prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — I vart fall förefaller det mig vara en någotegendomlig arbetsmetod.Kristina ställde också frågan om huruvidamin utgångspunkt är att studiestödet även skallutgå för dem som är , ber jag, herrtalman, att få hänvisa till mitt svar. I mitt svar sägerjag att jag icke är beredd att ingå ienskildheter om hur ett nytt studiestödssystem skallse ut. Däremot måste jag till säga att det, i när staten lever med ettbudgetunderskott på mer än ,inte riktigt är en situation där man lägger på ochlägger på, för att tillmötesgå nya intressen. Man fåri stället finna sig i att omfördela de resurser somredan är anslagna till respektive område. Det ärockså Studiestödsberedningens utgångspunkt.Huruvida den sociala snedrekryteringen kan tänkasbefästas med den typ av förslag somStudiestödsberedningen just nu diskuterar är jaginte alls lika tvärsäker som vadgäller resultatet.Vad jag vet är -- och jag skall om en kort stunddiskutera frågan med i dennakammare -- att utjämningen av den socialasnedrekryteringen till högre utbildning stoppadesupp i och med att den universitets- ochhögskolereform som tack och lov är avveckladgenomfördes . Jag är inte säker påatt studiestödsfrågorna har den betydelse somKristina antyder.Anf. 67 ():Herr talman! Det är många forskare som haruppfattningen att ett generöst studiestöd befrämjaren bred rekrytering till högskolan. Det finns mångarapporter som styrker detta.Svaret är att det kommer en särproposition undervåren i frågan. Denna rapport, som har arbetatsfram på departementet, har orsakat mycket oro,framför allt bland vuxenstuderande. Jag får nästandagligen brev som uttrycker denna oro. Det ärfaktiskt en principiell fråga. Det handlar inte omenskildheter. Det handlar om vilken syn man har påvilka det är som skall kunna tillägna sig högreutbildning eller ej. Jag upprepar min fråga: Hurställer sig utbildningsministern till vuxna som villfortsätta att läsa för att höja sin kompetens?Det här handlar verkligen inte om att ''lägga på ochlägga på'' för nya reformer. Det handlar om att hakvar systemet.Anf. 68 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vill i all anspråkslöshet hävda enmöjlig, hypotetisk och annorlunda tolkning av vaddet är som har förutsättningar att utjämna densociala snedrekryteringen. Det är min övertygelseatt mer makt till studenterna i meningen störrevalmöjligheter än vad som har funnitsfrämjar en jämnare social rekrytering. Än viktigareär emellertid, herr talman, att man avlönar högreutbildning efter förtjänst. Det är en händelse somser ut som en tanke att den förvärrade socialasnedrekryteringen inte bara sammanfaller med atthögskolan totalreglerades utan också med attlönerna för högre utbildade trycktes ned.I fråga om hur stödet skall utgå i förhållande tillålder, över och under , är jag inte övertygadom hur svaret skall se ut. Jag är inte övertygad omatt det är riktigt att alltid låta äldre gå före yngre.Jag tror att det är viktigt att tillse att den yngregenerationen har fullgoda möjligheter att skaffa sigden kompetens de själva och vårt land behöver.Anf. 69 ():Herr talman! Jag har inte tagit upp frågan i detperspektivet att äldre skall gå före yngre. Jag hartagit upp frågan för att jag vill veta hurutbildningsministern ser på att äldre skall ha sammamöjligheter till studiestöd som yngre.Det är många faktorer som bidrar till den socialasnedrekryteringen. Jag tycker att det är myckettragiskt att vi inte har kunnat komma tillrätta meddetta. En av dessa faktorer är förvisso relaterade tillstudiestödet. Ett generöst studiestöd befrämjar enallsidig social rekrytering.Anf. 70 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är ledsen , menman måste ibland välja.Regeringens utgångspunkt är att det inte finns merapengar med dagens budgetunderskott att lägga istudiefinansieringssystemet.Om man hävdar att den socialasnedrekryteringen är direkt beroende avstudiestödets storlek, måste detta -- om jag förstårKristina rätt -- ändå antyda att man börsatsa mera på unga människors möjligheter attstudera. Det leder med naturnödvändighet till attandra grupper i så fall måste delvis finna sinfinansiering på annat sätt.Herr talman! Jag och denna regering har inte tagitställning i denna fråga. Jag tycker att vi skall varaärliga nog både gentemot oss själva, gentemotungdomarna och de äldre och inte gömma ossbakom avsaknaden av en valsituation -- somfaktiskt finns inför oss.Anf. 71 ():Herr talman! Jag hoppas verkligen attutbildningsministern kommer att lyssna på och tatill sig all den oro som finns bland vuxenstuderandejust . Lyssna på de forskare som hävdar attstudiestödet är en av de faktorer som medverkar tillatt bredda rekryteringsunderlaget.Jag blir väldigt bekymrad när jag hör deninställning som utbildningsministern redovisar. Jagtycker att det är mycket cynisk. I förlängningen ärden kvinnofientlig. Majoriteten av dem som läservidare i vuxen ålder är faktiskt kvinnor.Anf. 72 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag blir ännu mera bekymrad när jagser jultomten gå runt med ibudgetunderskottet.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:115 om högrekonstutbildning i södra . 73 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att ge rätt att utfärdakonstnärlig högskoleexamen i konst och design.Lunds universitet har ansökt om rätten att utfärdakonstnärlig högskoleexamen i konst och design.Ansökan har remitterats till därden nu är föremål för bedömning. Först närKanslersämbetet har gjort sin bedömning kommerregeringen att ta ställning till frågan omexamensrätt.Anf. 74 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Men jag hadekanske hoppats på att få ett positivt svar när nuministern ändå har begett sig till kammaren.Den här frågan betyder mycket för --Lund-området och den södra regionen. Vi har kämpat för denna fråga . Förutsättningarna är utomordentligt goda.Det vet också ministern. Konstlivet är rikt, och denallmänkulturella miljön är också gynnsam. Detbehövs en konsthögskola i och södraSverige. Det skulle komplettera Lunds universitetsövriga utbildningar inom design, arkitektur ochkonstvetenskap på ett bra sätt och ocksåkomplettera musik- och teaterhögskolorna iMalmö.Redan i dag, som ministern också vet, finns deväletablerade Forum-skolorna där det bedrivs enbra utbildning inom den konstnärliga sidan.Problemet är att de skolorna bedrivs ifolkhögskoleform. Det skapar problem i fråga omstudiemedel. går 60 elever där. De får enfemårig utbildning. De uppgifter jag har fått visaratt bara hälften av eleverna har studiemedel i dag.De får alltså jobba eller bedriva studier på deltid.Så kan det helt enkelt inte fortsätta.Det är därför det är så viktigt att regeringen snabbtkommer med besked i fråga omexaminationsrätten. har utbildningsministernmycket klokt och vist gett universiteten störrefrihet. tar bl.a. till sig avdenna frihet, och vill man ha besked så fort sommöjligt. Annars riskeras kvaliteten på denkonstnärliga utbildningen i --Lund-områdeti södra . kommunen, som har skral ekonomi i andraavseenden, har sett till att den gamla folkskolan,Mellersta förstadsskolan, skall byggas om tillkonsthögskola. Den ligger i . Nuväntar alltså alla på ett godkännande av regeringen.Det måste, enligt min uppfattning, ske föredecember månads utgång så att ombyggnaden blirklar och eleverna kan komma med i den vanligaintagningen . Det är därförfrågan brådskar.Anf. 75 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig först hålla med den vitalitet som kulturengagemanget har iMalmö--. Jag är på samma sättimponerad över det engagemang som sammaregion känner i att få till stånd en konstnärligutbildning av hög kvalitet.Ingen vore gladare än jag om jag direkt kunde sägahur en regeringsprövning skulle utfalla. Jagtror att håller med mig om att det voreopassande att hur angeläget ärendet än känns brytamot de regler som regering och riksdag harstipulerat för prövning av frågor av denna karaktär.Jag kan däremot lova att jag utan vidare dröjsmålskall bedöma ärendet å regeringens vägnar så snartjag har fått bedömning på mittbord.Anf. 76 ():Herr talman! Det är självklart inte så att jag menaratt utbildningsministern skall vara ofin eller ageraopassande mot riksdag. Men jag hadetänkt mig att utbildningsministern hade ett svarmed sig och att beredningen hade skett ivederbörlig ordning inom . Det ärviktigt att det kommer ett snabbt besked. Kanbeskedet komma före december månads utgång, såatt det går att få in studerande till den ordinareintagningen ?Anf. 77 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag beklagar att jag inte kan ge någonutfästelse. Jag kontrollerar inte själv hela denprocess som skall genomföras innan minbedömning skall ske. Däremot kan jag försäkraOlle att jag inte kommer att ta påmig att göra den bedömning som ankommer påregeringen.Anf. 78 ():Herr talman! Utbildningsministern har säkert godkontroll om utbildningsministern vill. Då kan detgå snabbt i de politiska korridorerna. Det vet bådeutbildningsminstern och jag. Jag tycker att jag fårta detta svar till intäkt för att det kommer att bli ettsnabbt och positivt besked.Jag tycker att det är bra att utbildningsministern harnoterat att vi visar framfötterna i . Jaghoppas att utbildningsministern också har noteratatt t.o.m. den stora Stockholmsdraken DagensNyheter har konstaterat att när det sker saker ikulturen i så sker det iMalmö--Lund.Man har t.o.m. sagt att skulle utgöra enkulturens smältdegel, och det tycker jag är bra. Jagär stolt över att få bo i denna stad. Men den härsmältdegeln skulle bli ännu bättre, om vi fick enkonsthögskola, och det hoppas jag attutbildningsministern mycket snabbt kan bidra med.Tack för svaret!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:127 om professurenom kvinnors hälsaAnf. 79 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migom en av de tre professurer som har inrättats tillföljd av förslag forskningsproposition,närmare bestämt den i medicinsk kvinnoforskning.I budgetpropositionen år 1991 förordadeföredragande statsrådet att en professur iallmänmedicin, särskilt kvinnoforskning, förenadmed tjänst som överläkare, skulle inrättas vidUniversitetet i . Professuren har ännuinte tillsatts. frågar nu omregeringen avser slopa kravet på att professurenskall förenas med överläkartjänst ellerdistriktsläkartjänst.Regeringen har beslutat atttillsättningsförfarandet när det gäller dennaprofessur skall avbrytas, eftersom det inte fannsnågon kvarvarande behörig sökande. Därmed blirtillsättningen av professuren en lokal fråga, medtanke på de nya regler som gällerför inrättande och tillsättning av professurer.Beslutet innebär att det ankommer påUniversitetet i att besluta om tjänstenskall utlysas på nytt och avgöra om ämnesinnehålletoch villkor i övrigt bör omprövas. En viktigbedömningsfråga är givetvis om en kliniskanknytning är nödvändig för tjänsten och i så fall ivilken form.Det ankommer sålunda nu på iLinköping att göra dessa bedömningar. Imedelsberäkningen för kostnaderna för en professur i medicinskkvinnoforskning beaktats. Jag utgår från att dessaresurser kommer att utnyttjas i enlighet med deintentioner som redovisades propositionom forskning.Anf. 80 ():Herr talman! Jag får tacka utbildningsministern försvaret. Så gick det med det här som det går med såmycket annat när det gäller för kvinnor angelägnafrågor. Det var en professur som vi arbetade hårtför i för att få till stånd, ochdet var stor uppslutning inte minst bland riksdagenskvinnor för att få igenom beslutet. Och vi lyckades.Sedan på något vis trollade man bort det helagenom att utlysa tjänsten så snävt att det inte finnsnågra sökande som uppfyller alla kompetenskrav.Man kunde ha räknat ut redan på förhand, om manhade sett sig om i detta land, som ju inte är så därhemskt stort och inte har så där väldigt mångaprofessorskompetenta forskare, att det skulle bliresultatet.Nu då, när man avbrutit tillsättningen, har vi iriksdagen avhänt oss alla möjligheter att påverkahur tjänsten utlyses. Pengar finns avdelade, vad jagförstår av utbildningsministern, och står vi där.Min fråga till utbildningsministern är: Hur kan manskriva i budgetpropositionen för att påminna om deintentioner som låg bakom den här professuren ochatt det faktiskt brådskar? Det finns forskare, menman får allt utlysa tjänsten litet bredare än förut,om de skall komma i fråga.Anf. 81 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag skall gärna i den kommandebudgetpropositionen understryka vad jag nu harsagt för att på detta sätt, om universitetskulle ha glömt det, upplysa om att pengar faktisktfinns anvisade för detta behov.Barbro sade: Så kunde det gå. Ja, detgjorde det. När man går tillbaka i hävderna, visardet sig att felet uppenbarligen begicks av den gamlaregeringen budgetproposition. Därgjordes, av en anledning som det är svårt attklarlägga orsaken till, den ovillkorliga kopplingentill den kliniska tjänstgöringen. I det läget försvannen lång rad potentiella sökande.När den nuvarande regeringen fickin ärendet för slutgiltig bedömning, var läget somdet var. I den situationen tycker jag, herr talman,att det känns bättre, både formellt och reellt, attLinköpings universitet, som har att ta hand omtjänsten och ge den dess verkliga innehåll, nu fårsvara för det fulla tillsättningsförfarandet.Jag är för min del övertygad om att Linköpingsuniversitet kommer att göra detta väl och att nyabehöriga kandidater kommer att anmäla sig, meden inriktning av tjänsten som står i rimligproportion till de krav som vi nu har diskuterat.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt, somutbildningsministern gör här, att redovisahistorieskrivningen. Det var faktiskt den förraregeringen som gjorde klavertrampet.Nu får vi försöka rätta till det efter bästa förmåga,och min förhoppning är att dagensriksdagsprotokoll når offentligheten och attLinköpings universitet känner ansvaret. Jag vet attdär finns ansvarskännande människor inomjämställdhets- och kvinnohälsoområdet, så jaghoppas på en bred utlysning den här gången. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:143 om denträtekniska forskningenAnf. 83 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat vilka åtgärdersom övervägs för att utan dröjsmål få i gång arbetetinom den trätekniska forskningen.Regeringens förslag till program för träråvara ochfibrer har som ett viktigt mål att bygga ut svenskindustris kunskap och kompetens, för att den vägenstärka en för landet viktig industrigrens utnyttjandeav en stor naturresurs. Även inom detta områdemåste konkurrera med ett högtkunskapsinnehåll. Forskning och utbildning ärviktiga instrument i en omställning frånbulkproduktion till mera prisokänsligaspecialprodukter. Jag vill alltså understrykalångsiktigheten i satsningen på forskning omträråvara.Som svar på direkta fråga kan jag geen kort sammanfattning av vad som skett som gått sedan riksdagengodkände regeringens förslag. De närmast berördastatliga organen -- , och -- har isamverkan med industrin utarbetat programoch/eller projektförslag. TFR, som är ettforskningsråd för grundvetenskaplig tekniskforskning, har beviljatsammanlagt ca för vad manbenämner ''teknisk grundforskning inomskogsteknik''. har presenterat ettprogramförslag inom ramen för de 10 miljonerkronor som anvisades underNäringsdepartementet. Programmet innehåller trehuvuddelar: 1) Papper, färg, tryck (4,), 2)Nya produkter ur förnyelsebara råvaror (1,),3) Nordic Wood-programmet samt insatser inomområdet trä och miljö (4,). Industrin harförklarat sig beredd att delta i matchandefinansiering av dessa program.SJFR kommer inom att avlämna ettförslag till jordbruksministern om ett program förforskning om träfibrer. Detta program, som avstatliga resurser uppgår till ,inkluderar innehållsligt även de nysatsningar somsker genom omprioritering av 5 miljoner kronorinom SLU:s anslagsram. Även om programmet inte är slutförhandlat, finns det stora utsikteratt få industriell medverkan och medfinansiering.Satsningen inom och blir ettkomplement till och en fortsättning på det programför forskning om träkvalitet som ochskogsnäringen gemensamt bedriver sedan några år.Även medverkar iträkvalitetsprogrammet.Min slutsats är att de ansvariga statligaprogramorganen tagit sina uppgifter på stort allvar,snabbt kommit fram med goda program och haftgoda kontakter i detta arbete, inte minst mednäringslivet. De ansatser man valt tyder på attforskningen kommer att få en god stabilitet ochlångsiktig inriktning. De krav som bör ställas pånäringen är att man där tar till vara möjligheternaatt utnyttja den kompetens som kommer attutvecklas i forskningsprogrammen, genom att ihögre grad anställa akademiskt utbildadarbetskraft, inte minst forskarutbildade.Som märker, har arbetet med attutveckla den trätekniska forskningen bedrivits medbetydande målmedvetenhet. Jag kan också redannu avisera att regeringen i sin uppföljandeforskningsproposition, , återkommer tillfrågan om kunskaps- och kompetensutveckling försvensk industri, inklusive den träråvarubaseradeindustrin.Anf. 84 BO ():Herr talman! Jag skall be att få tacka Per Unckelför det mycket utförliga svar som jag har fått.Bakgrunden till min fråga är det besök somutbildningsutskottet gjorde , när viträffade företrädare för en högskola norrut sombeskrev svårigheterna att få ett besked från deberörda organen om hur långt man har kommit.Därför tycker jag att det är bra att vi har fått enbelysning av frågan. Vi är överens om målet, och vivar när propositionen behandlades i riksdagenmycket nöjda med förslagen till program.Utbildningsutskottet har också ansett det varamycket angeläget att programmen kommer tillstånd utan dröjsmål och att snabbt finnaändamålsenlig ansvarsfördelning.Nu säger utbildningsministern att man snabbt harkommit fram med goda program, men jag vill ändåvara litet kritisk, inte mot utbildningsministern menmot att det har varit så dålig kommunikation, att desom sysslar med sådan här forskning inte kunde fåett besked . På något sätt hardet brustit i det avseendet.Jag tycker att de berörda organen kunde hahanterat ärendet litet snabbare. Vi fattade beslut . Enlitet bättre framförhållning kanske hade varitönskvärd. Jag hoppas dock att detta skall kunnasnabbas upp.Jag hoppas att utbildningsministern delar minuppfattning att man skall kunna vara ännu tydligareoch ge besked snabbare. De här pengarna skall juanvändas det här budgetåret. Jag vill fråga omutbildningsministern delar min uppfattning att manvid ett annat tillfälle kanske också skall se till attärendet hanteras betydligt snabbare.Som svar på en fråga som gäller kommandeforskningsproposition säger utbildningsministernatt man skall följa upp den. Är avsikten att manskall följa upp programmet för träteknisk forskningeller är det någon annan uppläggning som är tänkt?Anf. 85 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag börjar med sistafråga. Avsikten i den uppföljandeforskningspropositionen är inte nödvändigtvis attgå in i varje enskilt program som vi redan har fattatbeslut om. Det ligger i treårsplaneringens natur attde bör ligga fast.Däremot bedriver vi just nu inom framför alltUtbildningsdepartementet ett arbete kallat Agenda2 000, där vi analyserar kompetensfrågor i ettvidare perspektiv. Vi ser redan nu att det indirektkommer att beröra flera vitala forskningsområden.Får jag med anledning av huvudkritikav hanteringen av denna fråga bara nämna attunder dessa har likväl tredepartements myndigheter -- för det är tredepartement som är inblandade i detta arbete --enligt min mening förmått att komma mycket långtmed att utveckla program som har en integreradsyn på de olika departementsområdenas inverkanpå forskningen om träråvaran.Att informationen sedan uppenbarligen har brustitfrån dessa myndigheter ut till dem som skallanvända pengarna kan jag bara beklaga. Precis somnär och jag för ett ögonblicksedan diskuterade kvinnoforskningen ochinformationen till utgår jagäven i detta hänseende från att berördamyndigheter tar del av den diskussion vi just haravhållit.Anf. 86 BO ():Herr talman! Jag vill tacka för den kompletteringsom utbildningsministern gjorde. Jag hoppas attden här frågan har bidragit till att belysa ärendetoch hur det har handlagts.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:151 omsamordningen mellan högskolornaAnf. 87 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag tänker vidta för att ökasamordningen mellan olika högskolor för attundvika problem när studenter byter studieort.De förändringar som skett genom 1993 årsuniversitets- och högskolereform innebär bl.a. enstörre frihet för universiteten och högskolorna attsjälva organisera sina utbildningar.Centralstyrningen har avvecklats.Därmed har också studenternas frihet ökat.Linjesystemet har avskaffats. En enskild studentkan själv välja vilka kurser som han eller hon villläsa och sedan foga samman dessa till en examenenligt uppställda examenskrav. Det har blivitenklare för studenter att läsa en del av sinutbildning vid ett lärosäte och en annan del vid ettannat.Vissa utbildningar anordnas efter beslut avuniversitet eller högskola som program där kurserfogas samman i en viss ordning. Självklart kan olikauniversitet och högskolor då välja olikakombinationsmöjligheter i uppläggen av dessaprogram. De kunskaper och färdigheter somstudenten skall ha tillägnat sig för att uppfyllakraven i examensordningen ihögskoleförordningen gäller emellertid för helariket.Jag är medveten om att det på vissa ställen hargjorts ganska restriktiva bedömningar när detgäller tillgodoräknande av studier från en annanort. Detta problem fanns även i det gamla systemet.Det är avgörande för universitetens ochhögskolornas utveckling att studenterna kan rörasig mellan olika lärosäten såväl nationellt sominternationellt. Ökade variationer iutbildningsutbudet får inte innebära ökade hinderför rörlighet. Därför har reglerna omtillgodoräknande av studier från ett tidigarelärosäte behållits oförändrade i den nyahögskoleförordningen. Tillgodoräknandet skall skeefter en kvalitativ bedömning om att motsvarande,om än inte exakt lika, kunskaper har förvärvats.Det finns också möjligheter för studenter som ansersig felbedömda att överklaga ett beslut omtillgodoräknande av en kurs tillÖverklagandenämnden.I ett universitets- och högskolesystem där ökadkonkurrens om studenterna kommer att rådamellan de olika lärosätena håller jag det försannolikt att universiteten och högskolornakommer att vinnlägga sig om att även kunnaattrahera studenter som tidigare studerat på andraorter. Med nuvarande stora efterfrågan påutbildning förekommer det naturligtvis att det intealltid finns plats för byte av högskola. Det ärallmänt känt att vissa utbildningar på vissa orter ärmer attraktiva än andra. Dessa har ofta litetbortfall. Tillgången till lediga platser underutbildningens gång blir därmed liten, medanefterfrågan på möjlighet att byta studieort kan varastor.Universiteten och högskolorna har sålunda ansvarför att, när plats finns för en student som vill bytastudieort, göra en kvalitativ bedömning av tidigarestudier och tillämpa ett generöst tillgodoräknande.Det resurstilldelningssystem som införts fr.o.m.detta budgetår innehåller incitament för ett sådantbeteende från universitetens och högskolornassida.Anf. 88 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret.Uppluckringen av linjesystemet har vi iVänsterpartiet jobbat för här i i mer . Men det jag och mitt parti har arbetat mot äratt det har skapats återvändsgränder iutbildningssystemet. De exempel och de rapportersom jag har fått vittnar om att de finnskvar.När högskolor profilerar sig i akt och mening attattrahera studenter till olika utbildningar kan detleda till att det ofrivilligt skapas återvändsgrändersom innebär att det blir svårare för den enskildestudenten att byta studieort under pågåendestudier. Det finns också en del knepigabestämmelser runt vissa sociala villkor förstudenter, när det gäller resande och annat, somkan skapa de här inlåsningseffekterna.