prot · GH0931 · 1993-11-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:31Fredagen den 26 novemberKl. 9.001 § Svar på interpellation 1993/94:45 omgenetisk krigföringAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har i eninterpellation ställt ett antal frågor till mig omgenetisk krigföring.Utgångspunkten i interpellationen är attgentekniken ger möjligheter att tillverkabiologiska vapen av helt nya slag. Det är förvissosant att den snabbt växande kunskapen inombiotekniken i allmänhet och gentekniken isynnerhet innebär oönskade möjligheter attutveckla nya typer av biologiska stridsmedel, somkan vara av en helt annan karaktär än desjukdomsalstrande mikroorganismer som tidigarelåg inom vår föreställningsvärld.Forskningen om människans gener, kanske mestuppmärksammad genom det stora internationellaGENOM-projektet (även kallat HUGO-projektetefter organisationen ), varigenom hela det mänskligaarvsanslaget i detalj kartläggs, leder nu till attytterligare möjligheter till missbruk kan skönjas iframtiden. Kunskap om de mänskliga arvsanslagenskulle kunna användas för utveckling avstridsmedel, som selektivt riktades mot gruppermed olika genetiska egenskaper.Den snabba vetenskapliga utvecklingen inom detbiotekniska området och möjligheten att medgenteknikens hjälp tillverka nya agens för B-krigföring har uppmärksammats inom FN:snedrustningsarbete. Vid de senastegranskningskonferenserna av den s.k. B-vapenkonventionen har många länderverkat för att stära konventionen. Så harförtroendeskapande åtgärder (confidence buildingmeasures) utvecklats där konventionsstaterna påfrivillig basis redovisar aktiviteter i syfte attöka öppenheten i fråga om bioteknikensanvändning och undvika misstolkningar mellanstater.Vid den senaste granskningskonferensen år 1991bestämdes dessutom att en expertgrupp skulleutvärdera möjligheter till att kontrollera ellerverifiera B-vapenkonventionens efterlevnad. Dettaarbete har just avslutats. Expertgruppenkonstaterar att det finns tekniska möjligheteratt kontrollera efterlevnaden av konventionensregler. Därigenom kan förtroendet förkonventionen stärkas, eftersom enverifikationsmöjlighet skulle bidra till att staterlever upp till sina skyldigheter enligt konventionen.Sverige har genom varit mycket aktivt idenna process. har således innehaftordförandeposter för olika tekniska delar avarbetet i och har anordnatinternationella arbetsmöten i syfte att mellantekniska experter diskutera möjligheter ochproblem med verifikation av B-vapenkonventionen.Utvecklingen av möjligheterna att ta fram genetisktselektiva vapen följs noga av Försvaretsforskningsanstalt i samverkan meduniversitetsforskare.Det finns mot denna bakgrund all anledning attfortsätta vårt starka engagemang och aktivaarbete i denna fråga.Fru talman, det är lätt att tydligt svara ja på alla tredelfrågorna i interpellationen:1. Är försvarsministern beredd att verka för attSverige även fortsättningsvis agerar kraftfullt pådet internationella planet för att gällande regler omförbud mot biologisk krigföring respekteras? Mittsvar är ja.2. Är försvarsministern beredd att verka för attgenteknologins framsteg inte används förutvecklande av nya biologiska vapen? Mitt svar ärja.3. Är försvarsministern beredd att verka förinförandet av ett effektivt kontrollsystem för attövervaka utvecklingen inom genteknologinsområde vad gäller vapen? Mitt svar är ja.Jag anser att den försvarsforskning som vi harom biologiska stridsmedel -- direkt underregeringen och med full insyn -- är just vad vibehöver för att kunna följa utvecklingen frånhotbildssynpunkt, bedöma skyddsbehov samtagera kraftfullt både nationellt och internationelltför att minska riskerna för missbruk av det i såmånga andra avseenden viktiga framtidsområdesom biotekniken och gentekniken utgör.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, som jag tyckerär mycket positivt. Försvarsministern har ju svaratja på alla de frågor som jag ställt. Men jag harytterligare en fråga som jag redan inledningsvis villställa:Är försvarsministern beredd att medverka till att dedelar av den genetiska koden som skiljer olikafolkslag från varandra hemligstämplas?Fru talman! Jag är väl medveten om att jag har gettmig in på ett område som är både svårhanterligt ochsvårbegripligt. Men jag anser att detta område är såviktigt ur perspektivet mänskliga rättigheter att detmåste lyftas fram i ljuset. Och var skulle det i så fallske om inte i ett demokratiskt land där vi harmöjligheter att både tala och påverka?Det som har med människors tillblivelse ochframtida förutsättningar att göra är mycketlockande områden för forskning och spekulationerpå många olika sätt. Jag vill påstå att all forskninginte är god och inte har mänsklighetens bästa somutgångspunkt. Jag vill också påpeka att jag intedirekt är negativ till genforskningen som sådan omden står i mänsklighetens tjänst. Men det ärforskningens svarta baksida, om jag kan uttryckamig så, som oroar.Genteknik är den del inom biotekniken där mandirekt arbetar med arvsanlagen. Genteknik innebäratt man med tekniska metoder, ofta med hjälp avbiologiska värdar, mellanhänder, flyttar arvsanlagfrån en organism till en annan. Det är också möjligtatt flytta genetiskt material från en art till en annan.Gentekniken har gjort det möjligt att utveckla nya,effektiva skyddssystem. Som exempel kan nämnasvacciner och annan profylax samt metoder för tidigdiagnostik. som gentekniken har förtmycket gott med sig finns det tyvärr också enmörkare sida i den här verksamheten.De toxiner som kan produceras medgenteknik överträffar nervgasernas giftighet,påpekar bl.a. FOA i en artikel i 1991:18.Man kan också framställa skräddarsydda vapensom det är nästan omöjligt att diagnostisera förfienden. Genom att komponera ihop anlag frånolika organismer omintetgör man nästan allachanser för upptäckt, även med de mest avanceradegentekniska metoder. Den ökade kunskapen omden mänskliga arvsmassan kan också få militäratillämpningar genom att man vet hur man skall slåut vissa mänskliga egenskaper.Fru talman! Den senaste forskningen har gjort detmöjligt att ''målstyra'' toxiner till olika organ ellerstrukturer i människokroppen. Enligt HansWigzell, professor i immunologi, skullle det ocksåvara möjligt att utveckla biologiska stridsmedelsom utnyttjar genetiska skillnader mellan olikafolkslag. Den etniska rensningen skulle på så sättkunna bli total. Detta anser jag är mycket allvarligt,och det är också, tyvärr, relativt okänt för många --dvs. för oss vanliga människor.Konventionen om förbud mot utveckling,framställning och lagring av bakteriologiska(biologiska) vapen och toxinvapen förbjuderforskning, utveckling och lagring av biologiskavapen.Men den konventionen är inte ett tillräckligt skydd.Den tillåter t.ex. skyddsforskning kring biologiskavapen. Sådan forskning ger kunskap dels om hurbefolkningen kan skyddas mot biologiska vapen,dels om hur nya biologiska vapen kan framställas.Problemet är att det är mycket svårt att avgöra vadsom i verkligheten kan klassas som offensivförsvarsforskning eller defensiv skyddsforskning.Den mycket snabba utvecklingen beträffandebiologiska stridsmedel och de toxiner som kanproduceras med genteknik är oroande. Under1980-talet ökade kopplingen mellan biotekniken,militärforskningen och den militära tillämpningenmarkant. --ökade Pentagont.ex. medlen för sitt program för ren biologiskförsvarsforskning från 15,1 till 90 miljoner dollarårligen.Fru talman! Jag berör områden som jag anser måsteuppmärksammas mer och bevakas. Det vore djuptolyckligt om den ökade kunskapen om arvsmassanfick militära tillämpningar. Utnyttjande av genetiskkunskap för att utveckla vapen, anser jag, bordehelt förbjudas.Ytterligare ett problem är att ett verkligt effektivtkontrollsystem saknas. Från svenskt håll har B- ochtoxinvapenkonventionen längekritiserats för sin brist på kontroll ochverifikationsprocedurer, även om det enligtförsvarsministerns svar finns tekniskamöjligheter att kontrollera efterlevnaden avkonventionens regler. Men många länder, framförallt , är mycket tveksamma till långtgåendeverifikationsmetoder, då ju dessa kan användassom en förevändning för att få otillbörlig insyn iländernas biotekniska industri eller användas föratt få tillgång till unikt genetiskt material.Som exempel kan också nämnas att ännu intehar godtagit planerad eller pågående övervakningför att förhindra att förbjudna kemiska ochbiologiska stridsmedel återanskaffas.Det här är mycket svåra politiska frågor, tycker jag,som måste lösas. Det handlar ju om vår världsöverlevnad. Det är bra att är kraftigtengagerat i de här frågorna. Men jag tycker att deockså mera måste föras fram i ljuset.Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Som framgår av mittinterpellationssvar till ser vifrån Försvarsdepartementets och försvarets sidamycket allvarligt på den här utvecklingen. Vi följerden noga. Jag har själv vid ett antal tillfällen blivitinformerad om utvecklingen på området, inte minstgenom FOA. Jag vill nog påstå att vi har en så godbild av vad som håller på att ske som ett litet landrimligen kan ha.Som också framgår av mitt interpellationssvar ärdet inställning att vi skall skapa godaverifikationsprocesser -- eller, på vanlig svenska,kontroll över vad som håller på att ske. Vi skall setill att redan ingångna konventioner på det härområdet verkligen respekteras. Vi skall också varaberedda att införa nya kontrollåtgärder om detskulle visa sig vara nödvändigt med tanke på densnabba utvecklingen på området.Jag är av den bestämda uppfattningen att det justhärvidlag på detta område är viktigt att man såtidigt som möjligt griper in och försöker förhindrainte minst att den här typen av vapen, som det ärlätt att hantera men som det är svårt att kontrollera,framför allt inte kommer till användning vid olikaformer av terroristaktiviteter m.m., som ju är enmöjlighet till användning som vi sällan tänker på ide här sammanhangen när vi talar om hur olikastater forskar och utvecklar olika former avbiologiska vapen -- inte minst har man tidigare gjortdet.Det är emellertid viktigt att slå fast attgenforskningen också innebär stora möjligheter förmänskligheten. Vi kan därför inte införa någonform av generellt förbud på det här området. Dettaär en besvärlig avvägningsfråga. Jag somförsvarsminister är knappast lämpad att svara påfrågan om var gränserna går för vilkengenforskning som skall tillåtas och hur den skallbedrivas. Där försiggår ju en mycket intensivdebatt sedan ett antal år tillbaka.Margareta ställde ytterligare en frågautöver de tre som fanns med i interpellationen. Detgäller då möjligheterna till sekretess på det härområdet. Jag vill gärna säga att jag tycker att dethär är en svår fråga. Det är inte möjligt för mig sominte är tekniker eller forskare att säga vad somrimligtvis bör hemligstämplas och var det kanfinnas anledning att i själva verket ha så storöppenhet som möjligt. Det är en fråga som vi skallfölja. Det går inte att här i talarstol gåin på vad som är möjligt och önskvärt atthemligstämpla eller inte.Anf. 4 ():Fru talman! Jag håller helt med försvarsministernom att det här är mycket svåra frågor, vilket jagockså påpekade i mitt anförande. Men det är ocksåväldigt viktigt att de förs fram i ljuset, så att vivanliga människor får reda på vad som pågår påforskningsområdet.Eftersom det är så svårt att veta var gränserna gårför den positiva och den negativa användningen,om jag får uttrycka mig så, är det väldigt viktigt häratt man samarbetar över gränserna -- både överforskar- och användargränserna och överlandgränserna -- på det här området. Det gäller attbestämma sig för att hit får vi gå, men inte längre.Det måste också finnas gränser för den härforskningen och framför allt för tillämpningen avden. Det är oerhört viktigt att regler fastställs.Min sista fråga har inte diskuterats så mycket. Jagfrågade alltså om försvarsministern är beredd attmedverka till att den genetiska kod som skiljerolika folkslag från varandra hemligstämplas.Eftersom den frågan inte har diskuterats så väldigtnoga undrar jag om det finns några planer på attsätta i gång en sådan diskussion som överbryggarolika fakulteter, olika kunskaper och olikaaktiviteter.Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! När det gäller ett eventuellthemligstämplande av den genetiska koden pågår endiskussion. Jag kan knappast här i riksdagenstalarstol, i synnerhet som frågan inte fanns med iMargareta interpellation, gå in på dettanu. Det är en fråga som får beredas i sedvanligordning. Man får väga för- och nackdelar medsekretess på detta område. finns det ocksåstora fördelar med en öppenhet på det här området.Men alldeles självklart skall vi se över den debattenoch se vad som kan vara mest rimligt.Margareta tar upp frågan om ettinternationellt samarbete på området. Då vill jagsäga att har ett gott rykte i dessasammanhang. Vi har varit pådrivande. Vi har varitväldigt engagerade. Jag tror att har spelaten stor roll, och kommer även i fortsättningen attgöra det, för att få rimliga etiska regler på dettaområde.Ärligt talat tror jag inte att det är detta som är denstora problematiken. Det finns en lång radområden där det finns utomordentligt brainternationella konventioner. Jag tänker då på dekemiska vapnen, på icke-spridningen av kärnvapenm.m. Problemet är ju att det finns länder somantingen icke skriver på de här avtalen eller också,även om de har skrivit på avtalen, helt enkelt inteföljer dem.Anf. 6 ():Fru talman! Jag håller helt med om det sistnämnda.Ja, jag håller nog med om det mesta somförsvarsministern här har framfört. Det är väldigtbra att har varit pådrivande när det gällerolika medmänskliga frågor och när det gäller olikafrågor i FN-sammanhang osv.Det är oerhört viktigt och angeläget att vi fortsätteratt vara denna pådrivande kraft, för det behövs somvärlden ser ut. Vår värld är ju full avförskräckliga vapen som jag tror skulle kunna tadöd på oss alla och göra vår värld helt obeboelig.Även om t.ex. kärnkraftverket i Tjernobyl inte ärvad vi menar med ett vapen så åstadkom ändå dethär, för fredliga ändamål använda, kärnkraftverketohygglig skada vid den olycka som skedde. Dettycker jag är ett exempel på vad en för fredligaändamål använd teknisk utveckling oavsiktligt kanåstadkomma. Den avsiktliga verkan av kärnkraftenhar vi ju kunnat se, bl.a. när det gäller bombernaöver Hiroshima.Genetiken kan också stå till mänsklighetens tjänst.Men den kan även vara ett ohyggligt vapen medteknikens hjälp i ondskans och förintelsens tjänst.Den stora politiska framgången med att få till ståndett avtal om förbud mot kärnvapen,försvarsministern var inne på den frågan, äregentligen ganska meningslös, om världens länderinte har råd eller inte kan förstöra den ohyggligamängd kemiska vapen som finns i lager. Sådanasignaler kommer ju bl.a. från det fornaSovjetunionen beträffande de stora lager som därfinns.Samma sak gäller de biologiska vapnen. Ett redanframställt vapen existerar ju. Jag tycker att det ärfruktansvärt meningslöst att framställa en massadödliga, ohyggliga vapen som hela mänsklighetensedan skall gå omkring och vara rädd för och somstater arbetar fram fördömande deklarationer,resolutioner och konventioner mot.Förhoppningsvis kommer man sedan fram till att destora vapenlagren för dyra pengar skall förstöras.Från medmänskliga och tidsbesparande aspekteroch med tanke på ekonomiska konsekvenser måstedet väl vara mer angeläget att förhindra sådanavapens tillkomst. Eller finns det inga motkrafteröver huvud taget som gör att man kan stoppasådant här?FN talar om behovet av preventiva insatser,tidig observation, rapportering och politiskaaktiviteter. Orden fredsskapande ochfredsbevarande aktiviteter används flitigt. Att i detläget dra en tystnadens och därmed också entillåtande mantel över den genetiska forskningenoch den gentekniska användning som har medkrigsvapen att göra anser inte jag vara fair play. Detär att tala med dubbla tungor. Den genetiskaforskningen och den gentekniska verksamhetenmåste upp i ljuset. Det tror jag att jag har sagt tregånger nu.Anf. 7 Försvarsminister ():Fru talman! Jag delar helt när det gäller att få en begränsning avden typ av vapen som det här handlar om. Det äremellertid inte alldeles enkelt. Om MargaretaViklund kan ta och iörat och få dem på bättre tankar har hon mitt fullastöd, men jag tror inte att det blir alldeles enkelt.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1993/94:36 om biståndtill familjeplanering i tredje världenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig hurjag kommer att verka för att kvinnor i tredjevärlden erbjuds familjeplanering och säkra abortersamt vilken strategi regeringen har införKairokonferensen.Det mycket stora antalet illegala aborter somårligen utförs i världen innebär ett enormt lidandeför kvinnor och barn. dör ca 200 000kvinnor som en direkt följd av aborter. Dessutomtillkommer ytterligare 5--10 miljoner allvarligakomplikationer som är relaterade till aborter. Ivissa länder är mödradödligheten så hög som 40 %av de aborterande kvinnorna. Som KristinaSvensson betonat innebär dessa förhållanden ettoerhört lidande även för kvinnans tidigare barnsom blir moderlösa. Många barn dör också som endirekt följd av att deras mödrar dött.Jag tror ingen som konfronteras med fakta av dettaslag kan förbli oberörd. Regeringen har inför nästaårs om befolkning och utvecklingintensifierat sina ansträngningar för att bidra till attlindra nöden och lidandet.Utgångspunkten för vårt agerande är att frågor avdetta slag måste ses utifrån ett helhetsperspektiv.Det är nödvändigt att ta hänsyn till sociala,kulturella, etiska och ekonomiska sammanhang.Vår uppgift är att angripa obalansen mellanmänniskor och de resurser som står till derasförfogande. Sådana obalanser uppstår som en följdav fattigdom, främst i , och destruktivalivsstilar, särskilt i i-länderna. Sambanden är oftakomplexa, vilket gör att man inte kan förordalösningar som går att tillämpa överallt.Det övergripande målet för att minska kvinnors ochbarns lidande i detta sammanhang måste utgå frånhänsyn till kvinnornas värdighet, jämställdhet ochvälfärd.Att stärka kvinnors rättigheter är ett mål i sig, menhar också inflytande på den familjebildning somkvinnan kan kontrollera. Ekonomiska och socialarättigheter är nödvändiga för att hon skall kunnafatta de beslut som är avgörande för hennes ochbarnens framtid, legala rättigheter för att hon skallkunna hävda sin rätt som individ.Utbildning och hälsa är väsentliga inslag för attkunna nedbringa antalet aborter och förbättrakvinnors och barns livsvillkor.Sexuell och reproduktiv hälsa bör främjas som ensärskild del av kvinnors och mäns möjligheter attkontrollera sina liv och att nedbringa sjuklighet ochdödlighet i samband med sexuell och reproduktivohälsa. Familjeplanering är en del av detta störrebegrepp och innefattar service av olika slag isamband med rådgivning och distribution avpreventivmedel. De måste vara säkra,lättillgängliga och billiga. Fler manligapreventivmedel behövs.Den för att förberedabefolkningskonferensen tillsattes redan för ett ochett halvt år sedan. Komittén har redan aktivt deltagiti FN:s förberedelser och har också haft tillfälle attgrundligt penetrera de frågor som ligger högst påFN:s dagordning inför konferensen. Tillgång tillsexualupplysning är ett viktigt medel för attundvika oönskade graviditeter och förebyggaabort, som aldrig kan ses som ett preventivmedel.Möjlighet till säker och legal abort för de kvinnorsom anser en abort absolut oundviklig är ett mål fördet fortsatta arbetet.Särskilda insatser är nödvändiga för att nåtonåringar, som annars riskerar att hamna utanförsådan upplysning. anser attdenna fråga bör drivas tydligt och kraftfullt. Jagansluter mig till denna uppfattning. Kommitténkommer att inför konferensen presentera bl.a. tvårapporter med inriktning dels på kvinnanssituation, dels på tonåringar och sexualitet.Både SIDA och Styrelsen för u-landsforskning,SAREC, förbereder särskilda insatser införkonferensen. SIDA håller på attutarbeta en strategi på befolkningsområdet med ensärskild handlingsplan på området sexuell ochreproduktiv hälsa. SIDA och SAREC förberedergemensamt en internationell konferens i Zimbabweför beslutsfattare och forskare från ett stort antal . Särskilt viktiga teman under konferensen ärkönsroller, tonåringar och deras problematik samtreproduktiv hälsa.Sverige är en av de främsta förespråkarna för stödtill de båda internationella organisationerna FN:sbefolkningsfond, UNFPA, och , . Vi är ocksåen av de största bidragsgivarna till dessaorganisationer. Båda organisationerna deltar aktivti förberedelserna inför befolkningskonferensen.Ett särskilt initiativ utgörs av den oberoendekommission för befolkning och livskvalitet sombildats för att skapa och sprida en ny insikt ombefolkningsfrågorna nationellt och internationellt.Kommissionen, som stöds av bl.a. , läggerfram sin slutrapport 1995.Jag anser att en större del av det svenskautvecklingssamarbetet bör gå till debefolkningsrelaterade insatser som jag här harpekat på. Det är viktigt att understrykaatt biståndet spelar en begränsad roll i dessasammanhang. Huvudansvaret ligger på de berördaregeringarna, att föra en sådan politik som främjarde uppsatta målen. För svensk del är det därförviktigt att verka för en ansvarsfull och konsekventekonomisk och social politik i dessa länder. Det ärdär de stora förändringarna måste ske.Anf. 9 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Det här svaret är bådeintressant och klarläggande. Det är klarläggande påen mycket väsentlig punkt.Under hösten har tendenser förstärkts som givitanledning till stor oro. Jag syftar på denförskjutning i synen på aborter ochfamiljeplanering som vi har kunnat urskilja. Här iEuropa har rätten till fri abort ifrågasatts ochbegränsats, t.o.m. förbjudits i några länder.Abortdebatten i länder som , ochLitauen har manifesterat en tillbakagång i synen påaborter. Kvinnor är djupt oroade och skrämdalångt utanför de här ländernas gränser.Den här fundamentalistiska synen på tillgång tillsäker abort och tillgång till familjeplanering hardessutom cementerats genom påvens budskap i denencyklika, Splendor, som publicerades ioktober . Där slår påven fast att allfamiljeplanering är förbjuden. Det är alltsåbudskapet till den katolska kyrkans 980 miljonermedlemmar.Jag tycker mig också ha sett tendenser i den härriktningen i synen på rätten till fri och säker abortbland företrädare för kds här i . Idebatten om mänskliga rättigheter sadepartiets representant : ''Detär -- -- -- viktigt att svenskt bistånd inte kopplas ihopmed abortfrågan.'' Det tycker jag är ett märkligtpåstående.Jag kan påminna om vad , somrepresenterar Clintonadministrationen sade på detförberedande mötet inför i NewYork : Den amerikanska positionen är attstödja reproduktiv hälsa, inklusive tillgång tillsäker abort.Det är därför jag menar att biståndsministerns svarär klargörande och mycket viktigt i den här frågan,eftersom biståndsministern också är partiledare förkds.Jag tolkar alltså svaret så att kds står upp för rättentill fri och säker abort. Jag tolkar också svaret så attfamiljeplanering är ett mycket viktigt instrumentför att möta den galopperandebefolkningstillväxten. Min första fråga måste bli:Har jag tolkat svaret rätt?Min interpellation har flera dimensioner. Yttersthandlar den om hur vi hejdar befolkningstillväxten,dvs. hur vi kan stabilisera befolkningen till att inteöverstiga 10 miljarder. Den siffran betyder attfamiljestorleken baseras på två barn i början av år2000.Men min interpellation handlar också om hur vi germöjlighet för tredje världens kvinnor att leva ettdrägligt liv och hur vi medverkar till att förbättrakvinnornas levnadsvillkor.Den handlar också om hur ger vi barn i tredjevärlden de rättigheter som i barnkonventionenslagits fast, dvs. ger varje barn rätt till trygguppväxt, skydd och utbildning.För att nå dessa mål är familjeplaneringsinsatser avavgörande betydelse.Unicef har i en rapport pekat på attfamiljeplanering är den i särklass bästa ochbilligaste teknologi som vi känner till för att mötabefolkningstillväxten.