prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — Det är nisom inte har alternativ.Jag vill på en annan punkt ge rätt.Jag hör faktiskt till dem som tror att EG:s idé varmycket epokgörande och viktig för att bryta denfruktansvärda fiendskapen mellan ochFrankrike och kanske också . Man börjadehandla med varandra i stället för att slåss, och detvar utomordentligt bra.Men, , också vi i har slagitsmed varandra. , , ochSverige har varit i krig på olika sätt.Vi har bestämt oss för att sluta slåss. Ända sedanbörjan av är en fredszon, därländerna verkligen inte är aggressiva mot någon.Menar att vi måste gå med iEuropeiska unionen för att det inte skall bli krig iEuropa? Det finns ingen logik i det.Det skulle innebära solidaritet att vi hade engemensam ekonomisk politik, säger . Men vem är man solidarisk med? Ärman solidarisk med de arbetslösa eller med någrakonstiga, nyliberala idéer om attinflationsbekämpning är det främsta målet, ävennär det inte finns någon inflation?På 1930-talet kunde , bland en del andraländer, hitta en ny ekonomisk politik som hjälpteoss ur krisen. Jag vill inte alls påstå att det är sammametod som behövs . Men om vi går med i eneuropeisk union binds vi av att samordna hela vårekonomiska politik i stället för att hitta de nyalösningarna. Jag anser att det är direkt skadligt föross.Jag tror att skall ta kontakt medStatens kärnkraftsinspektion innan han uttryckersig så tvärsäkert om Euratom. Det jag har sagt ärinte fel. Jag har mycket goda källor för mittpåstående att Euratom kommer att ägauranmalmen i . Bara det är ganska viktigtatt påpeka, och det är inte särsklit känt.På kontinenten är man mindre fixerad vidkärnkraften än vi är i . Detta är ettkomplicerat skeende. Att gå med i Euratom, somskall främja kärnkraften, anser jag vara mycketolämpligt.Anf. 69 () replik:Herr talman! tar uppbegreppet suveränitet och frammanar en bild av attvi skulle vara något slags fritt svävande atom. Isjälva verket har vi under hela vår historia haftbegränsningar av suveräniteten, politiskt ochekonomiskt. Det är uppenbart i dagens läge att detär skillnad på formell och reell suveränitet.Suveräniteten är ingenting som man låste in i ettkassaskåp på tid och sedan har inlåstdär för evärdlig tid. Det är någonting som manförhandlar om tid efter annan, för att öka Sverigesinflytande över sitt eget öde. Det är det vi gör närvi går med i Europeiska gemenskapen ochEuropeiska unionen. Vi ökar vår suveränitet. Vikan påverka beslut som ändå träffar oss.Det är så uppenbart att vi i fråga om ekonomiskpolitik är ensidigt beroende av utvecklingen iframför allt . Om vi går med i deneuropeiska gemensamma banken och kan vara medoch påverka den europeiska finanspolitiken i störreutsträckning, ökar vi vårt eget inflytande över våraekonomiska möjligheter. Det försöker vi ju göra ialla andra sammanhang.De andra länderna lägger sig inte i vår finanspolitikannat än i det avseendet att vi inte får skaffa ossstora budgetunderskott. Jag kan inte se att det ärnågot självändamål, dvs. att försöka driva upp storabudgetunderskott i och andra länder.Däremot lägger de sig inte i hur vi använder vårbudget, om vi spenderar pengarna på daghem,stridsvagnar, jordbruksstöd eller vad det nu är.Det mest stötande i anförandeär att hon tycker att de andra européerna skall klaraav det själva om det är oro, ofred, krig och konflikti . Vi har inget ansvar för fred ochsäkerhet. Vi i skall hålla oss för oss själva.Låt mödrarna på andra håll i skicka sinasöner ut i krig och konflikter. Men vi här i ,vi tar inget ansvar för andra. Här sitter man baraoch tittar in i sin egen navel. Det är ett osolidariskt,djupt stötande resonemang. Det är dessutom inte ivårt egenintresse, om vi nu skall lämna detaltruistiska.För oss är det avgörande att utvecklas stabil ekonomi och demokrati. Det är avgörandeför och säkerhet. Det kan vifrämja enklare, bättre och effektivare som medlemi den europeiska gemenskapen och den europeiskaunionen och andra europeiska organisationer. Attåstadkomma att vi i på olika sätt drarin och gör mera likt oss själva,marknadsekonomiskt, demokratiskt osv., är i vårtegenintresse. Det är i vårt säkerhetspolitiskaintresse.Ta reda på hur Euratom-fördraget tillämpas i deolika medlemsländerna när det gäller ägandet avuranmalmen, ! Om BirgittaHambraeus gör det, så får hon veta att det tillämpaspå ett helt annat sätt. Det är uppenbart att hon intehar gjort det, och det är därför jag beskyller henneför osaklighet i debatten.Anf. 70 ()replik:Herr talman! Jag vet att Euratom-fördraget intetillämpas. Men det finns där. Man har försökt ändradet, men man har inte lyckats. Vi skriver under pådet. Skulle det mot förmodan bli ont om uranframöver, kanske fördraget börjar tillämpas.Domstolar brukar vilja tillämpa de grundlagar somEG har.Jag anser inte att vi skall skicka ut våra söner attslåss i främmande länder. har inte gjort detsedan början av 1800-talet. Vi har kunnat arbeta förfred med helt andra metoder. Det är fruktansvärttragiskt att vi nu skall börja tro att man kan lösakonflikter med krig. Men, ,länderna inom EG slåss inte med varandra. Vibehöver inte gå in för att hindra dem från att slåss.Det är en bisarr idé.Vi skall självfallet fortsätta att samarbeta för enutveckling österut, tillsammans med EG. Jag är förett samarbete med EG, utan att vi är tvingade attprecis lyda EG:s modeller.Det är märkligt att svävar så påmålet vad gäller suveräniteten. Ett landssuveränitet innebär att folket har rätt att via sinavalda ombud besluta om alla lagar, skatter osv. somskall gälla i landet. Vi har rätt att besluta om alltsom gäller i . Alla vet att är ett öppetoch internationellt inriktat land -- det har jagpåpekat . Självfallet kommer vi attanpassa oss helt frivilligt. Vi säger: Om vi skullebehålla den här lagen innebär det nackdelar, alltsåändrar vi den. Vi har fortfarande suveränitetenkvar i vårt land. Det svenska folket har i allmännaval möjlighet att påverka lagarna genom att avsättariksdagsmän de inte vill ha och byta regeringar. Detkommer att bli ganska meningslöst framöver, närdet bara är via några få toppolitiker som vi harmöjlighet att besluta om de lagar och regler somskall gälla i landet.Tyskland skulle vara det land som vi är heltberoende av nu för vår ekonomi. Jag undrar ominte är litet . Är detinte så att nu har en enorm kris och intelängre kan vara den väldiga motorn nere påkontinenten? Vi knöt ju vår valuta till ecun dåTyskland var dominerande. Var det inte det somskapade hela turbulensen och tron att vi skulledevalvera, och därmed marknadens kast fram ochtillbaka? I och med att vi nu har låtit marknadenbedöma hur mycket den svenska kronan är värd harhela turbulensen försvunnit. Vi är inte längrepressade av marknaden. Marknaden styr intelängre den svenska staten och regeringen.Denna frihet är värd så oerhört mycket mer än vadvi eventuellt kan uppnå i ökat inflytande. Låt ossbehålla vår frihet!Anf. 71 () replik:Herr talman! Vi skall förvisso behålla och ävenutvidga vår frihet. Jag förstår att BirgittaHambraeus är emot att en svensk FN-trupp sändstill Bosnien, för där kan den ju råka illa ut i sittförsvar av humanitet och mänskliga rättigheter. Jagtycker att det är bra att man rekryterar frivilliga attskicka till Bosnien i och med ett svensktriksdagsbeslut.Birgitta definierar suveränitet somrätten att fatta beslut. Vi har rätt att fatta beslut häri t.ex. om att svavelnedsläppen i Sverigeskall minskas, men det har inte någon större effekt.Svavlet släpps ut på andra ställen, utanför våragränser. Vår suveränitet ökar i det fallet om vi kanpåverka dem som har skorstenarna som släpper utdet svavel som sedan blåser in över Sverigesgränser. Det är ingen suveränitet i verkligheten, attha rätt att i tala om att vi skall minskasvavelutsläppen. Däremot har det ensuveränitetsökande effekt att kunna påverka demsom släpper ut svavel.Tyskland är viktigt ekonomiskt. Vi kan intepåverka tysk ekonomisk politik eller penningpolitiki dag. Poängen med att gå med i EG är i dettaavseende att vi kan få ett visst inflytandetillsammans med de andra länderna runt omkringTyskland, och påverka att driva en förhela mera förmånlig ekonomisk politik ochpenningpolitik.Anf. 72 ():Herr talman! I betänkandet behandlas ett antalmotioner från liberalerna, där våraprioriteringar för framtida arbete i deneuropeiska unionen läggs fram. Utskottetsskrivning visar tillsammans med de pågåendeförhandlingarna att de kraven i stort sett har blivittillgodosedda.Jag skulle vilja ta upp tre viktiga områden som föross utgör de viktigaste skälen till ett svenskt EG-medlemskap. Det gäller freden och demokratin,möjligheten att lösa gränsöverskridande problemoch möjligheterna till ekonomisk utveckling.Debatten i har en tendens att nedvärderaeller ringakta fredsmotivet i det europeiskasamarbetet inom gemenskapen. Jag tror att Sverigegör klokt i att erkänna att den här komponenten ärgrunden -- den oerhört viktiga förutsättningen förEG-samarbetet. När väl försörjningsfrågorna, dvs.frågorna om hur man skall ge folk mat och husrumi ett krigshärjat , är lösta är det naturligt attgå vidare i det politiska samarbetet.Med fredssträvandena som grund ser man också dettydliga målet för det mycket omfattande kulturellasamarbetet och för alla de språk- ochutbytesprogram som EG lägger så stor vikt vid.Den dynamiska utveckling som sker i de gamlakommuniststaterna i Öst- och skulleknappast vara möjlig utan den massiva kunskaps-och medelsöverföring som sker från EG.Gemenskapen är den utan jämförelse störstabidragsgivaren till och därmed ocksåden viktigaste garanten för den demokratiskautvecklingens framgång.Det finns de -- hör till dem --som ofta påstår att EG är en odemokratiskorganisation. Ingenting kan vara mer felaktigt.Demokratin ser annorlunda ut än vår -- ja visst.Den kan hos oss uppfattas som ofullkomlig i vissaavseenden -- ja då. Men den är visst inteodemokratisk. EG-består ju av en frivilligsammanslutning av demokratier som tillsammansförsöker lösa de gränsöverskridande problem somvarje stat för sig inte klarar av.Ministerrådet består av representanter fördemokratiskt valda regeringar. Det finns ettdirektvalt parlament med vissa, men dockbegränsade, befogenheter. De små nationernasintressen bevakas genom regler som hindrar destora att ständigt få sin vilja fram. Inte förrändiktaturerna i , och Greklandhade fallit kom det i fråga att dessa länder skulle fåbli medlemmar i den europeiska gemenskapen.Demokratin lever och är också den ett fundament idet europeiska samarbetet.Det finns framför allt tre stora gränsöverskridandeproblem, nämligen miljön, den internationellabrottsligheten och de stora flyktingströmmarna.Endast om vi kan vara med och påverkamiljödiskussionen i de beslutande organen kan viförbättra miljön också i . Det spelar ingenroll hur många miljoner miljökronor vi satsar inomvåra egna gränser om inte länderna söder, öster ochnorr om oss ändrar sina handlingsmönster, om viinte beslutar om gemensamma regler för hanteringav kemiska substanser och om vi inte görgemensamma ansträngningar att skydda luft ochvatten.Andra viktiga frågor som bara kan lösas medgemensamma beslut är kampen mot deninternationella brottsligheten och degenomgripande problemen med asylsökande ochfattiga migranter.Så vill jag tala om den ekonomiska utvecklingen.Det är alldeles uppenbart att ekonomin är såinternationaliserad att enskilda länder har mycketsvårt att klara sin ekonomi utan gemensammaregler och ett mycket nära samarbete. Då räckerdet inte med att man ansluter sig i efterhand. Om vivill påverka reglernas utformning och vara en aktivintegrerad del av samarbetet är medlemskapet enförutsättning. Bara så skapar vi möjlighet attförbättra den svenska ekonomiska utvecklingen,och bara så skapar vi flera jobb och säkrar därmedockså vår välfärd. Som påpekadeär en stabil ekonomi den enda förutsättningen föross att behålla och utveckla den sociala välfärd somvi skattar så högt oavsett vilket parti vi tillhör.De som i denna debatt har hävdat att vi genom ettmedlemskap avstår vår suveränitet -- BirgittaHambraeus var ju väldigt tydlig på den punkten --har fullständigt missuppfattat hur verkligheten serut och vad EG-samarbetet går ut på. Tvärtom harEG varit ett sätt för flera medlemsstater att räddasin suveränitet. Speciellt för de små nationerna harEG varit förutsättningen för att inte bli alldelesmarginaliserade och förlora sin suveränitet. Detgäller för också. På de områden därinternationaliseringen gjort att vi inte kanbestämma själva, där vi redan har förlorat vårsuveränitet -- ekonomin, miljöfrågorna och deninternationella brottsligheten -- kan vi genom ettmedlemskap återerövra vår beslutskraft, och då förett mycket större område.Ett EG-medlemskap ger alltså oerhördaframtidsmöjligheter både att återerövra förloradsuveränitet och att aktivt medverka till att stärkademokratins utveckling och till att lösamiljöproblemet i Europa.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande nr 20.Anf. 73 ():Herr talman! Det har förts fram mångaargument för ett medlemskap i den europeiskagemenskapen, och jag vill starkt understryka detsom jag tycker är det allra viktigaste: gemenskapför fred och frihet för folk. finns detkanske större förutsättningar för, men också störrebehov av, gemenskap och samarbete är någonsintidigare. Det innebär inte att vi inför ettmedlemskap inte skulle ha positioner att försvara.Det är därför förhandlingarna är så viktiga. Jag hari min motion pekat på det faktum att vår svenskaalkoholpolitik bör försvaras ur folkhälsosynpunkt.Det har andra motionärer också gjort.Grunden för vår svenska alkoholpolitik har längevarit prispolitiken och export- ochimportmonopolet. Flera undersökningar har visatatt ett högre pris på alkoholvaror minskarkonsumtionen. En 10-procentig prisökning gerungefär mindre konsumtion.Effekterna av den strängare attityden i svenskalkoholpolitik kan man se i en jämförelse med . Om anpassar alkoholpriserna tillEG:s medelnivå leder det enligt socialmedicinarenSven på till minst3 000 fler döda i alkoholrelateradesjukdomar. Kostnaderna för det ökade behovet avvård skulle ligga i storleksordningen 3--5 miljarderkronor , hävdar han. Samhällets totalaalkoholrelaterade kostnader skulle öka med 20--30miljarder kronor. Även om den svenskaalkoholpolitiken inte i första hand är en ekonomiskfråga är de ekonomiska realiteterna inteförsumbara.Både EG-motståndare och de som är positiva tillden europeiska gemenskapen har många gångeranfört alkoholpolitik som ett exempel iegen sak. Att anföra alkoholfrågan som ettargument för ett EG-medlemskap eller mot ett EG-medlemskap är emellertid fel. Enligt svenskmening är nämligen alkoholmonopolet anpassat tillartikel 16 i , och följaktligen också tillartikel 37 i Romfördraget.Enligt och är monopoltillåtna så länge de inte är diskriminerande.Alkoholmonopolen snedvrider inte konkurrensen,eftersom de grundar sig på viktiga hälso- ochsocialpolitiska hänsynstaganden. Inom EG finnsredan nu undantag i förbudet mot diskriminering. finns t.ex. tobaksmonopol i flera länder.En förutsättning för att skall kunna behållaprispolitiken och alkoholmonopolen är att man nuvid de pågående förhandlingarna understrykermonopolens effekt på alkoholkonsumtionen iSverige.Jag välkomnar således att den särskilda deklarationtill , som innebär att kan fåbehålla hittillsvarande alkoholpolitik, framhölls viddet svenska öppningsanförandet i årvid medlemskapsförhandlingarna. I detutskottsbetänkande som vi nu diskuterarförutsätter utskottet att man i förhandlingarnahittar tillfredsställande lösningar ur alkoholpolitisksynvinkel.Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan.Anf. 74 ESCH (m):Herr talman! idebatten talades det nästan uteslutande om EG,EG-medlemskap, och EG, osv. Det varförst sedan konkret tog uppfrågan om som vi kom att merfokusera oss på , som ligger till grund förEuropeiska unionen, förbinder -- vilket vi här harhört -- medlemsstaterna till en gemensam politik påen rad områden. Den gemensammaförsvarspolitiken, som skall leda till ett gemensamtförsvar, förverkligas genom WEU, denVästeuropeiska unionen.Det framhålls att WEU skall respekteramedlemsstaternas förpliktelser gentemot NATO.Varför skall man då tillskapa WEU? Tillskyndareav WEU är framför allt , som utifrån sittnationella synsätt alltid känt motvilja till ett avUSA dominerat NATO, och därför har man iFrankrike byggt upp ett eget kärnvapenförsvar.Mot den bakgrunden ter det sig inte heltproblemfritt hur NATO och WEU skall leva sidavid sida . var innepå den frågan. Om WEU funnits , vad skulleden unionen uträttat som inte NATO kan göra?Skulle den kanske intervenerat i Bosnien?När det så gäller den ekonomiska och monetäraunionen krävs av medlemsstaterna, för att de skallvinna inträde, att de uppfyller ett antal villkor, des.k. Enligt dessa uppställsmycket stränga kriterier vad avser inflationstakt,räntans höjd, statsskulden och budgetunderskottet.Dessa faktorer måste ligga inom vissa klart angivnagränser, annars får man inte komma med i EMU.Det är egentligen bara som kvalarin.Oavsett vad man anser om kraven återstår enväsentlig restpost som helt lämnats åt sitt öde,nämligen arbetslösheten. Ingenting sägs om vilkenarbetslöshet som kan tolereras -- den får bli vad denblir sedan inflationen, räntan ochbudgetunderskottet har minskat. President att arbetslösheten inte fått denuppmärksamhet den kräver i ,men därutöver har ingenting skett. När avtaletskrevs var intresset och oron fixerad vid den dåhöga inflationen och räntan. Dagens situationförutsåg ingen sedan.Så över till , som beviljats fyra undantagfrån . Det är således inte så somdet har sagts här . sade ja till EU, sålångt är det rätt. Men har inte sagt ja tillMaastricht. Danskarna har tvärtom begärt och fåttundantag på fyra av de fem punkter somMaastrichtavtalet innehåller.Därutöver har man sagt att varje nytt land somtillkommer måste acceptera idess helhet. Det är lätt att förstå varför. Ty vadinnebär resultatet av folkomröstning?Jo, att man har sagt ja till EU men inte till helaMaastrichtavtalet. Det går inte ihop, eftersomavtalet är liktydigt med EU, dvs. Europaunionen.Man kan inte rösta ja till högertrafik och fortsättaatt köra bussar och lastbilar till vänster.Hur hållbara är de garantier fått? Detfundament som EG-samarbetet bygger på är EG:srättsordning. För dess tillämpning svarar i sistahand den mäktiga i undantag skulle med all sannolikhet haunderkänts av . Man har därför gjortkonststycket att konstruera undantagsom ett s.k. folkrättsligt avtal. Ett sådan avtal harendast den i rätt attpröva. På så vis har man satt åtsidan.Skulle det vara så att detta håller -- det kommernaturligtvis att prövas -- blir de rättsligakonsekvenserna för EG:s framtid oöverskådliga,såvitt jag förstår. Om kan kringgå denhittills enväldiga prövning i någotså fundamentalt som EU-medlemskap, genom atthävda att frågan är folkrättslig, borde nämligenvarje annat kunna göra om samma sakmed ett land i eller utanför EG.Det är således en ödesfråga för både EG ochDanmark om det är domstolen i ellerdomstolen i som gäller.Ett beslut att ge hundratals miljoner människorgemensamt medborgarskap är visionärt om än intenytt. Det slog väl ut i , där endast några seklershistoria och ett gemensamt språk gavförutsättningarna. På andra håll har vi sett att detgått sämre.Frågan är om med sin mångtusenårigahistoria och dussintals språk erbjuder sammamöjligheter som . Etniska och kulturellasärarter har visat sig långt mer svårhanterliga änman anat. Avsikterna må vara aldrig så goda.Realiteterna talar sitt eget språk, inte bara iJugoslavien. Det har insett.Så till freden och miljön, som EU skall värna.Grönland har lämnat torde inte söka sigdit. Har freden i påverkats av detta?Sannolikt inte. lär inte komma med.Nu räcker inte min taletid till. Men det viktiga ochglädjande är att vi äntligen har börjatdiskutera EU.(Applåder)Anf. 75 (nyd):Herr talman! Detta betänkande behandlar endastett antal motioner från den allmänna motionstiden.I vår motion har vi från Ny demokrati påpekatvikten av vi inom EG bättre kan påverka ochtillvarata de svenska intressena när det gällersäkerhets- och försvarspolitiken.Nu har vi inte reserverat oss till förmån förmotionen. Vi har i stället beslutat oss för attavvakta resultatet av medlemsförhandlingarna.Det är resultatet av medlemsförhandlingarna somman skall ha en folkomröstning om. Vi har stortförtroende för den svenska delegationens förmågaatt få fram ett ur svensk synpunkt bra resultat.Det har talats ganska mycket om för och emot EGoch EES i den tidigare debatten. Jag vill här göraett kort uttalande. Vi i vårt parti anser att är en oerhört viktig del i den fortsattaintegrationen i . Men vi anser inte att det ärtillräckligt. Vi är positiva till ett medlemskap i deneuropeiska unionen.Den europeiska unionen, såsom den framställs iMaastrichtfördraget, skrämmer oss inte. Vi anseratt man i större utsträckning borde semöjligheterna i stället för att stirra sig blind påsvårigheterna, vilket man gör från vissa håll.Vi är medvetna om att det handlar om att ge och tai alla förhandlingar. Man kan aldrig i en förhandlingfå igenom av vad man har önskat. Därförgäller det att i ställe sätta utgångspositionen högt.Samtidigt är det viktigt att i det här sammanhangethålla i minnet att om vi skall ingå i en union där detfattas beslut som kommer att beröra väldigt mångaandra människor än oss själva, måste vi givetvis tahänsyn till dessa människors önskemål. Det ärockså en fråga som man sällan tar hänsyn till.Jag skall inte förlänga den här debatten. Jag är densiste talaren. Jag nöjer mig därför med att somavslutning yrka bifall till hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande betänkande1992/93:EU3 och utrikesutskottets betänkande1992/93:UU20.EES-utskottets betänkande EU3Mom. 1 (avslag på propositionen och nyaförhandlingar m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 8för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Hans Göran () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats varafrånvarande.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Mom. 3 (justeringar av ochövervakningsavtalet)Detta moment innebär överlåtelse på mellanfolkligorganisation av rättsskipnings- ochförvaltningsuppgifter som innefattarmyndighetsutövning. För riksdagsbeslut av sådaninnebörd krävs enligt 10 kap. 5 § regeringsformenatt tre fjärdedelar av de röstande förenar sig ombeslutet. Beslut skulle fattas genom rösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 8för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsav minst tre fjärdedelar av de röstande. 2 ledamöteravstod från att rösta.Hans Göran () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats varafrånvarande.Mom. 7 (kommunala stödåtgärder m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU20Mom. 1 (avbrytande av medlemsförhandlingarnamed EG)Först biträddes meningsyttringen av motsvarande del med 12 röster mot 3 för det avBirgitta under överläggningenframställda yrkandet. 271 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 278röster mot 10 för meningsyttringen av BertilMåbrink i motsvarande del.Mom. 13 (den ekonomiska och monetära unionen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 162 röster mot116 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 1 av . 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom.