lagen. Det är i så fall mycketbeklagligt, för det är nämligen genuint fel, och dettyder på ett allvarligt missförstånd.Övervakningsmyndigheten syftar till att se till attlagen följs i alla de 17 länder som tillträdersystemet. Det är inte en myndighet som utövarpolitisk verksamhet i någon form.Birgitta har sagt att Centerrörelsen ärsplittrad. Det vet hon mycket bättre än vi andra häri , men vad vi här i vet är attBirgitta är en solitär i riksdagsgruppeni denna fråga. Det är det som är det viktiga.Jag vill avsluta detta korta anförande genom attgöra som andra talare och vända mig till HadarCars och tacka. Det ver hemskt roligt att arbeta iEES-utskottet. Jag kan ta tillfället i akt att tilldenna högtidliga högaktningsförklaring också läggaen lyckönskan till en händelse som inträffar inomkort i liv.Anf. 24 () replik:Herr talman! kommer att ha en viktigposition när avtalet träder i kraft. Ett av de problemhan skall bevaka är hur statsstödet fungerar och hurdet är förenligt med när det gällerstatsstöd. Vi vet att det driftsstöd som vi i Sverigeger till en del företag, dels i form av differentieradearbetsgivaravgifter och dels i form avtransportstöd, är ifrågasatt.I september fick från i EG-parlamentet frågan hurkommissionen ser på dessa stödformer. Han sadedå att alla dessa stödformer skall granskas. Hankunde inte ge några löften om att de skall få varakvar. De betyder särskilt mycket för de norradelarna av Skandinavien.I avin till nämner ocksåatt de differentierade arbetsgivaravgifternaifrågasätts och att ett avskaffande av dem kan bliaktuellt.Detta är en fråga som borde ha börjatfundera på. Hur bedömer för att driftsstöden skall kunna klarasig i en granskning inom ramen för ?Anf. 25 () replik:Herr talman! Det är riktigt, , att jaghar börjat tänka på denna fråga. Eftersom jag,precis som antydde, möjligenkommer att få en viktig befattning i dettahänseende vore det ett alldeles klart tjänstefel atthär diskutera vad jag kan komma attbesluta.Anf. 26 () replik:Herr talman! Vi ser hur situationen kan komma attbli. har sagt åt sinakommissionärer och tjänstemän att de inte bör faraut i och göra analyser och ställa sinatjänster till förfogande i diskussionen ommedlemskapsförhandlingarna. Det är naturligtvisbegripligt, men vi undgår ju då möjligheten till enfullödig information om vilka bedömningar somgörs.Anf. 27 ()replik:Herr talman! Det är intressant att höra NicGrönvall, som om träder i kraftkommer att vara representant i . Han talar om sin bild avdomstolens och myndighetens uppgift. Såvitt jagförstår kommer vi in i ett annat rättssystem, därdomstolar har en mycket stark politisk betydelse.EG-domstolen är i praktiken lagstiftande. Dentolkar de bestämmelser som man kommit överensom och lägger fast dem i beslut, och det utgörexempel på hur lagen skall tolkas.Domstolen tar ställning tillkonkurrenslagstiftningen, t.ex. till hur man skallbedöma skillnaden mellan vikten av näringsfrihetosv. och en överenskommelse när det gällerrestriktivitet i alkohollagstiftningen. Denbedömningen är självfallet politisk. Jag menar attNic borde förtydliga om han kommer attfölja lagar på området och lägga denpolitiska tonvikten på sin ämbetsutövning.Det är riktigt att vi i som folkrörelsepartihar olika åsikter om EG. Det gör vi ingenhemlighet av. Vi har mycket länge haft en levandedebatt i vårt parti. Min roll här i bejakasfaktiskt av partiet i övrigt. Jag sitter med ipartistyrelsens Europaarbetsgrupp som ordnarutfrågningar. Min position är faktiskt accepterad avpartiet.Det märkliga är att samma sak inte har skett t.ex. iModerata samlingspartiet. I ärgaullisterna, som såvitt jag förstår ligger relativtnära , motstådare till den väldigaintegration som sker. De konservativa iStorbritannien är väldigt splittrade. I harnågra ledamöter inom börjat funderalitet, men det gäller närmast unionen.Är ni alla helt överens, ? Finns detingen debatt inom ?Anf. 28 () replik:Herr talman! har naturligtvisalldeles rätt. De domstolar som verkar inom EG-systemet har en större politisk roll, eftersom dessadomstolar inom ramen för EG- och EES-rätten kanfylla ut reglerna med tolkningar. Men det ärtillämpning av rätt det gäller. Det är inte något slagskvasipolitisk verksamhet.Jag vill gärna avsluta med att säga, att de exempelsom tog upp om gaullister iFrankrike och tories i möjligen kan habäring på i den meningen att viföreträder samma samhällssyn och på det sättetligger nära varandra. Men som ligger och inte näraSverige. Det är stora skillnader i politiska ochkulturella bakgrunder.Det är inte alls egendomligt att Moderatasamlingspartiet inte har en och en , vilken jaggärna vill uttala min respekt för. Vi har helt klart stått för en Europarörelse, och vi hargenomfört en valrörelse på huvudtemat Ja tillEuropa. Det är alltså inte särskilt överraskande attvårt parti står enigt i denna centrala fråga i 90-taletsSverige.Anf.