prot · GG0992 · 1993-04-15 00:00:00 — När tog sätehär i kammaren var jag en liten parvel igrundskolans mellanstadium. Då kostade ettkylskåp . Om prisutvecklingen påkylskåp hade varit densamma som prisutvecklingenvar inom byggsektorn med detbostadsfinansieringssystem som med om att införa skulle det kylskåpet i dagkosta . Jag tyckeratt detta är en ganska bra illustration av vad OskarLindkvist och hans parti har mäktat med attåstadkomma med sin bostadspolitik. Det ärförvisso en socialdemokratisk bostadspolitik, menden är sannerligen inte social, herr talman.Anf. 106 i (nyd):Herr talman! I vår reservation vill vi få till stånd enutredning av fastighetskrisen. Den senaste tidenhar lärt oss vilka stora värden som det samladefastighetsbeståndet utgör och hur känsligfastighetsmarknaden är.Oskar förfasar sig över bostadspolitiken.Då måste jag fråga hur ni socialdemokrater kundegå med på ytterligare reducering avbostadssubventionerna, som kommer att bli falletfr.o.m. Jag kan inte tolka det på annat sätt änatt man godkände det som har varit och anser sig kunna spä på detta ytterligare. Vitycker att gränsen var nådd. Jag får inte ihop dethär resonemanget när jag lyssnar på OskarLindkvist.Tillbaka till den utredning som vi vill ha.Regeringen handlar, det vet jag. Men utan att blilångrandig vill jag påpeka att det är rimligt att göraen del känslighetsanalyser -- medvetna såväl somomedvetna -- över de förändringar som kan inträffapå fastighetsmarknaden. Med anledning av dettayrkar jag bifall till reservation 10.Anf. 107 ():Herr talman! Jag har ett par ord till iStockholm. Han ställde frågan hur vi kunde gå med3 miljarder . Då vill jag bara påminna om detsom är viktigt i sammanhanget: svensk ekonomi. Iett läge när det behövdes krafttag för att om möjligtförhindra en devalvering av den svenska kronanvalde Socialdemokraterna att tillsammans medregeringen diskutera ett ekonomiskt program. I detprogrammet ingick vissa besparingar, och en avdessa besparingar på 3 miljarder var avsedda att tasut på bostadsmarknaden 1994.Frågan är nu inte om de skall tas ut eller ej, utandet är fråga om att försöka finna ett rättvist systemför hur dessa pengar skall tas ut, och under vilka årdessa 3 miljarder skall plockas ut. Som bekant harvi i vårt betänkande skrivit att de skall tas ut rättvistmellan äldre och yngre årgångar samt i allaupplåtelseformer. Det är inte så märkligt att manibland kan tvingas att vidta exceptionella åtgärderför att stärka den svenska ekonomin. Jag tyckerockså att det är bra gjort av socialdemokraterna över huvud taget har ställt upp. För mig ärnuläget det mest intressanta.Min fråga till är om han är beredd attmedverka till att de 3 miljarderna läggs ut rättvistbland äldre och yngre årgångar och i alla olikaupplåtelseformer. Jag väntar på svaret med stortintresse.Anf. 108 i (nyd):Herr talman! Den uppgörelse som nisocialdemokrater gjorde med regeringen varhedervärd, vilket vi har påtalat ett antal gånger.Jag håller med om att bostadspolitiken ärbehjärtansvärd. Vi befinner oss i ett ganskabesvärligt läge med höga hyror. Fanns det ingetannat område som man kunde spara de tremiljarderna på? Det är ju fråga om en prioriteringnär det gäller var man kan skära. Det är intressantatt man valde just bostadsfinansieringen.I Ny demokrati hade vi förslag på hur man skullekunna spara dessa 3 miljarder. Jag har faktiskt intehört någon i utskottet uttrycka förtjusning överindragningen av de 3 miljarderna. Många med migtror att det kostar mycket mer i en annan ände.Möjligen kan det finnas några folkpartister somtycker att man kan skära ner subventionerna ännumer.Vi har lagt vårt förslag. Den här situationen har nisjälva ställt till med, och den får ni också ta ansvarför. Vi kommer inte att blanda oss i detta, eftersomvi inte tycker om att man har valt att görabesparingen på tre miljarder påbostadssubventionerna.Anf. 109 ():Herr talman! Vad Ny demokrati har föreslagit är attde 3 miljarderna skall tas av biståndet. Såvitt jag vetär det inte någon i bostadsutskottet eller någonannanstans som har tyckt att förslaget har varit bra.Däremot tycker alla som har varit inblandade iuppgörelsen att det nu gäller att hitta en rättvislösning på utlägget av de 3 miljarderna. Det varintressant att höra att man i Ny demokrati inte ärintresserad av att medverka i ett sådantresonemang. Detta svar var ungefär det jagförväntade mig. Jag tror också att de andrapartierna som är inblandade i detta säkert kommeratt hitta en lösning. Vad jag är intresserad av är attden lösningen blir rättvis. Då är det intressant attveta att man från Ny demokratis sida inte ärintresserad av att medverka till en sådan lösning.Anf. 110 i (nyd):Herr talman! Har man en uppgörelse får man ståför den och lösa den. Man kan inte gå till andrapartier, som inte har varit med om en uppgörelse,för att be dem medverka till något annat än det somman har kommit överens om. Det vore för migfrämmande. Sätt er antingen ner med regeringenoch lös detta eller också -- om båda parter äröverens -- kan ni riva upp överenskommelsen ochvälja ett annat område att göra besparingen på. Detvore det bästa. Jag tror att besparingen på 3miljarder är en ren förlustaffär.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Allmänna samlingslokalerFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU15 Allmänna samlingslokaler (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 111 i (nyd):Herr talman! I denna sena timme nöjer jag mig medatt yrka bifall till vår reservation, enligt vilken vi villminska ramen för allmänna samlingslokaler med 20miljoner kronor till förmån för stöd till icke-statligakulturlokaler med samma belopp.Anf. 112 ():Herr talman! är unikt när det gäller olikaformer av samlingslokaler. Genom denna tillgångpå samlingslokaler har vi också ett ganska viktigtinstrument för samhällslivet, ett instrument somhjälper till att ge innehåll åt våra lika unikademokratiska fri- och rättigheter.Efter den stora leva bildades för attfölja upp utvecklingsarbetet på landsbygden. Medstora ideella insatser arbetar nu fler och fler för sinbygds utveckling och framtid. En mängd lokalagrupper har nybildats, och har vi inomFolkrörelserådet räknat in ca 1 600 registreradegrupper.Tillgången på samlingslokaler är en förutsättningför dessa gruppers fortsatta utvecklingsarbete.Dessutom tror jag starkt på en renässans förbystugor och bygdegårdar, särskilt på landsbygdenoch i glesbygd. Här finns säkert framtidamöjligheter till sysselsättning. Det handlar utöveransvar och skötsel av lokalerna omverksamhetsinnehållet, nya djärva omsorgsformeroch samordning av olika samhälls- ochservicefunktioner. Här är det bara vår fantasi somsätter gränser. De lokala utvecklingsgrupperna ärpionjärer i det arbetet.I dag finns det nästan 3 500 föreningsägda allmännasamlingslokaler. Ca 1 600 av lokalerna är belägna ilandsbygdsmiljö och har en genomsnittlig storlekpå . 1 350 av lokalerna är belägnai mindre tätorter och förortsmilijöer. Övriga 450 ärbelägna i stadsmiljö.Trots den goda tillgången på samlingslokaler finnsdet fortfarande nybyggnadsbehov ute i bygderna. rapport som på regeringens uppdragpresenterat redovisas den s.k. samlingslokalskönsom omfattar ca 180 ansökningar. Huvudparten avdessa ansökningar omfattar byggnadsytor upp till500 kvadratmeter. En tredjedel av det befintligalokalbeståndet är i mindre gott skick och i behov avrenovering. av lokalerna behöverhandikappanpassas.Det här betänkandet, BoU15, handlar just omstödet till byggnade, inköp och renovering avallmänna samlingslokaler. Förslagen ipropositionen innebär att bidrag lämnas med 50 %av godkänd kostnad för ytor . För att bidrag skall utgå krävs ocksåatt kommunen bidrar med av godkändkostnad. För handikappanpassning lämnas ettbidrag på . Likaledes föreslås att bidragför handikappanpassning av folkparksteatrarlämnas med lika mycket, dvs. 165 000 kr.Det råder i utskottet en bred enighet om stödetsvärde. De motioner som väckts och behandlats iärendet handlar i huvudsak om olika nivåer påbeslutsram resp. förslagsanslag. Regeringenföreslår för /94 att beslut om bidragfår anvisas inom en ram om ochett förslagsanslag på 85 miljoner kronor.I flertalet motioner, väckta av socialdemokrateroch vänsterpartister, anförs sysselsättningsskäl förutökning av anslagen, medan Ny demokratiförordar ett minskat anslag.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detsom ett led i att skapa sysselsättning vorefördelaktigt att öka beslutsramen. Men man sägerockså att de redan beslutade åtgärderna inomROT-programmet för bostäder i första hand börgenomföras. Utskottet förutsätter också attregeringen noga överväger behovet av ytterligarestöd till allmänna samlingslokaler och, om detbedöms lämpligt, återkommer till medett sådant förslag.I en kds-motion tas frågan upp om statligt stöd tillallmänna samlingslokaler skall kunna medges ävenom kommunen inte ger bidrag. Beträffande svaretpå den frågan och det kommunala ansvarethänvisar utskottet till den utredare somcivilministern i propositionen föreslår skalltillkallas. Syftet med den föreslagna utredningen ärbl.a. att inom ramen för ett fortsatt stöd undersökaom det finns behov av viss prioritering med hänsyntill det enskilda projektet. Utredningsarbetet skallpåskyndas för att nya regler skall kunna gällafr.o.m. den 1 juli 1994.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Kulturstöd vid ombyggnad m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU16 Kulturstöd vid ombyggnad m.m.(prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 113 i (nyd):Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation tillförmån för en utvidgad ram för icke-statligakulturlokaler.Anf. 114 ():Herr talman! Nydemokraternas reservation iärendet är villkorad av att deras reservation iföregående ärende vinner gehör. Vi kan väl på godagrunder anta att den inte kommer att göra det. Men jag vill ändå för formensskull yrka bifall till utskottets hemställan i desshelhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Länsstyrelserna m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU17 Länsstyrelserna m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 115 ():Herr talman! Vi har från socialdemokratiskt hållvelat inrätta ett inom varjelänsstyrelse för att försöka främja sysselsättningenbland framför allt kvinnliga företagare. Vi beklagaratt de borgerliga partierna inte har velat ställa sigbakom detta. Därför yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen.I övrigt kan jag bara notera att det kommer att blien intressant debatt framöver om länsstyrelsernaoch de kostnader som ligger i detta. Vi får dådiskutera hur regionerna skall se ut i framtiden.Anf. 116 ():Herr talman! När det gäller betänkandet omlänsstyrelserna vill jag hänvisa till minmeningsyttring och yrka bifall till den.Jag vill också instämma i den socialdemokratiskareservationen om stöd till kvinnligt företagande.Eftersom nästa talare så påpassligt och lämpligt ärjust från , vill jag ställa enfråga till honom. Eftersom liksomflera företrädare för andra partier har drivit fråganom regionparlament , undrar jaglitet varför man i just detta betänkande och i en radandra där man talar om länsstyrelserna över huvudtaget inte vill ta ställning i frågan, trots att man i allaandra sammanhang gör det och talar om hur manskall utveckla regionala parlament i stället förlänsstyrelserna.Häromdagen var det en mycket intressant artikel iAftonbladet av en bekant till alla här i salen,nämligen från , som taladesig varm för de lokala parlamenten. Jag vill därförskicka med en fråga till och Centern:Varför kan man inte låta denna förkärlek förtanken på regionala parlament återspeglas i någonmån när vi diskuterar frågan om länsstyrelserna?Herr talman! Jag yrkar alltså bifall tillmeningsyttringen från Vänsterpartiet.Anf. 117 ():Herr talman! har när det gällerdetta betänkande i huvudsak varit överens i deflesta delar. Det finns dock, som framgår avbetänkandet, en reservation frånSocialdemokraterna om stöd till kvinnligtföretagande. Vidare finns det i samma fråga enmeningsyttring från Vänsterpartiet.Vänsterpartiet vill göra besparingar om 15 miljonerkronor vid varje länsstyrelse. Socialdemokraternavill vid varje länsstyrelse inrätta ett kunskapscenterför att stödja olika former avsysselsättningsskapande aktiviteter bland kvinnor.Beträffande finansieringen säger man att man villåterkomma i ett betänkande frånarbetsmarknadsutskottet, AU13, som kommer uppsenare.Som företrädare för majoriteten vill jag anföra attregeringen har gett i uppdrag atttillsammans med berörda myndigheter och organsammanställa ett informationsmaterial riktat tillkvinnliga företagare. uppdragresulterade i en rapport tillregeringen. I rapporten finns förslag till programför kvinnligt företagande. Det programmet berörrådgivning, ekonomiskt stöd, utbildning, nätverkoch forskning.Bl.a. sägs det att en viss del av länsstyrelsernasprojektmedel kan användas till att anställa enkvinnlig affärsrådgivare för kvinnliga forskare ochnystartare i varje kommun. En sådan rådgivareskulle också kunna ta ansvar för och hjälpa till medutbildning i varje län. Det bör dessutom skapasnågon typ av mentorpool, där kvinnliga företagarekan finna ett bollplank och få idéer och olikaproblem testade.Den 11 februari 1993 beslutade regeringen att geNUTEK i uppdrag att genomföra etthandlingsprogram som främjar kvinnligtföretagande. Grunden för detta program är delsden analys som har gjort och somgäller olika möjligheter, dels den rapport som jagnyss nämnde.I uppdraget till ingår också att man skallverka för att rådgivning lämnas av kommunernaoch av regionala utvecklingsfonder till kvinnor somvill starta företag. Beträffande detta uppdrag är dettänkt att arbetet skall pågå i tre år.Bostadsutskottets majoritet gör, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, bedömningen attresultatet av den nu pågåendeprogramverksamheten bör komma fram litet merinnan man tar ställning till de exakta formerna förhur rådgivningen kan göras så effektiv som möjligt.Dessutom pekar vi i bostadsutskottet, som framgårav betänkandet, på att det i första hand börankomma på de enskilda länsstyrelserna att finnalämpliga former för hur det kvinnliga företagandetbäst kan stödjas.Herr talman! Med det anförda yrkar jag avslag påden socialdemokratiska reservationen och påVänsterpartiets meningsyttring. I övrigt yrkar jagbifall till hemställan i bostadsutskottets betänkandenr 17.Eva ställde en fråga till mig om dettamed regionala parlament. Det är klart att det somframförts är en intressant idé. Men enregionutredning har tillsatts som har att titta på denframtida förvaltningen av länsstyrelserna. Det harfaktiskt hänt väldigt många förändringar, EvaZetterberg, och fram till nu.Dessutom finns det utredningar om hur vi möjligenen gång kan ändra på Axel indelningav . Vidare gäller det formerna förförvaltningen. Här föreslås olika steg.Det var kanske lämpligt att i detta betänkande intelåsa fast några inriktningar och att i stället avvaktaresultatet av den regionutredning som pågår. Sedanfår vi se vilka mått och steg som skall tas.Anf. 118 ():Herr talman! Det är klart att man i vanlig ordningkan avvakta utredningar. Men kan manskicka med något på vägen.Den artikel som jag hänvisade till var införd iAftonbladet , inte 1989. Det handlaralltså om ett mycket sent ställningstagande gjort aven betydande folkpartist. Eftersom är ledamot av bostadsutskottet tyckte jag attdet kunde vara av visst intresse att nämna artikeln.Men det är inte bara folkpartister som uttalar sig,utan det gör även ledande centerpartister m.fl. Mankunde alltså ha fört frågan framåt i någon mån istället för att bara hänvisa till den utredning omregionala parlament som pågår.Anf. 119 ():Herr talman! Det är litet tidspress i debatten , såjag skall kanske inte anföra alla argument för bör invänta de utredningar som riksdag ochregering tillsätter då det gäller olika former för detfortsatta arbetet.I första hand tycker jag nog att vi skalldebattera det betänkande som bostadsutskottet hartagit fram med anledning av den proposition somregeringen lade fram och demotioner som har väckts. artikel kanvi kanske debattera vid ett annat tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Plan -och bygglagen m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU18 m.m.Anf. 120 ():Herr talman! Detta betänkande handlar om plan-och bygglagen, PBL, och egenskapskrav påbyggnader. PBL har varit i kraft i knappt sex åroch har fungerat väl. Alla farhågor som målats uppav , av Näringslivetsbyggnadsdelegation och allt vad det nu är harkommit på skam.Regeringen har tillkallat en utredare som skallse över lagen. Det kan vara lämpligt att göra det.Jag vill bara påminna om att det varSocialdemokraterna och som röstadeigenom denna lagstiftning här i . Det ärmin förhoppning att samma samarbetsanda skallprägla de ändringar som kanske blir följden avutredningen.Sedan vill jag ställa en fråga till iStockholm. Ny demokratis ochDan har ju skrivit en motion, där de sägeratt de vill att beslut om byggreglerna skall fattas iriksdagen i stället för i . Nydemokrati hade möjlighet att påverka och vara medom att fatta detta beslut. Men när vi skulle fattabeslut i utskottet hoppade av ochfrångick sin motion. Jag hoppas att isitt inlägg senare i debatten här ger en braförklaring till varför så skedde.Vi har fyra reservationer fogade till dettabetänkande. Naturligtvis stöder vi dessa, men jagnöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 1och 3.Anf. 121 ():Herr talman! Beträffande detta betänkande vill jagbara hänvisa till motioner.Jag yrkar bifall till min meningsyttring avseendemom. Vidare instämmer jag i vad som sägs i desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 122 INGA ():Herr talman! Jag nöjer mig med att kommenterareservation 3 från Socialdemokraterna genom attsäga följande.Det är viktigt att de reviderade byggreglerna träderi kraft så fort som möjligt. Detta är viktigt för attbostadskonsumenterna, planerarna, byggarna ochandra skall veta vad de har att rätta sig efter. Det ärbeskeden, besluten och tydligheten , inte senare,som gäller!Syftet är uppenbart: Enklare regler uppammarkreativitet -- en absolut förutsättning förokonventionella lösningar i fråga om byggandet.Det i sin tur innebär kortare planerings- ochhanteringstider samt lägre byggkostnader. Därmedkan bostäderna bli billigare och således ocksåflexiblare.Härmed yrkar jag bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande nr 18 samt avslag påde reservationer och den meningsyttring som finnsfogade till betänkandet.Anf. 123 i (nyd):Herr talman! har utarbetat nya ochförenklade byggregler. De är ute på remiss. Menvid den allmänna motionstiden var det osäkert hurde nya byggreglerna skulle se ut. vet vi att detblir förenklingar och att man går över mer tillfunktionskrav, vilket vi tycker är mycket bra.Efter vad vi har hört kan de nya reglernaeventuellt -- det är långt ifrån säkert -- börja gällaredan den 1 juli . Det är viktigt att nya ochenklare regler kommer till stånd så fort sommöjligt. Motionskravet har därmed till stor delfallit. En riksdagsbehandling skulle försenaikraftträdandet.Vi ville självfallet se vad en riksdagsbehandlinginnebar. Vi trodde då att byggreglerna skulle trädai kraft . Vi ville dessutom se vaddet var fråga om.I nuvarande läge tror vi inte attSocialdemokraterna är på samma linje som vi. Attvi skulle hitta gemensamma punkter ochförbättringar håller vi för ytterst osannolikt medledning av det vi har hört. Det är inte speciellttroligt. Och att regeringen skulle släppa till någottror vi inte heller.Men det är angeläget att de nya byggreglerna träderi kraft så fort som möjligt och att osäkerheten utepå marknaden om vad som kommer att gälla iframtiden försvinner. Därför hade vi tänkt foga ettsärskilt yttrande till betänkandet. Tyvärr gick intedet eftersom vi avstod vid voteringen i utskottet.Det var litet olyckligt, men jag hoppas att RuneEvensson i alla fall har fått en förklarling till varförvi anser att vår motion till stor del har fallit.Anf. 124 ():Herr talman! Jag ställde frågan till iStockholm bara därför att det är svårt för oss andraledamöter i att veta när man skall ta Nydemokratis motioner på allvar. I vilketsammanhang är nydemokraterna seriösa och ivilket sammanhang är de inte seriösa? När det inteens räcker att , som ärpartiledare, och skriver under enmotion -- den har ändå inget värde -- måste det varaberättigat att ställa den frågan.Anf. 125 i (nyd):Herr talman! Gäller en socialdemokratisk motion itid och evighet? En motion skrivs medutgångspunkt i det läge som gäller i den stund manskriver motionen. Sedan kan det hända saker påvägen.Det är inget ovanligt att man avstyrker sina egnamotioner. Det gör Socialdemokraterna ofta. I ochför sig var det här en partimotion. Det väger tungt.Men vårt uppsåt var absolut ärligt. I skrivandestund visste vi ingenting om hur de eventuellaförenklade byggreglerna skulle se ut. Sedan fick vifacit, när motionen redan var skriven. I valetmellan att försena en behandling, som troligtvisinte leder till några förbättringar för oss, och attskapa en större säkerhet på marknaden om vad somkommer att gälla väljer vi naturligtvis det senare.Vi tycker att reglerna är bra. Jag har faktiskt medmig gamla och nya regler. Tittar man på de gamlanybyggnadsreglerna finner man att de närmast hörhemma i en dokumentförstörare. De nya är mycketbättre och enklare. De ger möjligheter förinnovationer och nytänkande, eftersom man gåröver till funktionskrav. Det var det som var syftetmed motionen. Vi är inte beredda att medverka tillatt sparka in öppna dörrar i det här läget. Det skullebara medföra en försämring, en försening helt ionödan. Det kan jag inte se någon anledning till.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:161Trafiksäkerheten på vägarna inför 2000-talet1992/93:T85 av och Karl-ErikPersson (v)1992/93:T86 av m.fl. (v)1992/93:T87 av m.fl. (v)1992/93:T88 av m.fl. (s)1992/93:T89 av m.fl. (nyd)1992/93:T90 av ()1992/93:T91 av ()1992/93:T92 av ()1992/93:T93 av ()1992/93:T94 av och KennethAttefors (nyd)med anledning av prop. 1992/93:200 Telelag och enförändrad verksamhetsform för , m.m.1992/93:T95 av och ()1992/93:T96 av m.fl. (s)1992/93:T97 av m.fl. (v)1992/93:T98 av ()med anledning av prop. 1992/93:210 Nyordningslag m.m.1992/93:Ju21 av ()17 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 april1992/93:140 av (nyd) tilljustitieministern om översyn avnarkotikastrafflagen:I 3 § narkotikastrafflagen (SFS 1968:64) nämns somförsvårande omständighet att verksamheten varitav särskilt farlig art. I förarbetena lämnas mycket fåupplysningar om vilka kriterier som skall gälla vidbedömningen av farligheten hos ett enskiltnarkotikapreparat.Då det finns stora mängder narkotika i vår närhetoch ett ständigt inflöde av narkotiska preparat tillSverige, bör frågan om farligheten hos olikanarkotika få en samlad lösning.Det vore därför lämpligt att genomkomplettering av narkotikastrafflagen uttryckligenangav vilka kriterier som skall gälla vidbedömningen av farligheten hos ett enskiltnarkotikapreparat.De viktigaste kriterierna bör vara följande:-- verkan i små doserRisk för:-- snabb beroendeutveckling-- hastiga dödsfall-- psykiska skador-- oberäkneliga eller svårbestämbara effekter-- social insufficiensRättssystematiska skäl samt närmandet till deneuropeiska rättsordningen talar för att kriteriernaskrivs in som ett särskilt tillägg till 3 §narkotikastrafflagen.Dessutom bör i 3 § narkotikastrafflagen orden''särskilt stor mängd narkotika'' bytas ut mot''särskilt många missbruksdoser narkotika''.