prot · GG0990 · 1993-04-13 00:00:00 — Det hände under den socialdemokratiskaregeringens tid med somfinansminister.Vid årsskiftet 1990/91 hade den dåvarandestyrelsen för Nordbanken ställt sina platser tillförfogande. Finansminister och densocialdemokratiska regeringen utsåg en ny styrelsemed som styrelseordförande. Detre högsta cheferna i Nordbanken hade indirektanmodats att lämna sina befattningar, även om desjälva sade upp sig. De lämnade sina befattningarmed omedelbar verkan. Samtliga hade generösauppsägningsavtal. Cirka efteruppsägningstidpunkten kom med de tre f.d. cheferna om mycket bättreförmåner än dem som skulle ha följt av en mycketvälvillig tolkning av de ursprungligaanställningsavtalen. Totalkostnaden förNordbanken blev uppemot 50 miljoner kronor.Det är synnerligen uppseendeväckande, miltuttryckt. Det är bra och absolut nödvändigt attansvarsfrågan utreds ytterligare.Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att här iriksdagen lämna en utförlig redogörelse så fort somadvokat utredning är klar.Anf. 280 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först göra några allmännareflexioner som kan vara viktiga.Jag reagerar i likhet med ochsannolikt många andra mot omfattningen av en heldel av de avgångsvederlag, fallskärmsavtal eller vadman kallar det som har redovisats under densenaste tiden. Å andra sidan skall man inte dra denslutsatsen -- och det gör inte heller BirgerAndersson -- att avgångsvederlag i någon form intekan vara nödvändiga för att skapa en trygghet.Jag har för egen del utfärdat riktlinjer för de bankersom ligger under min del av regeringsarbetet omhur man skall utforma sådana, exempelvis medavräkning mot framtida lön och en viss längsta tidsom bör upprätthållas.Det är också viktigt att konstatera att det inte gåratt här säga att alla de personer som har nämnts imitt frågesvar är ansvariga exempelvis för vad somhar inträffat i Nordbanken. Det är viktigt attkomma ihåg detta, även om vi har synpunkter påstorleken av dessa avtal.Från detta till vad som har inträffat. Också jagtycker att avtalen, som jag sade, redan när deutsprungligen tecknades med dessa tre personer varmycket förmånliga. Jag tycker att den utvidgningsom skedde , var anmärkningsvärd. Jagförstår själv inte riktigt varför man gjorde dennautvidgning. Det finns tankar om detta redovisade iBengt Hamdahls utredning.Jag har noterat att styrelseordföranden i en tidningsintervju har sagt följandeom dessa avtal:''Jag var lika upprörd som alla andra -- -- -- för jagtyckte att avtalen var fruktansvärt ohemula i alla dehär fallen. ''Jag har därför svårt att inse varför man faktisktförlängde avtalen så som skedde. Det är ocksådärför som jag har lämnat i uppdrag till OttoRydbeck att utröna orsakerna till att avtalenförlängdes.Anf. 281 ():Fru talman! Jag tycker att statsrådet tagit tag i denna fråga på ett bra sätt. Menhittills har det väl endast gjorts utredningar, och detär påtagligt svårt att komma från ord till handling.Man ställer sig frågan: Vilket ansvar har enstyrelseordförande och en styrelse i övrigt? Vilketansvar har revisorerna? Jag skulle kunna ställa flersådana frågor.Det förefaller mig som om gällande lagstiftning nukan vara i behov av en översyn. Jag vill ställaytterligare en fråga till statsrådet, även omstatsrådet inte svarade på min förra fråga, omstatsrådet är beredd att ge en utförlig redovisninghär efter advokat utredning. Minkompletterande fråga är följande: Är statsrådetberedd att medverka till en översyn av nu gällandelagstiftning, om det visar sig befogat? Jag tänkernärmast på avtalslagen och bankrörelselagen, menäven på andra lagar som kan bli aktuella isammanhanget.Anf. 282 Statsrådet ():Fru talman! Jag glömde snarare att svara på frågan.Det är självklart att jag för kan redovisaden utredning som skall lämnas till mig av OttoRydbeck. Det kan ske på olika sätt, enderamuntligen här i kammaren, om talmannen såmedger, eller genom att skriftligen överlämna dendokumentation som finns. Självfallet skallriksdagen ha den dokumentation som den tyckeratt den har anledning att få.När det gäller lagstiftningsändringar tror jag att dethär mera är en fråga om omdöme än om brister ilagstiftningen som sådan. Det är viktigt att den somhar en ägarroll uppfyller den på ett bra sätt. Manhar då ett ansvar. Det är den nuvarande regeringensinställning att vi skall ta detta ägaransvar ochförsöka hindra avtal som inte är inom den ram somvi tycker är rimlig och som inte har de villkor som vitycker är skäliga. Jag vet att ivissa avseenden funderar på att ändra reglerna förredovisning av olika former av förmåner och avtal idessa sammanhang. Det kan var en möjlighet.Anf. 283 ():Fru talman! Jag tackar för att lovaratt lämna en redovisning för det som kommer framav advokat utredning. Det är värdefulltatt dessa frågor verkligen tas upp till ytan, så attsvenska folket får klart för sig att vi politikerverkligen vill ta tag i detta och så att sådana härsaker inte kommer att upprepas alltför ofta iframtiden. Jag tackar än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1992/93:549 omskattemyndigheternas resurserAnf. 284 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom regeringen planerar några åtgärder för atttillföra skattemyndigheterna ytterligare resurser.Bakgrunden är att skattemyndigheterna liksomandra myndigheter har utsatts förrationaliserings- och besparingskrav, vilket ävenfortsätter kommande år. Enligt frågeställaren ärrisken mycket stor att syftet med verksamhetenäventyras, beslutade skatter inte drivs in ochekonomiska brottslingar kommer undan.Vad frågan främst tar sikte på ärskattemyndigheternas möjligheter att bedriva eneffektiv kontrollverksamhet. Det har inte kunnatundvikas att intensiteten i delar av dennaverksamhet har gått ned något . Dethänger emellertid i allt väsentligt samman med detomfattande förändringsarbete som har pågått påskatteområdet och inte med de besparingskrav somställts på myndigheterna.Den mest intensiva reformperioden är nu avslutad,och budgetproposition underströksvikten av att relativt snabbt åter uppnå denomfattning på kontrollverksamheten som råddetidigare. Enligt vad jag har erfarit görmyndigheterna också stora ansträngningar för attnå det målet.För den kommande treårsperioden betonas i åretsbudgetproposition vikten av att genomrationalisering frigöra resurser för bl.a. ökadkontrollverksamhet. Resurserna skall i högre gradän vad som skett riktas in mot det väsentligaskatteundandragandet. Den planeringsram somföreslås för de tre närmaste budgetåren ärberäknad så att den ger utrymme för en sådanomprioritering av resurser till kontrollverksamhetsom jag nu nämnt. Det sker också en geografiskomfördelning av resurser till exempelvisStockholms län, där vissa problem blivit särskilttydliga.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt anser jag attförutsättningarna för en gynnsam utveckling avkontrollverksamheten är goda. Som jag redan harantytt innebär detta emellertid inte att det saknasproblem. Jag följer därför utvecklingen med storuppmärksamhet.Anf. 285 ():Fru talman! Jag vill först tacka skatteministern försvaret. Jag vill betona att jag inte har någontingemot att skattemyndigheterna sätts under etteffektivitetstryck, men jag undrar om inte gränsennu är nådd. Om effekten av en besparing blirnegativ för statskassan, förefaller den inte särskiltklok. Jag anar en liten öppning mot en förändring iavslutningen av statsrådets svar, men faktumkvarstår att det nu läggs ut varsel ute i landet därföratt man inte klarar att behålla personal somuppenbarligen behövs och som är lönsam.Jag tror inte att det bara är förändringsarbete somhar lett till nedgången i granskningsarbetet. Detfinns också andra skäl. Jag vill först upprepa fråganvad statsrådet egentligen tänker göra för attupprätthålla tilltron till vårt skattesystem och för attinte statens inkomster ytterligare skall försvagas.Om inte skattemyndigheternas kontroll fungerar,riskerar hela systemet att förlora den respekt ochlojalitet som det måste ha för att fungera somavsett.När beloppsgränsen för att över huvud taget göraen utredning höjs för mycket och företagen integranskas tillräckligt, uppkommer en rad effekter.Bl.a. urholkas skattemoralen när allmänhetenfinner att risken för upptäckt är mycket liten.Statsfinansiellt innebär otillräcklig och bristandekontroll att betydande belopp undandras. Seriösaföretagare får allt större svårigheter att klarakonkurrensen med illojala företag som driver delarav verksamheten ''svart''. Den som råkar göra feltill sin egen nackdel får ingen rättelse, vilketurholkar rättssäkerheten och tilltron tillskattemyndigheterna.Nu har mer av skattemyndigheternas resursermycket riktigt styrts över till utökad kontroll, vilketskett på bekostnad av administration och service.Det har säkerligen kunnat göras en hel del, men detfinns nog inte mycket mer att göra. Jag anser attden kvalificerade kontrollen bör ges ett tillskott föratt man skall komma till rätta med de storaskattebovarna och kunna behålla något mer avresurserna inom den normala granskningen.Anf. 286 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först säga att ,som antagligen har noterat,har varit prioriterat i årets budgetbehandlingjämfört med statliga myndigheter i övrigt. Det ärnaturligtvis ett uttryck för att jag är medveten omden situation som berörs i frågeställningen.Det är självfallet vidare så att reformarbetet harbetytt mycket, eftersom all personal måste lära sigdet nya, vilket tar sin tid. Också det tror jag att viär överens om. Vi kan också vara överens om attmycket kan göras utan att det krävs direktresurstillskott. Det gäller att prioritera på ett riktigtsätt och att styra resurser till den kontroll som kange bra tillskott till statsfinanserna och höja tilltrontill att systemet som sådant fungerar.Det gäller för oss i regering och riksdag att utformalagstiftningen på ett sådant sätt att man kanförenkla den normala uppbörden och hanteringenför att få resurser att granska exempelvis merakvalificerade deklarationer. Mycket kan alltsågöras utan resurstillskott. Man jag skall villigt sägaatt i den mån det kan behövas är också jag bereddatt överväga även resurstillskott, om de kan riktastill sådan verksamhet som behövs för att förbättraefterlevnaden av de skatteregler som vi har. Jagtillhör dem som menar att skatteuttaget i Sverigerimligen, sett över tiden, bör sänkas, men det ärsjälvklart att de regler som finns skall följas så längesom vi har dem.Anf. 287 ():Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om attskattemyndigheterna har blivit någorlundaprioriterade. Det är positivt.Som vi båda också är medvetna om pågår ettoerhört stort arbete att förändra, prioritera ochangripa de stora felen. Men jag tror att det är farligtatt låta det gå allt för långt genom att bara angripade stora bovarna. Resurserna är faktiskt så passsmå att det här inte riktigt av.Att vanliga löntagare inte granskas och attuppenbara fel inte rättas till, såvida felen inte liggerpå en hög nivå -- utan att nämna några belopp --urholkar förtroendet för skattesystemet. Det ärändock angeläget att systemet finns. Prioriteringarskall göras, men det får inte allt för mycket gå utöver den den vanliga granskningen.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:175 till socialutskottet1992/93:181 och 203 till utrikesutskottet1992/93:231 till utbildningsutskottet1992/93:239 till näringsutskottet1992/93:242 till bostadsutskottet47 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /93:FiU15--betänkanden /93:SkU25 ochSkU33Lagutskottets betänkanden /93:LU22, LU36,LU37 och betänkanden /93:UU16 ochUU21Socialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU7Trafikutskottets betänkande 1992/93:TU2448 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:189 Ändring i körkortslagen (1977:477)1992/93:192 Sänkt dieseloljeskatt, m.m.1992/93:208 Vissa tullfrågor avseende ADB-hantering1992/93:217 Ändring i den s.k. sexmånadersregelnför sjömän1992/93:230 Valfrihet i skolan1992/93:236 Ägande av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten1992/93:241 Övergång till konventionellbeskattning av allmännyttiga bostadsföretagMotionernamed anledning av prop. 1992/93:140 Svenskverksamhet i Antarktis1992/93:Jo93 av (-)1992/93:Jo94 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:205 Inrättande avTyresta nationalpark1992/93:Jo95 av (-)betänkande1992/93:SoU15 Socialpolitik -- inriktning ochanslagUtbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU11 Vissa skollagsfrågor1992/93:UbU21 Vissa anslag för utveckling avskolväsendet, m.m.Trafikutskottets betänkanden1992/93:TU25 Köp av interregional persontrafik påjärnväg1992/93:TU26 Åtgärder rörande taxitrafiken1992/93:TU33 Ersättning till trafikhuvudmännenför köp av viss kollektivtrafikJordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU16 Djurskydd m.m.p5p > betänkanden1992/93:BoU11 Vissa anslag tillbostadsförsörjningen m.m.1992/93:BoU15 Allmänna samlingslokaler1992/93:BoU16 Kulturstöd vid ombyggnad m.m.1992/93:BoU17 Länsstyrelserna m.m.1992/93:BoU18 m.m.49 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 april1992/93:117 av () tillkulturministern om flyktingkvinnor från fornaJugoslavien:Situationen i det är katastrofal.Tiotusentals flyktingar lever under ytterst primitivasanitära förhållanden. Människor svälter, fryserihjäl, dödas, våldtas och stympas. FN:shjälpsändningar har hindrats att komma fram.Överenskommelser om vapenvila har regelbundetbrutits.Ansvaret för situationen i det forna Jugoslavienvilar tungt på framför allt den serbiskastatsledningen. Vad vi bevittnar nu är att jämföramed judeutrotningen under Hitlertiden.När angriparna tågat in i ett samhälle har de oftatvångsinkvarterat flickor och kvinnor i skolan ochutnyttjat skolan som bordell där flickorna ochkvinnorna systematiskt utsatts för våldtäkter, oftastgruppvåldtäkter. Mödrar har tvingats bevittnavåldtäkter på sina egna döttrar. Mödrar och döttrarhar våldtagits tillsammans.De systematiska våldtäkterna (40 000--60 000) påkvinnor och barn syftar till att bryta nerpersoligheten och tvinga kvinnor att föda barn somde hatar därför att fadern är en fiende.Det finns i och flera andra länder projektsom drivs av Röda Korset för att ge socialt ochpsykologiskt stöd till de kvinnor som utsatts förvåldtäkter. har startat utbildning förpsykologer och speciallärare i , för attspeciellt nå utsatta barn. Dessa är exempel påviktiga insatser. måste som nation ge ettaktivt stöd till dessa projekt och verka för ettinternationellt engagemang.I dag finns i vårt land många flyktingar frånBosnien-Herzegovina och andra länder i det fornaJugoslavien. Många av dem har gjort ohyggligaupplevelser. Vi vet inte hur många kvinnor ochbarn det finns i vårt land som blivit utsatta försystematiska våldtäkter. För många kvinnor är detockså av olika skäl tabubelagt att berätta att devarit med om våldtäkter.Det finns kunskap om att den som blivit utsatt försådana våldshandlingar som våldtäkter och andrakrigshandlingar får psykiska och fysiska men förresten av livet.Jag vill därför fråga invandrarministern:1. På vilket sätt agerar för att ge stöd tillprojekt inne i det f.d. som syftar till attframför allt hjälpa våldtagna kvinnor och barn?2. Ämnar regeringen undersöka hur många avflyktingarna i från det f.d. somär i behov av särskilt stöd och behandling på grundav systematiska våldtäkter?3. Har regeringen vidtagit åtgärder för att kvinnorfrån och skall fåkvinnliga tolkar, som ej är av serbisk börd, liksomatt kvinnliga förhörsledare och kvinnliga offentligabiträden utses?4. Vilka extra insatser är regeringen beredd attbidra med för att våldtagna flyktingar från dettaområde skall få professionell behandling att kunnaleva vidare med sina upplevelser?5. På vilket sätt ämnar regeringen uppmuntra ochinbjuda frivilliga organisationer att besöka ochskapa kontakter med flyktingar på förläggningar iSverige?6. Vilka åtgärder avser regeringen vidta med devittnesmål om systematiska våldtäkter somkommer fram vid polisens och Invandrarverketsutredningar i enskilda ärenden?1992/93:118 av () tillkulturministern om flyktingkvinnor från fornaJugoslavien:Situationen i det är katastrofal.Tiotusentals flyktingar lever under ytterst primitivasanitära förhållanden. Människor svälter, fryserihjäl, dödas, våldtas och stympas. FN:shjälpsändningar har hindrats att komma fram.Överenskommelser om vapenvila har regelbundetbrutits.Ansvaret för situationen i det forna Jugoslavienvilar tungt på framför allt den serbiskastatsledningen. Vad vi bevittnar nu är att jämföramed judeutrotningen under Hitlertiden.När angriparna tågat in i ett samhälle har de oftatvångsinkvarterat flickor och kvinnor i skolan ochutnyttjat den som bordell där flickorna ochkvinnorna systematiskt utsatts för våldtäkter, oftastgruppvåldtäkter. Mödrar har tvingats bevittnavåldtäkter på sina egna döttrar. Mödrar och döttrarhar våldtagits tillsammans.De systematiska våldtäkterna (40 000--60 000) påkvinnor och barn syftar till att bryta nerpersoligheten och tvinga kvinnor att föda barn somde hatar därför att fadern är en fiende.Det finns i och flera andra länder projektsom drivs av Röda Korset för att ge socialt ochpsykologiskt stöd till de kvinnor som utsatts förvåldtäkter. har startat utbildning förpsykologer och speciallärare i , för attspeciellt nå utsatta barn. Detta är exempel påviktiga insatser. måste som nation ge ettaktivt stöd till dessa projekt och verka för ettinternationellt engagemang.I dag finns i vårt land många flyktingar frånBosnien-Herzegovina och andra länder i det fornaJugoslavien. Många av dem har gjort ohyggligaupplevelser. Vi vet inte hur många kvinnor ochbarn det finns i vårt land som blivit utsatta försystematiska våldtäkter. För många kvinnor är detockså av olika skäl tabubelagt att berätta att devarit med om våldtäkter.Det finns kunskap om att den som blivit utsatt försådana våldshandlingar som våldtäkter och andrakrigshandlingar får psykiska och fysiska men förresten av livet.Jag vill därför fråga kulturministern:1. På vilket sätt agerar för att ge stöd tillprojekt inne i det f.d. som syftar till attframför allt hjälpa våldtagna kvinnor och barn?2. Ämnar regeringen undersöka hur många avflyktingarna i från det f.d. somär i behov av särskilt stöd och behandling på grundav systematiska våldtäkter?3. Har regeringen vidtagit åtgärder för att kvinnorfrån och skall fåkvinnliga tolkar, som ej är av serbisk börd, liksomatt kvinnliga förhörsledare och kvinnliga offentligabiträden utses?4. Vilka extra insatser är regeringen beredd attbidra med för att våldtagna flyktingar från dettaområde skall få professionell behandling att kunnaleva vidare med sina upplevelser?5. På vilket sätt ämnar regeringen uppmuntra ochinbjuda frivilliga organisationer att besöka ochskapa kontakter med flyktingar på förläggningar iSverige?6. Vilka åtgärder avser regeringen vidta medanledning av de vittnesmål om systematiskavåldtäkter som kommer fram vid polisens ochInvandrarverkets utredningar i enskilda ärenden?1992/93:119 av (nyd) tillkulturministern om flyktingkvinnor från fornaJugoslavien:Situationen i det är katastrofal.Tiotusentals flyktingar lever under ytterst primitivasanitära förhållanden. Människor svälter, fryserihjäl, dödas, våldtas och stympas. FN:shjälpsändningar har hindrats att komma fram.Överenskommelser om vapenvila har regelbundetbrutits.Ansvaret för situationen i det forna Jugoslavienvilar tungt på framför allt den serbiskastatsledningen. Vad vi bevittnar nu är att jämföramed judeutrotningen under Hitlertiden.När angriparna tågat in i ett samhälle har de oftatvångsinkvarterat flickor och kvinnor i skolan ochutnyttjat skolan som bordell där flickorna ochkvinnorna systematiskt utsatts för våldtäkter, oftastgruppvåldtäkter. Mödrar har tvingats bevittnavåldtäkter på sina egna döttrar. Mödrar och döttrarhar våldtagits tillsammans.De systematiska våldtäkterna (40 000--60 000) påkvinnor och barn syftar till att bryta nerpersoligheten och tvinga kvinnor att föda barn somde hatar därför att fadern är en fiende.Det finns i och flera andra länder projektsom drivs av Röda Korset för att ge socialt ochpsykologiskt stöd till de kvinnor som utsatts förvåldtäkter. har startat utbildning förpsykologer och speciallärare i , för attspeciellt nå utsatta barn. Dessa är exempel påviktiga insatser. måste som nation ge ettaktivt stöd till dessa projekt och verka för ettinternationellt engagemang.I dag finns i vårt land många flyktingar frånBosnien-Herzegovina och andra länder i det fornaJugoslavien. Många av dem har gjort ohyggligaupplevelser. Vi vet inte hur många kvinnor ochbarn det finns i vårt land som blivit utsatta försystematiska våldtäkter. För många kvinnor är detockså av olika skäl tabubelagt att berätta att devarit med om våldtäkter.Det finns kunskap om att den som blivit utsatt försådana våldshandlingar som våldtäkter och andrakrigshandlingar får psykiska och fysiska men förresten av livet.Jag vill därför fråga invandrarministern:1. På vilket sätt agerar för att ge stöd tillprojekt inne i det f.d. som syftar till attframför allt hjälpa våldtagna kvinnor och barn?2. Ämnar regeringen undersöka hur många avflyktingarna i från det f.d. somär i behov av särskilt stöd och behandling på grundav systematiska våldtäkter?3. Har regeringen vidtagit åtgärder för att kvinnorfrån och skall fåkvinnliga tolkar, som ej är av serbisk börd, liksomatt kvinnliga förhörsledare och kvinnliga offentligabiträden utses?4. Vilka extra insatser är regeringen beredd attbidra med för att våldtagna flyktingar från dettaområde skall få professionell behandling att kunnaleva vidare med sina upplevelser?5. På vilket sätt ämnar regeringen uppmuntra ochinbjuda frivilliga organisationer att besöka ochskapa kontakter med flyktingar på förläggningar iSverige?6. Vilka åtgärder avser regeringen vidta med devittnesmål om systematiska våldtäkter somkommer fram vid polisens och Invandrarverketsutredningar i enskilda ärenden?1992/93:120 av () tillkulturministern om flyktingkvinnor från fornaJugoslavien:Situationen i det är katastrofal.Tiotusentals flyktingar lever under ytterst primitivasanitära förhållanden. Människor svälter, fryserihjäl, dödas, våldtas och stympas. FN:shjälpsändningar har hindrats att komma fram.Överenskommelser om vapenvila har regelbundetbrutits.Ansvaret för situationen i det forna Jugoslavienvilar tungt på framför allt den serbiskastatsledningen. Vad vi bevittnar nu är att jämföramed judeutrotningen under Hitlertiden.När angriparna tågat in i ett samhälle har de oftatvångsinkvarterat flickor och kvinnor i skolan ochutnyttjat skolan som bordell där flickorna ochkvinnorna systematiskt utsatts för våldtäkter, oftastgruppvåldtäkter. Mödrar har tvingats bevittnavåldtäkter på sina egna döttrar. Mödrar och döttrarhar våldtagits tillsammans.De systematiska våldtäkterna (40 000--60 000) påkvinnor och barn syftar till att bryta nerpersoligheten och tvinga kvinnor att föda barn somde hatar därför att fadern är en fiende.Det finns i och flera andra länder projektsom drivs av Röda Korset för att ge socialt ochpsykologiskt stöd till de kvinnor som utsatts förvåldtäkter. har startat utbildning förpsykologer och speciallärare i , för attspeciellt nå utsatta barn. Dessa är exempel påviktiga insatser. måste som nation ge ettaktivt stöd till dessa projekt och verka för ettinternationellt engagemang.I dag finns i vårt land många flyktingar frånBosnien-Herzegovina och andra länder i det fornaJugoslavien. Många av dem har gjort ohyggligaupplevelser. Vi vet inte hur många kvinnor ochbarn det finns i vårt land som blivit utsatta försystematiska våldtäkter. För många kvinnor är detockså av olika skäl tabubelagt att berätta att devarit med om våldtäkter.Det finns kunskap om att den som blivit utsatt försådana våldshandlingar som våldtäkter och andrakrigshandlingar får psykiska och fysiska men förresten av livet.Jag vill därför fråga invandrarministern:1. På vilket sätt agerar för att ge stöd tillprojekt inne i det f.d. som syftar till attframför allt hjälpa våldtagna kvinnor och barn?2.