prot · GG0952 · 1993-01-14 00:00:00 — Mansade att staten lassade över uppgifter påkommunerna utan att tala om hur de skulle betalas.Nu har, på förslag av den nu sittande regeringen, enfinansieringsprincip slagits fast. Jag tror att mångakommuner uppskattar detta mycket. Med rättatycker jag att det sett ur kommunalt perspektiv ären stor förbättring.Slutligen vill jag säga några ord omeffektiviseringar och servicen inomkommunsektorn. Det finns, som framgår av denskrift som jag gav vidare, fortfarande storaskillnader mellan olika kommuner -- och faktisktäven mellan olika delar av en och sammakommun -- i kostnader för att utföra en och sammatjänst.Detta ger en stark tilltro till idén om att detfortfarande finns ganska stora förbättringar attgöra. Det finns ett stort utrymme föreffektiviseringar. Därtill kommer att, vilketframgår i skriften och i många andraverklighetsnära exempel, den personal som deltari förnyelsearbetet har många ytterligare goda idéer.Den personal som deltar i förnyelsearbetet tyckeratt det initiativ som har tagits är bra.Hela idén med förnyelse grundar sig påen klok tanke, nämligen att det är de som ipraktiken sysslar med jobbet som bäst vet hur manskall organisera det. Det är därför som regeringenhar föreslagit att man skall ta bort alla de hindersom finns för kommuner att själva besluta omorganisationen. I det här fallet är kommunen dekommunalt verksamma som jobbar med självaprojekten.Det framgår också i skriften att en stor del avpersonalen anser att förnyelsearbetet i sig har bliviten kick för jobbet. Det har gjort arbetsuppgifternaroligare.Min andra synpunkt, som svar på , är att långsiktigt arbete inte är något somman börjar med , som man avslutar nästa dagoch som man kan återuppta en tredje dag.Detta är ett långsiktigt arbete som har inlettsganska långsamt, i flertalet fall ,eftersom det har funnits så många statliga hinder,men det sker i betydligt snabbare takt allteftersomolika statliga hinder har tagits bort.Det är mycket viktigt att detta arbete successivtfortsätter. Om man skulle sätta stopp , somSocialdemokraterna förefaller förespråka, skullemånga förlora tron på att det faktiskt är bra attförändra och förnya för att kvaliteten på tjänsternaoch servicen skall bli bättre. Jag tror att det skullevara ett oerhört bakslag för dem inom kommuneroch landsting, och för dem inom de alternativ somredan börjar komma fram, som tycker attförändringar är viktiga för att få fram bra tjänster.I detta sammanhang vill jag nämna att det är felsom påstod, att för mig är detframför allt privatisering som gäller. I alla depropositioner och förslag som har lagts fram avregeringen beträffande förnyelse hardet framkommit att det centrala är konkurrensen.Vi ogillar både offentliga och privata monopol. Detsom är centralt för att få fram bra tjänster ocharbetsmiljöer är att det finns konkurrens. Detbekymrar mig att Socialdemokraterna motarbetardetta.Lars säger att förnyelsen skall skjutasupp -- den kan ske sedan -- därför att det nu ärbesvärligt på arbetsmarknaden. Jag tror, som jagnyss sade, att det vore ett allvarligt misstag. Det ärmycket angeläget att man underhåller dettalångsiktiga och ganska strävsamma jobb för attändra arbetsorganisation osv. Det skall stödjas påalla tänkbara sätt, med ytterligareregelförenklingar och borttagande av statligaregler.Ur sysselsättningsperspektiv är det centralt att viför det första får ekonomin att börja växa och fördet andra att vi får en aktiv arbetsmarknadspolitik.Lars är väl medveten om alla deåtgärder som regeringen redan har satt i sjön och deytterligare åtgärder som finns föreslagna ibudgetpropositionen, som avlämnades alldelesnyss. Jag skall inte räkna upp dem alla, men detfinns flera nya centrala inslag i en aktivarbetsmarknadspolitik som både hjälper ungdomaroch motverkar uppkomsten avlångtidsarbetslöshet.Ett av dem är framtaget gemensamt av regeringenoch socialdemokratin, och jag utgår ifrån att ävenSocialdemokraterna tycker att det förslaget ärmycket bra.Man måste alltså skilja mellan det långsiktigaperspektivet -- som är det helt centrala, inte minstur kvinnosynpunkt och ur fördelningssynpunkt --för tillväxten och perspektivet av en aktivarbetsmarknadspolitik, där vi använder tiden tilldess att tillväxten kommer i gång på ett bra ocheffektivt sätt och hjälper de människor som annarsskulle komma i kläm.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tror inte att någon av oss som haryttrat sig i denna debatt vill stoppa förnyelsen --tvärtom. Den måste fortsätta. Det handlar om attutbilda personal, om att pressa de administrativakostnaderna, om att omskola och om att höjakompetensen i kommunerna. Men vad vi säger äratt vi inte tror på att i dagens läge, med engalopperande arbetslöshetsökning, som instrumentför att åstadkomma denna förnyelse användauppsägningar av personal.Vi socialdemokrater anser att den viktigasteövergripande uppgiften är att hejda en långsiktigthög arbetslöshet med utslagning av stora grupper,inte minst kvinnor. Det är ett av skälen till att vireagerar så kraftigt mot försämringarna ikommunerna.När man i kommunerna förbereder omfattandevarsel är det inte bara så att man planerar för ettevigt elände, utan varslen riskerar också att fåfunktionen av självuppfyllande profetia.I min hemkommun har vi drygt5 000 arbetslösa. Det finns en del industrier somfortfarande anställer folk, och jag kan lovafinansministern att de inte har några som helstbekymmer med att hitta välutbildade ochkompetenta människor. Under de kommande tvååren är de två stora, mörka molnen påarbetsmarknadshimlen i min hemkommun å enasidan att staten skall säga upp ungefär 600anställda, å andra sidan att --den största arbetsgivaren i kommunen -- kommeratt utfärda ett stort varsel under våren.Jag kan bara dra en slutsats av detta, nämligen attom detta genomförs är risken mycket stor att viunder kommer att ha en högpermanent långtidsarbetslöshet, och det är detstörsta hotet mot människors trygghet och välfärd.Dessutom -- och på den punkten sammanfaller våraintressen -- är det ett stort hot mot våra framtidamöjligheter till en gynnsam ekonomisk tillväxt omvi tvingas bära bördan av en mycket storarbetslöshet.Därför är vår slutsats: Stoppa rundgången! I ställetför att lämna ut passivt arbetsmarknadsstöd underlågkonjunkturen kan man använda pengarna till atthöja kompetensen och utbilda personal. Man kanavvakta med personalindragningar och se till att vi istället klarar den nödvändiga återhållsamheten närkonjunkturen vänder och det blir fart på hjulen iindustrin. Då har vi möjligheter att klara bådesysselsättningen och en stabil tillväxt även iframtiden.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 11 ():Herr talman! Jag kan inte hjälpa att jag blir litetupprörd när det talas om förnyelser,effektiviseringar och rationaliseringar. Jag vet attdet har pågått ettförnyelsearbete inom den offentliga sektorn,innefattande decentraliseringsbeslut,resultatenheter osv. Exemplen är många. Det finnsdock alltid en smärtgräns. Det går inte alltid likafort med förnyelsen och effektiviseringarna, t.ex.om man en gång har lyckats nå ett mycket braresultat i den vägen. Risken är att det kan kommaett mycket starkt bakslag.Vid en förnyelse inom den offentliga sektorn fårman inte heller ge avkall på kvaliteten. Jag tyckeratt husläkarsystemet illustrerar detta. Mankonverterar tjänster och säger upp biträden,undersköterskor och distriktssköterskor för att istället anställa husläkare. Effekten av det blir får en husläkare, som säkert är mycketkompetent, men som inte har så stora begrepp omomvårdnad och omsorg. Vem skall utföra sådanadelar av verksamheten som att ta hand om gamlatant och hennes bensår? Vem skall klara denomvårdnaden? Är det meningen att husläkarenskall göra också det, kommer han eller hon inte attkunna ta hand om så många patienter, och därmedblir detta en mycket dyr reform.Jag tycker därför att det är märkligt att man nuvarslar och säger upp anställda innan man tagit redapå vilka konsekvenser detta får. Det handlar intebara om sjukvårdande verksamhet,utan detsamma gäller också för barnomsorgen. Omdenna bara blir en , kanman inte säga att den ger någon kvalitet, och det ärolyckligt.Arbetslösheten växer i rasande takt. I Stockholmslän har vi ca 50 000 öppet arbetslösa, och i detantalet har man ändå inte räknat in de varsel somlandstinget säger sig komma att lägga ut. Man kaninte se annat än att också den offentliga sektorn ären krisbransch. Jag tycker att det framgår mycketklart.Det är svårt att tro att det går att rationaliseramycket mer. Fortsatta besparingar leder tillregelrätt nedskärning av service och kvalitet och tillförsämringar inom barnomsorg, äldreomsorg,skola och annat. Det kan beklagligtvis ocksåkännas i luften att avståndet är långt mellanRosenbad och verkligheten ute i , därpersonal och patienter finns. Det avståndet ärfaktiskt längre än mellan ochHaparanda.Anf. 12 Finansminister ():Herr talman! tog i ett tidigareinlägg upp storstadsperspektivet. Jag vill barapåminna om något som jag faktiskt trodde attSylvia var medveten om, att i detutredningsarbete som pågår om strukturindexet,som det så vackert heter, iskatteutjämningssystemet är det särskilt påtalat attstorstadsperspektivet är en viktig faktor.Utredningen har hållit på i nästan tre kvarts år,så jag utgick ifrån att var medvetenom det, men jag kan tala om det för säkerhets skull.Storstadsperspektivet är en av många faktorer somdet är angeläget att få litet bättre belysta i det nyaskatteutjämningssystem som vi skall ha merapermanent fr.o.m. 1995.Lars sade att Socialdemokraterna intevill stoppa förnyelsen. Det låter ju bra, men detförefaller vara mera en läpparnas bekännelse. Närdet kommer till kritan och det handlar om att gekommuner och landsting möjlighet att faktiskt göraså som det passar medborgarna bäst i den delen avlandet och som de anställda själva ofta har initierat,dvs. på litet friare sätt, när det handlar om att tabort statliga bestämmelser, då röstar nisocialdemokrater emot.Det är väl bra om det kan bli ändring på det med dekommande förslagen som regeringen avser attlämna över till för att möjliggöra enstörre frihet inom den kommunala verksamhetenatt jobba på det sätt som man själv och de som skallutnyttja tjänsterna kan komma överens om är bäst.Sedan är det då detta med sammanblandning av vadsom egentligen är viktigast i kommunalverksamhet. Är det servicen, är det kvaliteten ochomfattningen på tjänsterna eller är det antaletoffentliganställda tjänstemän? Jag tycker attdiskussionen från socialdemokratisk sida allt merahar glidit över till att det egentligen inte ärtjänsterna och servicen som är det centrala utanfrågan om arbetet utförs av människor inom denoffentliga sektorn eller om det utförs bättre någonannanstans eller om det kan vara så att tjänsternakan vara lika bra om de utförs av nio personer istället för som förut tio personer.Då tycks det mig som om antalet personer är detsom ibland tar övervikten. Jag tycker att det voremycket beklagligt, därför att det skulle motverkamöjligheten att upprätthålla inte bara en bra utanen bättre social välfärd i det långa perspektivet, ochdet tror jag faktiskt är oerhört centralt.Därför menar jag att det är viktigt att ha tjänsternaoch kvaliteten på dem i centrum när man diskuterarhur välfärdspolitiken skall utformas och att ha detperspektivet vad gäller jobben att se tillväxt i helaekonomin som det centrala, kompletterat med enaktiv arbetsmarknadspolitik, inte att tro att mankan lösa några långsiktiga sysselsättningsproblemgenom att tvinga in alla människor i offentlig tjänst,vilket är det hypotetiska slutresultatet av LarsStjernkvists lösning. Det skulle vara till stor skadainte minst för dem som verkligen tycker att det ärviktigt med bra social service, nämligenmedborgarna i samhället.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 januari1992/93:316 av i (m) tillmiljöministern om miljöproblem iÖresundsområdet:Oavsett om inrikesminister skämtadeeller ej avseende möjligheten att med militärstoppa finns det skäl att ifrågasättauppriktigheten i det danska miljöengagemangetoch dess konsekvenser för södra klagas det ofta över dålig luft, och dettakan i många fall härledas till bristande ochosolidarisk dansk miljömedvetenhet!Danska kolkraftsaggregat med låg reningsgrad ärnämligen ett konkret hot mot miljön i framför alltsödra . Detsamma kan sägas om de utsläppfrån danska avloppsreningsverk som ofta går direktut i havet och därigenom drabbar svenska kuster.Är statsrådet beredd att ta initiativ till en dialogmed i syfte att minimera de danskaföroreningarna?1992/93:317 av () till statsrådetBo Lundgren om den bokföringsmässigavärderingen av fastigheter:En grundorsak till finanskrisen är raset ifastighetspriserna. Enligt nuvarande regler skallbanker som tar över fastigheter från dåligalåntagare skriva ner dessa till dagens lågamarknadsvärde. Detta leder till att bankernakommer till staten för miljardstöd. I andra länder(, ) har myndigheterna i motsvarandesituation helt öppet ändrat värderingsreglerna föratt på så sätt över tiden jämna ut bankernasbokföringsmässiga förluster för att minskarealekonomiska uppoffringar via ökat statligtbudgetunderskott. Internationellatrovärdighetsproblem finns inte med detta förslag,eftersom skuldsidan i bankerna redan ärstatsgaranterad.Är skatteministern beredd att lägga fram förslagom en temporär ändring av reglerna förbokföringsmässig värdering av fastigheter?1992/93:318 av () tilljordbruksministern om bestämmelserna omdjurhållning för köttproduktion:I ungdjursstallar för köttproduktion får enstallavdelning bestå av högst 100 djurplatser.Denna bestämmelse återfinns i LSFS 1989:20 L1002 kap 23 §.Ur hälso- och smittosynpunkt finns det inga skälsom motiverar att denna typ av stallavdelningarinte skulle kunna rymma fler djur.Det finns nu animaliegårdar som vidtar omfattandeombyggnader för att anpassa sig till att mötakonkurrensen från . Denna och andraparagrafer i författningssamlingen är till storthinder för att erhålla en konkurrenskraftigköttproduktion. Utan att ge avkall på en högambitionsnivå vad gäller djurhälsan går det attförändra vissa djurskyddsföreskrifter.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attändra dessa föreskrifter?1992/93:319 av () tillmiljöministern om internationellamiljöarbete beträffande den miljön:Oljekatastrofen utanför Shetlandsöarnaaktualiserar flera frågor som berör svensk marinmiljö. I den akuta situationen handlar det om påvad sätt påverkas av detta utsläpp,men lika viktigt är principiella frågor kringtransporter i svenska vatten av fartyg med olja ochannan miljöfarlig last.I början av 1980-talet redovisades en utredningtillsatt av , som hette ''Rentur'', om den svenska situationen. Flera nya internationella avtal haringåtts, t.ex. Helsingforskonventionen. harockså infört en ekonomisk zon.Flera stora olyckor har skett på olika håll i världen,vilket ger nya kunskaper om hoten mot den marinamiljön och om vilka effekter stora oljeutsläpp ledertill.Jag vill mot denna bakgrund fråga miljöministern:Hur agerar i det nationella ochinternationella miljöarbetet för att undvikaoljeskador i den miljön?5 § Kammaren åtskildes kl. 12.50.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.