prot · GH0910 · 1993-10-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:10Tisdagen den 19 oktoberKl. 14.00--19.471 § till Nordiska rådetFöretogs val av 20 ledamöter och 20 suppleanter . Valberedningen hade enhälligtgodkänt gemensamma listor för valen av ledamöteroch suppleanter i Nordiska rådet.Sedan de gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda för tidenintill dess val nästa gång ägde rum:ledamöterWiggo Komstedt (m)i (s)Hans Nyhage (m)()()()()Per ()()()()(nyd)()()()()()()()()suppleanterFilip ()()()()()()()()()()()(nyd)()()()()()()()()2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 oktober.3 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:7Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningen kap. 6:1 fårjag meddela att jag på grund av utlandsresa inte äri tillfälle att besvara ställdainterpellation om resurserna till de mindre ochmedelstora högskolorna inom föreskriven tid. Jagavser att besvara interpellationen torsdagen den 11november 1993.Per Unckel4 § Svar på fråga 1993/94:34 om folkomröstningom medlemskap i . 1 Statsminister ():Fru talman! har frågat mig om -- ochi så fall när -- regeringen har för avsikt att inbjudariksdagspartierna till samtal om datum förfolkomröstningen om EG-medlemskap.Vi befinner oss just nu på väg in i ett intensivt skedei förhandlingarna. Vår främsta strävan är attåstadkomma ett för och svenska intressenså bra resultat som möjligt.Först när ett färdigt avtal föreligger, eller vi har enklar uppfattning om när så kommer att bli fallet,kommer det att vara möjligt att konkret ta ställningtill lämplig tidpunkt för den folkomröstning som dåskall äga rum.Jag kommer självfallet att kalla företrädare förriksdagens samtliga partier till överläggningar idenna fråga.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att EwaHedkvist fick delta i överläggningen.Anf. 2 ():Fru talman! Först får jag tacka talmannen för attjag fått möjlighet att ta emot svaret i InesUusmanns frånvaro, och sedan vill jag tackastatsministern för hans svar på frågan.Skälet till att frågan ställts är den moderatepartisekreterarens utspel å sitt partis vägnar om attfolkomröstningen skall ske i samband med valetnästa år. Men EG-ministern säger attfolkomröstningsdatum skall fastställas först närförhandlingarna är klara. Därför undrar man vilkabesked som gäller. Man får en känsla av att det ärdubbla budskap.I stort sett alla partier här i kammaren anser inte attfolkomröstningen skall ske på valdagen.Socialdemokratiska partiet, ,har sagt att det bör ske enöverenskommelse och att det är viktigt att vi intehar en partipolitisk strid om datumet förfolkomröstningen.EG-frågan är ju en mycket mycket viktig fråga försvenska folket och även för som land, somnation. Därför anser vi socialdemokrater att detbör vara en folkomröstning med en särskildvalrörelse för att man skall kunna avgöra denfrågan. Då ger man människor också möjlighet attverkligen tränga in i detta och känna att de kan taställning till de alternativ som kommer att finnas.Det är därför olyckligt att ha folkomröstningen isamband med valdagen.Jag tolkar statsministerns svar så, att hannaturligtvis är beredd att kalla partiföreträdare tillöverläggningar. Det är väldigt bra, för vi bör inte haen strid i det sammanhanget. Jag måste också tolkasvaret så, att statsministern är beredd att låtaförhandlingarna pågå som behövs, såatt vi verkligen låter nationens intressen gå förepartitaktiska intressen av att ha folkomröstningenpå en speciell dag. Naturligtvis tar jag detta som enintäkt för att det blir en överenskommelse om entidpunkt varvid partiernas åsikter tas till vara.Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! I denna fråga har den linje som jagföreträtt varit konsekvent ända sedan jag, tror jag,som den förste partiledaren över huvud tagetväckte tanken på en folkomröstning. Det var underhösten 1990. För mig har det varit självklart attdetta är en så viktig fråga att folket till slut måste fåmöjlighet att ta ställning till den.Tidpunkten för folkomröstningen debatterasganska flitigt. Jag har noterat att olika företrädareför Socialdemokraterna har varit ute med mer ellermindre -- ofta mer -- bestämda ståndpunkter i denfrågan. Det gäller också företrädare för andrapartier.Det som har gett uttryck för ärden önskan som jag vet finns hos många, nämligenatt hitta en form för att göra folkomröstningenbeslutande, alltså inte bara rådgivande. Vi vet jualla att det finns en viss misstro mot det sätt påvilket folkomröstningsinstrumentet har hanterats idet förflutna.När detta är sagt är det alldeles självklart att vi kan,och bör, diskutera denna fråga fritt . Men vi kaninte inta en definitiv ståndpunkt, därför att vi intevet när vi är klara med förhandlingarna. När vi ärklara med förhandlingarna och avtalet är klart,eller vi har en klar uppfattning om när det sker, ärdet naturligt att företrädare för riksdagspartiernasamlas och tittar på hur det då ser ut. Jag tror attdet då är viktigt att vi relativt snabbt för ut frågantill folket för avgörande, därför att det då gäller attta ställning till det som har kommit fram.Vi driver nu förhandlingarna framåt med stor kraft,som vi från regeringspartiernas sidabedriver ett aktivt opinionsbildningsarbete. Jag ärsjälv ute i olika delar av landet . I gårmötte jag många hundra människor i Linköpingsom ställde frågor och engagerat debatterade dehär frågorna.Jag skulle önska att ledande företrädare församtliga partier tog den viktiga frågan omopinionsbildning och detta med att svara på frågorom Europapolitiken på allvar och inte väntade folkomröstningskampanj med att möta dentveksamhet och de frågor som finns.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tycker, precis som statsministern,att det är väldigt viktigt att alla politiker är ute ochdebatterar EG-frågan.Om jag skall tala för mitt parti kan jag säga att detförekommer en mycket mycket livlig verksamhetnär det gäller att just förklara och beskriva vad ettEG-medlemskap skulle innebära. Det finnsmänniskor i alla partier som har olika åsikter, menså är det ju i en demokrati. Vi har olika åsikter, ochvi kommer fram till ett beslut.Vi är alla inställda på att en folkomröstning skalläga rum, men den socialdemokratiskaståndpunkten är att vi måste se till att det finns tidför människor att kunna ta ställning. sadeEG-ministern att han ansåg att det måste gå minstfyra--efter det att förhandlingarna ärklara innan vi kan ha en folkomröstning.Människor behöver minst så lång tid.Jag och socialdemokratin menar då att det inte ärrätt att sätta en bortre gräns för folkomröstningen,vilket partisekreterare hävdade isamband med diskussionen om att hafolkomröstningen på valdagen. Vi menar attförhandlingarna har en bra bit att gå än.Anf. 5 Statsminister ():Fru talman! Hur långt förhandlingarna har att gåvet vi inte. Vad vi kan notera är att vi nu harmomentum i förhandlingarna. Det råder ingettvivel om att det från EG-staternas sida finns enmycket stark vilja att föra förhandlingarna framåt.Detta är mycket bra, eftersom det skapar bättremöjligheter för oss att tillvarata svenska intressen.Vi får absolut inte hamna i den situationen att vigentemot EG-staterna skapar intryck av att vi avdet ena eller andra skälet vill dra frågan i långbänkeller släpa fötterna efter oss. När viljan finns frånderas sida att träffa för bra uppgörelserskall vi vara redo att träffa dessa uppgörelser.Vi kan inte veta vi kommer framtill ett resultat. Jag hoppas att vi kommer fram tillett resultat i rimlig tid, och när vi är klara med detskall vi gå ut till folket.Jag vill till alla -- inte till -- rikta en maning att inte vänta med denviktiga uppgiften att informera och diskutera.Vänta heller inte med ett ställningstagande i dennaviktiga fråga. Det principiella ställningstagandetkan göras , . I och för sig är detanmärkningsvärt att alla politiska partier i Sverigeutom ett har haft kraften och förmågan att fattabeslut.Anf. 6 ():Fru talman! Statsministern sade att det gäller att fåför bra uppgörelser, och det är en väldigtviktig markering. Då måste vi se till attförhandlingarna får ta den tid de tar, så att vi får förSverige bra uppgörelser. Men det finns också enannan aspekt , nämligen att det svenskafolket måste få möjligheter att hinna sätta sig in ivad frågan innebär och vad ett förhandlingsresultatinnebär.Vi vet att tiden spelar en väldigt stor roll förmänniskor. Det människor vill ha nu är grundliginformation, grundliga möjligheter att diskutera.Det man inte vill ha är enkla slagord, enklabudskap. Vi vet nämligen att det mycket upplystaoch krävande svenska folket inte nöjer sig med det.Därför är tiden väldigt viktig även för svenskarna igemen.Anf. 7 Statsminister ():Fru talman! Det som sadenu på slutet håller jag med om inte bara litet grand,utan helt och hållet -- detta är något väldigt viktigt.Det är viktigt att vi utnyttjar den tid vi har. Vi kaninte veta hur lång den är. Det EG har satt upp sommål är att medlemskapet för del, om vibeslutar oss för det, skall vara ett faktum den 1januari 1995. Förhandlingarna bedrivs från denutgångspunkten.Jag skulle vilja vädja till alla partier och kommamed ett förslag: Jag menar att alla i dennakammare, alla vi som företräder de partier som harvarit bärare av beslutet att söka medlemskap,borde avsätta för att gå ut i landet ochmöta människorna, på skolorna, på arbetsplatsernaoch på kvällsmötena, och för att svara på de frågorsom finns. Jag vet att det kommer hundratals, detkommer tusentals människor till de möten som jaghar. Varför kan vi inte alla nu börja detta arbete?Vi får inte vänta. Det är nu som människorna villha besked.Anf. 8 ():Fru talman! Statsministern antydde i sitt förrainlägg att alla partier utom ett -- och han avsåg dånaturligtvis Socialdemokraterna -- hade tagitställning som partier i EG-frågan. Det är ju på detsättet att det i alla partier förekommer olika åsikter,och varje parti måste försöka hitta sin egen väg attkomma fram till hur man skall hantera den härfrågan. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vimellan partierna har respekt för våra olika sätt atthantera det hela, att vi inte faller för att låta enklaslagord styra informationen och debatten, utan attvi verkligen får en möjlighet att diskutera. I detsocialdemokratiska partiet har vi valt vår väg. Vikommer att ta ställning som parti efter det attförhandlingsresultatet är färdigt. Vi lägger alltsåväldigt stor vikt vid förhandlingsresultatet, och avden anledningen anser vi att tidsaspekten är mycketmycket viktig.Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! Vi hamnar nu litet grand i utkanten avden frågeställning som den formella frågan rörde.Det är klart att det oroar mig litet att detsocialdemokratiska partiet som enda riksdagspartiinte anser att man kan ha någon formell ståndpunkti EG-frågan. Varje annat parti anser det. Det anserModeraterna, , kds, Nydemokrati och . Man har enprincipiell och av partiets högsta beslutande organfastlagd åsikt om vad man är övertygad om är bästför . Jag tvivlar inte på att praktiskt tagethela ledningen inom socialdemokratin är likaövertygad om denna frågas betydelse för Sverigesom jag är, men jag är litet rädd för att man, av skälsom jag visserligen kan respektera, dröjer med attgå ut till människorna och förklara sin ståndpunktoch att man på det viset kommer att få svårt att meden snabb kampanj övertyga.Det här är en fråga i vilken jag tycker att vi skulleha informerat och diskuterat och varit ute och talatmed människor tillbaka. somfrån något partis sida försummas i denna fråga är enförsummad vecka.Anf. 10 ():Fru talman! Vi dröjer inte med att ta diskussionenmed männsiksor, utan vi är inom mitt parti ständigtute och diskuterar. Men fortfarande finns detväldigt mycket olika åsikter, och det måste virespektera. Jag tror att är förbi då ettparti bara kunde säga att man hade fattat ett beslutoch att det sedan skulle vara på det sättet. Viförsöker tackla den här mycket mycket stora ochsamtidigt väldigt krävande frågan på ett sätt som vitror är det bästa. Vi hoppas att vi så småningomkommer att ha ett bra förhandlingsresultat, så attvi i partiet kan fatta beslut och att vi sedan har enfolkomröstning där svenska folket får avgörafrågan. Det tycker jag är en alldeles utmärkthantering.Anf. 11 Statsminister ():Fru talman! Självfallet finns det olika åsikter i denhär frågan. Sådana olika åsikter möter jag i stortsett . Jag tror nämligen att det är oerhörtviktigt att man möter dem, att man respekterardem -- förvisso -- men att man sedan redovisar sinövertygelse och varför man har den övertygelsen,vad man grundar den på. Man måste emellertidvara ute, och man måste möta människorna. Manfår inte sluta sig inne i sina lokaler, i någon tvekaneller i någon tidtabellsdiskussion.Därför skulle jag gärna se att vi i regeringspartiernaoch ni i socialdemokratin kunde ta varandra i handoch från nu avsätta till en nationelldialog med människorna i olika delar av landet, endialog om plats i det framtida Europa.Vänta inte på förhandlingsresultat, vänta inte påpartiledaröverläggningar, vänta inte på det enaeller det andra! Det är nu som människorna vill haupplysning och vill diskutera. Jag hoppas att dennainvit uppfattas som så genuin som den faktiskt är.Anf. 12 ():Fru talman! Jag kan då upplysa statsministern omatt det folkbildningsarbetet sedan ett par år tillbakapågår inom arbetarrörelsen och socialdemokratinoch -- det vet jag -- i de flesta partier här ikammaren.Anf. 13 Statsminister ():Fru talman! Låt oss då få litet mer fart på dettafolkbildningsarbete! De gånger jag har tittat påopinionsundersökningar -- jag gör det inte så ofta,men ibland sneglar jag i alla fall på dem -- har jagfått klart för mig att vi har en oroande utveckling.Inom de partier som klart har tagit ställning i frågankan vi se att opinionen blir allt tydligare, och det ären opinion som enligt min mening är bra. Men inomde partier som inte formellt har tagit ställning gåropinionsutvecklingen åt fel håll, trotsfolkbildningsarbetet. Jag tycker nog att detta bordemana till eftertanke hos alla oss i alla partier som ärså övertygade som vi är om att detta är en ödesfrågaför framtid.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:59 om deklaration avinnehållet i blyfri bensinAnf. 14 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att vidta åtgärder som gör attinnehållet i blyfri bensin kan deklareras och blioffentligt.Under de senaste åren har en markant övergångskett från blyad till oblyad bensin. En minskadanvändning av blyad bensin är från såväl hälso- sommiljösynpunkt önskvärd då bly är ett ämne med välkända negativa effekter på miljö och hälsa. För attbibehålla nödvändiga egenskaper hos bensinen harblyet kommit att ersättas med andra ämnen.Frågor om motorbensin regleras bl.a. i lagen omkemiska produkter (1985:426) och förordningenom motorbensin. Det åligger enligt lagen omkemiska produkter såväl tillverkare som importöratt klarlägga och informera om en produkts miljö-och hälsofarlighet samt att vidta de åtgärder sombehövs för att motverka skada på människor ellermiljö.Vid användningen av en produkt är detArbetarskyddsstyrelsen och somnärmast ansvariga tillsynsmyndigheter som har attbeakta påverkan på arbetsmiljön resp. den yttremiljön. I detta sammanhang har myndigheternarätt att begära in all den information om enprodukts sammansättning och innehåll som kan sessom nödvändig.Tillverkare och importör är, som jag redan sagt,skyldiga att se till att effekterna av deras produkterär utredda och att produkterna klassificeras ochmärks om de har negativa effekter på hälsa ochmiljö. Skulle det visa sig att en leverantör underlåtitatt informera om en produkts hälso- ellermiljöfarliga effekter åligger det myndigheterna attvidta åtgärder.Aktuella lagar och förordningar ger alltså, enligtmin bedömning, utrymme för myndigheterna attvid behov vidta nödvändiga åtgärder för att skyddahälsa och miljö.Anf. 15 ():Fru talman! Jag får tacka miljöministern för svaret.Det kan nästan se ut som att jag skulle vara emotden oblyade bensinen. Det är jag inte. Jag är för attvi skall ha den oblyade bensinen kvar. Det är intedet som föranlett min fråga.Anledningen till min fråga är uppgifter i en tidningsom heter Bensin och butik, som kommer bl.a. tillmackägare. Där framgår att den information omvad den oblyade bensinen innehåller sommiljöministern talar om inte har gått ut till vare sigbensinmacksägare, verkstäder eller en deltransportörer.Det har också påpekats attArbetarskyddsstyrelsens information är luddig.Man föreskriver inte vilka skyddsåtgärder som skallanvändas för att inte skada skall uppkomma. Detfinns inte information om vad detta leder till på långsikt. Om de som arbetar med den oblyade bensinenådrar sig skador har vi misslyckats med en del somjag tycker är mycket viktig. Man kan på ett enkeltsätt utfärda föreskrifter som gör att människor intetar skada.Om Arbetarskyddsstyrelsen har dåliga föreskrifterborde trycka på så attinformation går ut. Om man dröjer medinformationen är det inte säkert att det direktuppstår skador hos dem som handskas medbensinen, utan det kan komma på litet sikt. Det kanta 5--. Det är många människor som eventuelltskulle kunna bli skadade. Det kan vi slippa undanom man kommer med föreskrifter till alla somhåller på med detta.Anf. 16 Miljöminister ():Fru talman! Vi har självfallet undersökt vilkarapporter och vilken dokumentation som finns pådetta område. Enligt ,Arbetarskyddsstyrelsen ochKemikalieinspektionen finns det inte några beläggför en ökad hälso- eller miljöpåverkan från oblyadbensin.Att bensin som sådan inte är särskilt hälsosam attumgås med hur som helst vet vi sedan gammalt. Dethar vi vetat . Vi vet att det finnsverkligt farliga varianter. De flygbensinolyckor somvi upplevt är ett exempel pådetta. Just i denna del vill jag gärna ha mer belägg,och jag tror att myndigheterna också vill ha det, föratt kunna börja nysta upp problemet på ettsystematiskt sätt.Jag har heller inte trott att vill attvi skall behålla den blyade bensinen. Den är ju enolycka i sig. Om den kommer bort skapar detmöjligheter för blandbränslen. Man kan efterhandfå bort en del av det fossila innehållet i bensinen,och man kan blanda i nyttigare och mer biologiskagrundämnen i det hela. Där tror jag att vi äröverens.Det faktum att det finns andra tillsatsmedel innebäratt blyet kan tas bort. Då återstår frågan vilkenöppenhet som finns. Efter att ha lyssnat på olikaparter har i varje fall jag kommit fram till attslutenheten är mindre. Den tillsats mananvänder i bensinen är i mindre grad ettkonkurrensmedel.Även för myndigheterna är detta inte någotproblem. Det finns en lagfäst skyldighet att lämnaut den information som behövs för att kunnabedöma om tillsatsmedlet är skadligt eller inte.Anf. 17 ():Fru talman! Tillsatsmedel i samband med bensinkan göra att det blir farligt. Tillsatsmedlet i sigsjälvt behöver inte vara farligt. Det är den delensom en del som arbetar med bensin är oroade för.Kan man konstatera skada, eller att det i några fallhar uppvisats någon typ av skada, borde man t.ex.kunna gå ut med föreskrifter att man under denperiod man har detta bränsle använderskyddsmasker, eventuellt skyddshandskar elleröverdragskläder som gör att det inte sugs upp ikläderna.Det kan vara ganska enkla föreskrifter som gör kommer undan dessa problem tills vi fårtillsatsmedel som icke har någon som helstbetydelse för den som handskas med dem och somär bättre för miljön. Det hoppas vi väl alla att vi får,så länge vi över huvud taget har den här bensinenkvar. Jag håller med om att det bästa vore att få bortden och att få andra drivmedel.Anf. 18 Miljöminister ():Fru talman! Jag är besjälad av samma vilja. Det ärinte det vi diskuterar. Frågan är om det finns någongrund som är tillräckligt påtaglig för att vi skallkunna sätta myndigheterna i arbete.Jag tar gärna emot tidningsartikeln, som jag i ochför sig inte själv har läst, och tittar efter vad den ärbaserad på för erfarenheter. Vi skall ta och titta pådet och se om det finns någon grund när det gällerjust inblandning av nya tillsatsmedel.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:4 om ett nytt polishusi SölvesborgAnf. 19 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig varförregeringen inte vill medverka till att det byggs ettnytt polishus i hösten 1992 begärde hosregeringen att länsramen för skulleräknas upp med för att göra detmöjligt att hyra nya lokaler till polisens arbetsgruppi . i hardessutom i en kompletterande skrivelse insänd tillregeringen redogjort förYrkesinspektionens synpunkter på de nuvarandelokalerna.Riksdagen har godkänt regeringens förslag till nyariktlinjer för den statliga lokalförsörjningen. Dennya beslutsordningen innebär att myndigheterna iprincip själva svarar för sin egen lokalförsörjninginom tilldelade ekonomiska ramar.Det är alltså i första hand en sak förRikspolisstyrelsen och i länatt avsätta resurser för att göra det möjligt att gepolisen i nya lokaler. Denna prioriteringmåste således finansieras inom ramen för den avriksdagen beslutade resursramen.Anf. 20 ():Fru talman! Tack för svaret.Bakgrunden till min fråga är givetvis, som framgårav justitieministerns svar, att polisen i närvarande enligt mångas mening inte harändamålsenliga lokaler. Man har sina expeditioneroch utredningsrum i en f.d. borgmästarvilla sominte fyller de krav på moderna lokaler som man kanställa inte minst i den offentliga sektorn, som är enmycket viktig del.Jag hade hoppats att regeringen skulle ta litet merinitiativ i den här frågan. Jag är medveten om attdet finns regler och förordningar som vi alla varitmed om att fatta beslut om. Men ibland kan manha litet extra vilja, försöka påverka och fördela ommedel.Jag hoppas att man skall kunna utnyttja densituationen, som tyvärr är tråkig i övrigt, att detråder en hög arbetslöshet. Det har i modern tidaldrig tidigare varit så billigt att bygga. Det bordeäven staten kunna utnyttja.Jag vill ställa frågan till justitieministern: beredd att ta initiativ till attfördela om så att det blir möjligt att polisen iSölvesborg får ändamålsenliga lokaler inom ennära framtid?Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman! , som tillhör,har beslutat om de nya riktlinjerna förlokalförsörjningen. Dessa riktlinjer innebär att detär myndigheterna som själva svarar för sinlokalförsörjning inom tilldelade ekonomiskaramar. Den möjlighet regeringen har, om vi ser detrent formellt, är att lägga fram förslag omytterligare medel. Jag tror dock att lika medveten som jag om att faktiskthar ålagt att görabesparingar inom Polisens verksamhetsområde på500 . Vi skallinte heller glömma bort att Polisen har 9,5miljarder kronor till sitt förfogande för sin lokalaorganisation. Det är inom ramen för detta beloppsom omprioriteringar skall göras. Dessaomprioriteringar görs av ochlänsstyrelserna.Anf. 22 ():Fru talman! 9,5 miljarder är en stor summa. Mankan hoppas att tar del av den härdebatten genom att läsa protokollet och inser attdet är viktigt att prioritera om så att även polisen iSölvesborg kan få vettiga lokaler.I har det förekommit en lång diskussionom indelningen av polisdistrikten. Såvitt jag vet ärindelningen nu fastställd. Det torde innebära attstaten skall vara ekonomisk i sitt tänkande. Manbör inte vara kvar i gamla, oändamålsenliga lokalersom behöver repareras. Man bör bygga nytt närman har chansen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1993/94:25 och 26 ombeläggningen på kriminalvårdsanstalterna,m.m.Anf. 23 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig delsvilka åtgärder jag avser vidta för att snabbt lösa denakuta beläggningssituationen, dels vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att tidigarelägga om-,tilloch nybyggnader inom kriminalvården. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang.Från och med har det skett en kraftigbeläggningsökning inom kriminalvården, vilketbl.a. beror på att antalet långtidsdömda ökar.Periodvis och harsåväl anstalter som häkten i stort sett varitfullbelagda.