prot · GH095 · 1993-10-12 00:00:00 — Just att vi dag från dag följervad som händer där nere är väldigt viktigt.Vi har naturligtvis också diskuterat frågan om vaddet kan bli för effekt av avvisningarna från Sverige.Vi har fått signaler där nerifrån om att vi bör se tillatt det inte blir för många personer i taget. I dagavvisas ungefär 300 personer . Vi har intefått några indikationer eller rapporter om att detpåverkar situationen i Kosovo eller att de personersom avvisas behandlas sämre.Berith frågar om vi är beredda att stoppaavvisningarna i avvaktan på att det blir en säkraresituation. Regeringen har ju aldrig bedömt den härfrågan. Det är myndigheterna som gör det.Sanningen är den att vi faktiskt har haft en sådanhär situation tidigare. I början närkosovoalbanerna var här var det osäkert omhuruvida de skulle få hårda straff för deserteringosv. Det ledde till att man inte fattade några beslut.När situationen klarnade började beslutsfattandet.Anf. 31 ():Fru talman! Jag får rapporter ifrånmänskliga rättighetsorganisationen där nere. Deträcker inte att använda ordet labilt när man talarom vad som händer . Det är ju stora militärastyrkor som går in i byarna. De ger en tidsfrist innanbyn skall vara tömd. De som fängslas ärpersoner som på ett eller annat sätt har varit aktivavid tidigare uppror och protester i Kosova. Det ärpersoner som serberna uppfattar är i stånd att enaoch organisera ett uppror när tömningen av byarnaskall sätta i gång.Redan i april befarade medvetna representanter förolika politiska partier och parlamentetsrepresentanter att serberna just skulle användastrategin att först dela landet och sedan fördrivamänniskorna från den ena halvan.Många av dem som avvisas har just haft deflyktingskälen, men det har intetagit någon hänsyn till.Anf. 32 Kulturminister ():Fru talman! I mitt svar talade jag om det skärptaläget i Kosovo. Vi har också fått indikationer om attdet kan vara fråga om ett skärpt läge och en ökadrepression från serberna inne i Kosovo. Vi följerinte bara detta utan faktiskt dagligen.Berith säger att de aktiva ägnas meruppmärksamhet från serbernas sida. Det finns jukosovoalbaner i som har fåttuppehållstillstånd på grund av de facto-skäl, dvs. dehar varit politiskt aktiva och kan därför riskera attbli en särskilt utsatt grupp nere i Kosovo. Dessakosovoalbaner får skydd här i , och de fårstanna. Jag vill inte påstå att de är särskilt många,men detta visar ändå att det sker en individuellprövning av skyddsbehovet för dem som har söktasyl här i Sverige.Anf. 33 ():Fru talman! Repressionen ökar ständigt. Den harinte stått still eller gått tillbaka. Den har just nu nåtten förfärande nivå. Det sker massarresteringar, ochman förbereder en större åtgärd.Jag vill fråga om hon anser att densvenska regeringen är den som kan göra den bästabedömningen. Företrädare för , UNHCR:skontor i , parlamentet och många andra somtittar på situationen i Kosova anser att det finns riskför ökad spänning och att det kanske blir värre avatt så många kosovaalbaner skickas tillbaka just nu.Jag upprepar min fråga: Kan tänkasig att överväga att stoppa avvisningarna tills vi fårklarhet i det som händer just nu?Anf. 34 Kulturminister ():Fru talman! Det är våra svenska myndigheter,och , som görde här bedömningarna. Det är också dessamyndigheter som med olika delegationer åker nedför att på plats se hur situationen är.Att ett sådant ärende skulle komma upp påregeringens bord, det kan först bli aktuellt omInvandrarverket eller självabeslutar att överlämna det till regeringen. Men såhar inte skett.Berith frågar om den svenska regeringenensam kan bedöma situationen där nere.Regeringen gör naturligtvis en sammanvägning avde olika rapporter som kommer från UNHCR-representationer i , från besök hos LDK,från ESK-trojkan som alldeles har varit däroch från vår egen ambassad i som harbesökt Kosovo . Det är en totalsammanvägning av de informationer ochrekommendationer som exempelvis lämnats avUNHCR i , nämligen att man i nuvarandeläge inte kan motsätta sig att personer avvisas tillKosovo. Vi i är inte heller ensamma om attgöra denna bedömning. I exempelvis , därdet också finns ett antal asylsökande från Kosovo,gör man samma bedömning som de svenskamyndigheterna gör.Anf. 35 ():Fru talman! Eftersom regeringen har dagligakontakter måste det ju gå att få information om vadsom händer i Kosovo just . börutifrån den informationen kunna ta vissa kontakternär det gäller nuläget. Men att döma av det svarsom gav, tyder det inte på att någonny information tagits in, eftersom svaret är ungefärdet som jag fick i våras.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:1 om ansvar förmiljöskadorc1 > Anf. 36 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! har frågatmiljöministern om regeringen avser attunderteckna konvention omskadeståndsansvar för miljöfarlig verksamhet samtföreslå att ratificera konventionen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Som påpekat öppnadeskonventionen för undertecknande . Enligtstadgad praxis undertecknar inte eninternationell konvention innan det står klart attSverige kommer att ratificera den. Efter attmiljöskadekonventionen översatts till svenska sänts på remiss till ett antal myndigheter ochorganisationer. Remissen avser särskilt frågan omSverige bör tillträda konventionen och, i så fall omSverige bör utnyttja någon avreservationsmöjligheterna i konventionen.Remisstiden går ut nästa år.Frågan om bör tillträda konventionenkommer alltså inte att vara mogen för beslut förräntidigast i början av nästa år.Anf. 37 (-)Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Svaret var dock inte särskilt innehållsrikt. Närkonventionen öppnades för undertecknande kundeåtta länder underteckna den, men var inteett av dessa länder. Det är beklagligt medregeringens passivitet i den här frågan.Arbetet med att skärpa skadeståndsansvaret förden som orsakar miljöskador på grund avmiljöfarlig verksamhet har pågått . Detär då märkligt att , som gärna framhålls iexempelvis förhandlingarna med EG som ettmycket miljömedvetet och ambitiöst land, har varitpå passivt i den här frågan.1986 förorenades floden på grund av ettutsläpp från företaget . Det är möjligt att detaldrig hade hänt om hade varit medlem iEG, eftersom man i EG långt hadeantagit regler som skärpte säkerhetskraven. Mende miljömässiga och ekonomiska konsekvensernaav det här utsläppet gjorde att man insåg att det intevar tillräckligt med skärpta säkerhetsregler utan attett tydligt skadeståndsansvar också måstetillkomma för de producenter som bedrivermiljöfarlig verksamhet, som ger upphov till sådanahär oerhörda skador.Arbetet inom EG har pågått. har även varit aktiv inomEuroparådet. Man har presenterat ett förslag ochsagt att EFTA-länderna är välkomna att tala omvad de tycker om det här förslaget för EG:s egendel, . Såvitt jag vet har Sverigeinte bemödat sig om att lämna några synpunkter påhur skadeståndsansvaret skall utvecklas. Det ärbeklagligt.Inte heller har regeringen, som ju talar mycket omproducentansvar och kretslopp i sina egna förslagtill , tagit upp det här problemet. Detkunde ha gjorts , så att man hade varitberedd att underteckna den här konventionen vidöppnandet.c1 > Anf. 38 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! Regeringen har anklagats för passivitetdärför att vi i regeringen inte har undertecknatkonventionen. Jag hänför mig dock till det svar somjag givit, nämligen att vi har en stadgad praxisatt inte underteckna konventioner innan vi harbestämt oss för att ratificera dem.Visserligen var det åtta länder som undertecknadekonventionen, men ännu har inget land ratificeratkonventionen. Så snart som remissbehandlingen äravslutad kommer vi naturligtvis att ta ställning tilldetta.Anf. 39 (-)Fru talman! Statsrådet upprepar det svar som jagredan fått. Svaret blir inte bättre för att detupprepas.Det som jag vill ha sagt är: Regeringen skulle hafört fram dessa diskussioner på ett mycket tidigarestadium och fått remissvar och godkännande frånriksdagen, om den hade fäst något allvar vid attutöka producentansvaret, som man så ofta talarom. Jag är övertygad om att det finns ett djupt käntgehör i vårt land för ett producentansvar. Och dåhade man varit beredd att underteckna. Men nuskjuts processen långt in . Många andraländer ligger före oss -- det är i och för sig bra attandra länder driver på -- men vi, som så gärna villprata om oss själva som ett miljömedvetet land,borde ha legat i spetsen på det här viktiga området.Överläggningen var härmed avslutad.c1 > Anf. 40 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! Tack, men jag har inget mer atttillägga.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:30 om butiker iglesbygdAnf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröjarisken av massnedläggning av glesbygdsbutiker.Hon menar att hoten mot glesbygdsbutikernafortsätter att öka och anger som senaste inslagTipstjänsts planer på att avveckla sitt ''off-line-system'', vilket skulle drabba små glesbygdsbutiker.Vid en frågedebatt här i kammaren mellan och mig diskuterade vi deolika hot mot dagligvaruförsörjningen somföreligger. De planer som Tipstjänst nu har, är ettnytt exempel på hur sårbara glesbygdsbutikerna är.Det vore ytterst olyckligt om konsekvensen avTipstjänsts rationaliseringar skulle bli att mångaglesbygdsbutikers möjlighet att bestå ytterligareskulle försvåras.I vår förra frågedebatt förutsatte jag bl.a. attKonsumentverket liksom skulle slå larm närman finner det påkallat. Jag minns också att invände att verket saknartillräckliga resurser för att fungera som motor. I detnu aktuella fallet kan jag dock med tillfredsställelsekonstatera att reagerat mycketsnabbt mot Tipstjänsts planer. I ettpressmeddelande protesterade man i förra veckankraftigt mot planerna och i en skrivelse tillTipstjänst hemställdes om en omprövning. Iskrivelsen hänvisar verket också till en tidigareöverenskommelse om samråd med berördalänsstyrelser i sådana här frågor. Tipstjänst harlovat verket att återkomma med en beskrivningöver hur avvecklingen är tänkt att gå till och hurbolaget parallellt härmed utökar sitt ''on-line-nät''.Jag utgår nu ifrån att överläggningar snabbtkommer till stånd mellan och att de utmynnar i att konsekvensernaför glesbygdsbutikerna beaktas på ett ansvarsfulltsätt.Anf. 42 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det varpositivt att reagerade så snabbtoch att Tipstjänst tydligen svarade lika snabbt.Dessvärre är det inte svar på min fråga, eftersomden gällde vad ministern och regeringen avser attvidta för åtgärder, så att de här hoten inte fortsätteroch framför allt inte sätts i verket.En av ministerns partikamrater varit ute och talat om ett hot mot 3 900affärer bara på grund av Tipstjänst planer. Det härproblemet finns inte bara i ochVästerbotten. Mitt intresse för glesbygdsbutikernahärrör sig från mitt eget län, därför även iGöteborgs- och har vi småbutiker, inteminst ute på öarna, vilka drabbas oerhört hårt omen del i det här väldigt känsliga systemet skulleförsvinna ut ur bilden.Om man bor långt ute på en ö är det inte bara attta bilen och åka in till tätorten. Man får planeraväldigt noga för att passa de få båtar som går,framför allt , för att ta sig in tillnärmaste tätort.Det är riktigt att man passar på att handla ochuträtta andra ärenden där servicen är så mycketstörre om man ändå är tvungen att åka till tätorten.Det har påpekats inte minst av Västerbottensbygderåd.Jag skulle återigen vilja fråga ministern vadregeringen är beredd att göra för att få bort hoten,inte minst när det gäller Tipstjänst. Det är ettstatligt bolag, och regeringen har möjligheterna attställa krav på Tipstjänst i denna fråga.Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag antar att åsikten att det är bäst om frågan ut påett bra sätt mellan . Om de inte klarar frågan på ett hyggligtacceptabelt sätt, så finns huvudmannen förTipstjänst, , och jag själv, som ärregionalpolitiskt ansvarig, i regeringen.Vi ser helst att och Tipstjänstklarar av samtalen, men vi kommer båda att nogafölja frågan i bakgrunden.Anf. 44 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för detklargörandet.Ministern hänvisar i sitt svar till vår förra debatt.Då togs inte frågan om Tipstjänst utan framför alltfrågan om dagligvaruleverantörerna och de statligabidrag som utgick upp. Ministern lovade, om jaginte minns fel, att ha ett samtal med alla berördainstanser för att få till stånd en diskussion om hurman även fortsättningsvis skulle klara avglesbygdshandeln.Ministern kanske skulle kunna informera oss omvilket resultat det blev av dessa överläggningar.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det har förekommit ett antal kontaktermed enskilda viktiga aktörer för att kolla avsituationen ordentligt. Det återstår att kalla demkollektivt, alla tillsammans. Det kommer att ske.Anf. 46 ():Fru talman! Det har gått mer än ett halvår sedandessa kontakter togs. Om Tipstjänst nu bestämmersig för att ändå lägga ned ''off-line-systemet''hoppas jag verkligen att det inte också tar ett halvårinnan överläggningen mellan ministern ochTipstjänst kommer till stånd.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:33 om exporten avkrigsmateriel till IndonesienAnf. 47 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omden överväger att inskränkaexporten av krigsmateriel till Indonesien.I sin fråga hänvisar till uppgifterom amerikanska överväganden att införa förbudmot krigsmaterielexport till på grund avbristande respekt för mänskliga rättigheter. Denamerikanska regeringen har i ett officiellt uttalandesom återgavs av amerikanska medier den 8 augustimycket tydligt sagt ifrån att det inte finns någotvapenembargo eller övervägs något sådant. Ettförslag i den amerikanska senaten om indragning avmilitärbistånd till på grund av bristanderespekt för de mänskliga rättigheterna har enligtsenaste uppgifter inte accepterats utan vilar tillsvidare.Efter att först ha konstaterat detta vill jagunderstryka ett mer generellt förhållande: Detfaktum att ett annat land förändrar sin hållning iden ena eller andra riktningen medför i sig ingenändring av svensk politik på detta område. Vårpolitik formas genom att regeringen tar ställning tillkonkreta exportärenden. Andra länders agerandekan vara ett av många element som vägs in vid enhelhetsbedömning.Som jag framhöll i mitt svar på , behandlar regeringenfrågor om krigsmaterielexport till --precis som till andra länder -- enligt de riktlinjersom godkänt. Liksom kommeralla viktiga ärenden som rör attföreläggas den rådgivande nämnden förkrigsmaterielexportfrågor för bedömning.Eftersom varje ärende behandlas för sig utifrån deomständigheter som finns i just det fallet, är detsvårt för mig att i förväg säga vilka tillståndsbeslutsom regeringen kommer att fatta i framtiden.Allmänt sett kan jag emellertid säga att regeringenpå många områden har noterat en positivutveckling i . Detta gäller såväl denekonomiska som den sociala utvecklingen i landet.Vad Östra Timor-frågan beträffar har vi noteratden ökade tonvikten på en förhandlingslösning avkonflikten. Den indonesiska regeringen harpåbörjat en nedtrappning av den militära närvarosom inleddes i samband med att territorietannekterades. Det är också positivt att Indonesienoch nu tycks inriktade på att gå framåtstegvis i den dialog som FN:s generalsekreterareleder.Det är regeringens bedömning att Indonesienspelar en betydelsefull roll för fortsatt politisk ochekonomisk stabilitet i . Vi är bl.a. av denanledningen angelägna om att utveckla Sverigesförbindelser med landet. fortsätter vi attnoggrant följa läget beträffande de mänskligarättigheterna i Indonesien.Jag har tagit del av de erfarenheter som IngelaMårtensson och hennes kolleger redovisat från ettbesök på . Förvisso kanförhållandena på ön alltjämt betecknas somotillfredsställande i många avseenden. Men jag villdock här betona att riktlinjerna förkrigsmaterielexport är avsedda att fungera som enmåttstock som gäller för alla länder. Det står ingeti riktlinjerna om att regeringens vapenexportbeslutskall användas som instrument för att bedrivapåtryckningar mot andra länder.Sedan år 1987 har regeringens tillstånd för utförselav krigsmateriel till endast avsettreservdelar, tillbehör och annan utrustning tilltidigare levererad materiel. De faktiskaleveranserna har varit mycket små. De uppgårtotalt sett till knappt hälften av en procent av densvenska krigsmaterielexporten under dennaperiod. Den positiva utveckling som under desenaste åren kunnat noteras i iallmänhet och även på har lett till attregeringen, efter att ha hört den rådgivandenämnden, nu gör bedömningen att kankomma i fråga även för viss annan materiel.Jag vill avsluta med att understryka att restriktivitetfortfarande råder, och att konkreta regeringsbeslutbara fattas om någon export faktiskt blir aktuell. Vihar sett en utveckling i positiv riktning. Ännu kansituationen dock knappast betraktas som helttillfredsställande. Detta gäller i synnerhetbeträffande respekten för de mänskligarättigheterna. Det ligger i sakens natur attriktlinjerna medför att ett land kan komma attuppfylla uppställda kriterier innan en enligt våravärderingar helt idealisk situation råder i landet.Om kraven ställdes så högt, skulle vi endast kunnaexportera krigsmateriel till mycket få länder, omens några. De säkerhetspolitiska målsättningarnamed vår krigsmaterielexport skulle då bli omöjligaatt uppfylla.Anf. 48 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka för svaret. Jagmåste säga att jag är chockerad över det svar jagfått.Det faktum att nu öppnar för mervapenexport till är för mig en storchock. Hur kan man göra denna bedömning nu närdet inte finns några tecken alls på att det har blivitbättre när det gäller mänskliga rättigheter? Det ären sak att regeringen gör bedömningen att detpågår en social och ekonomisk utveckling, men vadgäller för de mänskliga rättigheterna? Har det blivitbättre när det gäller de mänskliga rättigheterna påÖsttimor?Statsrådet talar om att vi inte skall göra någrapåtryckningar. Nej, men vi skall inte hellerexportera vapen till länder där det pågår väpnadekonflikter eller där det finns risk för väpnadekonflikter! Det är inte så länge sedan det var en renmassaker på ungdomar på . Det var inte sålänge sedan man slog ned folk i -- 1989 -- ävenom det inte har hörts så mycket om det.Det pågår väpnade konflikter, och det är ett enormtförtryck av folket på . Man får över huvudtaget inte lov att säga sin mening. Biskop , somvi träffade, sade att det inte alls har blivit bättre.Militären har inte alls reducerats. Ca 10 000militärer och poliser kontrollerar en befolkning på700 000.Jag undrar hur man i det läget kan öppna för merexport. När fattades detta beslut? Vad är det manskall sälja? Det sägs att det skall göras med en vissrestriktivitet. På vilket sätt skall det vararestriktivitet? Det finns mycket i det här svaret somkan man ställa sig frågande inför. Det står också islutet av svaret att om någon export blir aktuellskall en bedömning göras. Kan vi nu få höra vad detär som är aktuellt?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! och jag har medjämna mellanrum fört en debatt kring frågan omkrigsmaterielexport till . Jagkonstaterade senast vi debatterade den här fråganliksom jag konstaterar att på utvecklingen i på väsentligapunkter skiljer sig från min, regeringens och denrådgivande nämndens för krigsmaterielfrågor.På en punkt är vi överens, nämligen att läget påÖstra är otillfredsställande, men det finnssäkert olika grader i bedömningarna. Menregeringens bestämda bedömning, som givetvis ären helhetsbedömning, är att situationen iIndonesien -- det är här fråga om export till ett landmed 195 miljoner invånare och som har ett mycketstort antal öar -- även om den är otillfredsställandei vissa avseenden har utvecklats i rätt riktning.Vi menar å ena sidan att situationen på präglas av en hård polisiär kontroll avbefolkningen och att situationen där ärotillfredsställande. Men de bedömningar som visjälva gör och som får stöd i många andrabedömningar är å andra sidan att utvecklingen påflera punkter totalt sett går i rätt riktning. Jag kani sammanhanget peka på att ,som är talesman för den timoristiskaoppositionsrörelsens paraplyorganisation, i ettanförande i framhöll att denväpnade kampen numera närmast är symbolisk ochatt man eftersträvar en stegvis, fredlig lösningpå konflikten.Anf. 50 ():Fru talman! Jag fick inte svar på mina frågor.Därför ställer jag fortfarande frågorna: När togsbeslutet och när kopplades den in på detta?Jag skulle önska att statsrådet talade med biskopBelo på för att efterhöra hur situationenfaktiskt är. Även om det nu inte är fråga om väpnadkamp, pågår ju ändå ett strängare förtryck. Man fårinte demonstrera, det ges ingen möjlighet att sägavad man tycker och man tillåter över huvud tagetingen opposition. Med alla arresteringar och alltsom där pågår är förtrycket ändå hårdare. Det finnsinget tecken på att någon konflikt inte pågår. Jagvill veta när beslutet togs och vad det är man skallleverera. Det pågår faktiskt en ockupation. Sverigehar ju inte godkänt att har ockuperatÖsttimor. Detta är ett tillräckligt skäl för att maninte skall sälja vapen till ockupationsmakten.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Som känner till ärdet praxis att icke kommentera enskildakrigsmaterielexportärenden. Det må gällaIndonesien eller vilket annat land som helst.Det sker en löpande prövning av dessa frågor efterhand som de kommer upp, och redovisning lämnasövergripande över exporten till olika länder. Densenaste siffran beträffande exporten för föregåendeår var mig veterligen ca 4 miljoner kronor.När det gäller utvecklingen och de redovisningarsom finns för läget på , vill jag gärna sägaatt jag inte har lyssnat till biskop . Däremot harjag fått del av redovisning förläget på , vilken bekräftar att situationenicke är tillfredsställande. Men min grundläggandebedömning, att utvecklingen går i rätt riktning, harIngela icke givit någon kommentar till.Anf. 52 ():Fru talman! När det gäller de mänskligarättigheterna har utvecklingen inte gått i rättriktning. Den ekonomiska utvecklingen på Javaetc. är en annan fråga. Jag anser inte attutvecklingen går i rätt riktning när man byggervägar och strategiska byar och tvingar ner folk tillkusten för att befolkningen bättre skall kunnakontrolleras.Fortfarande pågår en ockupation. Därför kan jaginte förstå hur utvecklingen kan anses varatillfredsställande. När det gäller ockupationen haringenting hänt. Situationen är densamma som1975. Om jag nu inte kan få reda på vad det är förvapen som exporteras, kanske jag kan få veta närbeslutet fattades. Vi debatterade denna fråga här imaj. Hade regeringen då fattat beslut om att öppnamöjligheterna?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan konstatera att IngelaMårtenssons grundläggande bedömning av vad somsker på skiljer sig från min bedömning,som också grundar sig på andra insiktsfullabedömares. Det finns många tecken på attutvecklingen går mot det bättre. Det finns nu endialog, utvecklingen är fredlig, vissa trupper drastillbaka, dialogen mellan och Portugalunder ledning av FN:s generalsekreterare harintensifierats och det finns ökade inslag av realismkring dessa frågor. Detta visar sig också genom attIndonesien i den internationella dialogenuppenbart visar en större känslighet inför dessafrågor.Som jag sagt kan jag inte kommenterahanteringen av enskilda ärenden, men jag kanbekräfta att beslut har fattats sedan vi i majdebatterade denna fråga här i kammaren.Anf. 54 ():Fru talman! Tidpunkten för den ändradebedömningen kan väl inte vara hemlig. Den fråganmåste väl statsrådet kunna besvara. Jag fick nu höraatt bedömningen ändrades efter den debatt som jagtror ägde rum , om jag inte missminnermig. Jag vill veta när den ändrade bedömningengjordes, eftersom det i alla fall är fråga om enkursändring.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Den grundläggande bedömningen attutvecklingen går till det bättre gjordes vid dendebatt som jag hade med .