prot · GG0992 · 1993-04-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:92Torsdagen den 15 aprilKl. 12.001 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:So44--So61 till socialutskottet1992/93:Sk32--Sk38 till skatteutskottet1992/93:N53 till näringsutskottet2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU29Justitieutskottets betänkanden /93:JuU23 ochJuU24Näringsutskottets betänkanden /93:NU25--NU273 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 14 aprilFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkanden /93:UU16 och UU21,skatteutskottets betänkanden /93:SkU25 ochSkU33, finansutskottets betänkanden1992/93:FiU15, FiU16, FiU17, FiU18 och FiU19samt trafikutskottets betänkande 1992/93:TU24(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot 91).Utrikesutskottets betänkande UU16Mom. 3--5 och 9 (utformningen avÖsteuropapolitiken i övrigt, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom. 16 och 21 (medelsfördelning mellanmyndigheter i övrigt, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot131 för reservation 2 av m.fl.Mom. 19 (överföring av vissa medel från BITS)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 25för reservation 3 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 25 och 26 (utökade möjligheter till export iövrigt, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot131 för reservation 4 av m.fl.Mom. 27 (u-krediter)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Mom. 30 (valutagarantifond)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 34 (infrastruktur i kustnära områden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av -- bifölls medacklamation.Mom. 36 (bistånd till bostadsbyggande)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 22för reservation 8 av . 37 (medel avseende bostäder tillåtervändande rysk militär)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 25för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 43 (bemyndigande)Utskottets hemställan bifölls med 278 mot 22 förreservation 9 av i motsvarande del.Mom. 44 (G 1 Samarbete med länderna iCentraloch )Först biträddes reservation 9 av imotsvarande del med 31 röster mot 15 förmeningsyttringen av i motsvarandedel. 252 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 274röster mot 23 för reservation 9 av imotsvarande del.Mom. 46 och 48 (statsgaranti förexportkreditgivning samt avsättning förförlustrisker)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 22för reservation 10 av momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU21Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU25Mom. 1 (charterskatten)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot129 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (förpackningsskatten)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot131 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4 och 5 (skatten på alkoholdrycker, m.m.)Först biträddes reservation 3 av med 27röster mot 14 för meningsyttringen av LarsBäckström i motsvarande del. 257 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 278röster mot 22 för reservation 3 av . 7 (färjetrafiken på )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av -- bifölls medacklamation.Mom. 8 (Öresundsfärjorna)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Mom. 9 och 10 (taxfreeförsäljning påGotlandsfärjorna samt som frizon)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 24för reservation 6 av . 5 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 15 (reklamskatten)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot131 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 16 (reklamskatt för efternamnsuppgift)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av -- bifölls medacklamation.Mom. 17 (inbetalning av reklamskatt)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av -- bifölls medacklamation.Mom. 18 (hundskatten)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av -- bifölls medacklamation.Mom. 22 (handelsgödsel och bekämpningsmedel)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot128 för reservation 11 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU33Mom. 1 (byggstimulanser och reparationsavdrag)Först biträddes reservation 1 med 135 röster mot 23för reservation 2 av . 138 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 129 för reservation 1 av . 3 (momsbefrielse för vissa stiftelser)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 22för reservation 4 av . 6 (värderingsfrågor)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 22för reservation 5 av . 7 (fastighetsskatten)Först biträddes reservation 6 av m.fl.med 118 röster mot 9 för det av överläggningen framställda yrkandet imotsvarande del. 171 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 129 för reservation 6 av . 18 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 10 (realisationsvinst på bostäder)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 21för reservation 8 av . 12 (stämpelskatten)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 8för det av under överläggningenframställda yrkandet i motsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU15Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU16Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU17Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU18Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU19Mom. 8 (styrning av statliga verk och bolag)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom. 11 (avveckling av statlig verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 21för reservation 2 av Bo G Jenevall.Mom. 12 (kvalitet i offentlig förvaltning)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 21för reservation 3 av Bo G Jenevall.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU24Mom. 2 (marknadsanpassning och bolagisering avVägverkets produktionsverksamhet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot128 för reservationen av m.fl.Mom. 5 (medelsanvisning för Försvarsuppgifter)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 9för meningsyttringen av . 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Socialpolitik -- inriktning och anslagFöredrogssocialutskottets betänkande1992/93 SoU15 Socialpolitik -- inriktning och anslag(prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 1 BO ():Herr talman! skall diskutera ochbesluta om flera viktiga välfärdsfrågor som liggerpå socialutskottets bord. Vi tycker därför att det ärangeläget att anordna en principdebatt i goddemokratisk ordning, där vi lyfter fram våra idéeroch skiljelinjer vad beträffar den framtida social-och sjukvårdspolitiken.Jag vill börja med att betona nödvändigheten av attha folk i arbete och att visa solidaritet så att allamänniskor kan få möjlighet att leva upp till visionenom det goda livet. Det är en socialdemokratisklinje. Jag tror, herr talman, att det är den sortensvisioner som behövs i svensk politik för att fåned arbetslösheten och garantera pengar till viktigvälfärd.Jag minns en konferens som hölls för några årsedan, kanske . Där diskuteradeett antal ekonomer vid vilken arbetslöshetssiffra viinte längre skulle kunna ha en välfärdsstat. Då vardet en teoretisk diskussion. är det en realitetsom vi står inför i . ser vi alla sambandetmellan en fungerande ekonomi och att klara viktig,generell välfärdspolitik för folk.Det råder mycket stor oro inom helasocialdemokratin för den ekonomiska krisen. Jagtror att det beror på att vi av erfarenhet vet att detär de svaga grupperna som kläms åt när det blirstora problem i ett lands ekonomi och när det blirarbetslöshet. Som av någon konstig naturlag är detde utsatta som åker dit och som blir förlorare.Vi känner också oro därför att erfarenheten talarför att det blir motsättningar. Spänningarna ökar isamhället. Vi vet inte vad som kan lura bakomknutarna i ett sådant tillstånd.Det är därför vi socialdemokrater i våra motionerbetonar och lyfter fram vikten av människovärdeoch demokrati. De begreppen är så centrala för vårvälfärdspolitik. Vi hävdar betydelsen av en social-och sjukvårdspolitik som hämtar sitt mandat imänniskornas vardag, behov och önskemål.Det finns en starkt uttalad solidaritetstanke ute ibefolkningen . Jag känner tecken på en mycketstark förändring när jag är ute och talar. Inte bara ivåra väljargrupper utan t.ex. också långt upp imedelklassen funderar man över om vi i Sverigekommer att drabbas av olyckan att den generellavälfärden kommer att raseras.Det finns en uppenbar risk för att vi politikerdiskuterar i och i medierna utan atttillräckligt veta hur folk tänker. Det finns risk föratt budgetunderskottet kan få sällskap med ettdemokratiskt underskott i Sverige.Tidsandan är sådan, att ekonomin tenderar attutvecklas till livets måttstock -- både i stort ochsmått. innehållerju tankar om att välfärdsstaten innebär en inbyggdhjälplöshet hos befolkningen. Den behöver därförbantas ordentligt. Det behöver bli mycket, mycketsämre för folk innan det kommer att uppstå någotmycket bättre.Till min förvåning och glädje läste jag enartikel av i Svenska Dagbladet.Han är vice VD i , och hanskriver så här: ''för att åter få fart på lider av enmycket allvarlig brist: Programmet saknar visioner.Frågan om varför åtgärderna bör genomförasförutsätts på något sätt underförstådd. Den strategisom framträder verkar bygga på samma ideologisom t ex uttryckte: Ju mindrestaten lägger sig i näringslivet och marknaden,desto bättre. Räcker det som strategi? IStorbritannien börjar allt fler tvivla på detta. ''skriver vidare att Time Magazinekonstaterar att ''-- -- -- landet verkar vara på vägmot en social och ekonomisk kollaps. I ClintonsUSA talar ingen längre om utbudsekonomin sommirakelmedicin. Allt fler ekonomer ochsamhällsdebattörer i och ställer sig nui stället frågan: Är det verkligen så att statligainitiativ för att påverka konjunkturen, näringslivetsvillkor och samhällets utveckling endast skallinskränka sig till att undanröja hinder förmarknadsmekanismerna? Jag tycker att det nufinns anledning att vi också i ställer oss denfrågan mot bakgrund av regeringens hittillsvarandenäringspolitik och 113 teser. ''Det här är en röst från industrin. Artikeln slutarmed en bekännelse om att svensk industri går påfälgen, och att vi behöver lägga om till en statlignäringspolitik där också staten är med och tar ettansvar.Till detta har kommit de allvarliga felbedömningarsom gjorts i våra banker, vilka har körtbankväsendet ordentligt i diket. När detta börjadeuppdagas i trädde regeringen till. Denträdde till med ett ideologiskt program som uteslötödmjukhet och förpassade socialdemokratin tillhistorien. Med den kaxigheten kördes statensekonomi också i diket. Där är vi nu.Frågan är då om man gör en riktig analys om manbetraktar den offentliga sektorn som det stora hotetoch problemet. Bristerna och felen bakåt finns ju ibanker och i den ekonomiska politik ochnäringspolitik som skall förse oss med pengar.Jag läste i ett uttalande avnationalekonomen . Han säger så här:''För inte ens om man körde en ineffektiv offentligsektor , så skulle den komma upp i deförluster som bankerna gjorde . ''Den ekonomisyn som lett till att bankerna ochstatens ekonomi ligger i diket skall tydligen ocksåin och styra välfärdspolitiken -- in i de mjukasektorerna såsom vård och omsorg. Nyliberalaekonomer och affärsmän marscherar vidare. Detänker i takt, och de vill tydligen inte inse vilkamisstag som gjordes. De säger att felet i grunden äratt den offentliga sektorn är tärande. Jag har sett atten historiker har jämfört 90-talets nyliberalaekonomer med 1700-talets fysiokrater, som såg allstatlig inblandning som ett stort hot.Så har vi det , med dåliga förutsättningar förvälfärd och en tidsanda där ekonomin skall varamåttstock i stort och i smått. Så här ser det ut ihalvtid för regeringen . Frågan är nu hur depolitiska partierna kommer att förhålla sig till dengenerella välfärden och till välfärdssamhället. Hurstora kommer motsättningarna att bli i svenskpolitik på den här punkten? Jag återkommer tillden frågan.Först ett allvarligt principspörsmål försocialpolitiken och sjukvården, nämligen detväxande gapet mellan nationella välfärdsmål ochkommunernas och landstingens möjligheter attförverkliga målen i människornas vardag. I denbudgetproposition som vi nu skall behandla finnsdet mycket fint uppställda mål för socialpolitiken,mycket fina skrivningar om barn, om familj, omgamla och om handikappade. Socialdemokraternakan ställa sig bakom alla dessa skrivningar, som vitycker är bra.Regeringen höjer t.o.m. ambitionerna inombarnomsorgen och skriver om ''en utvidgadlagreglering av kommunernas ansvar''. Man sägeratt utsatta gruppers hälsa bör förbättras. Vidareanför man att landstingen måste skärpa sig och sättaupp delmål för att ta sig an återstående problem.Det är bra formuleringar, som Socialdemokraternaställer sig bakom.Men bedriver regeringen en politik sominnebär ekonomiska nedskärningar gentemotkommuner och landsting. Betydande summor drasin för att täcka ett budgetunderskott som intekommunerna och landstingen har orsakat, utansom vållats av regering och rikspolitik. Skattestoppråder och skall helst förlängas, sägerfinansministern -- detta trots att landet är i etttillstånd av depression.När har det tidigare hänt att svensk ekonomi, inkl.banker och näringsliv, har legat i diket, samtidigtsom man skall dra in folk inom den offentligasektorn och köra ut dem i arbetslöshet?Kommunförbundet har tagit fram enrapport där man för åren 1992--1994 har räknatihop hur mycket pengar som kommer att dras ingenom det krympande skatteunderlaget och vilkastatsbidragskonsekvenser det får. Den totalasumman blir ,vilket betyder att 50 000 personer måste avskedas.Landstingsförbundet gör den bedömningen att30 000 personer måste sägas upp 1993--1995. AMSprognos är litet dystrare -- man spår att 80 000 jobbmåste bort från kommunsektorn 1993--1994.Frågan är då: Kommer den fina välfärdspolitik somdet råder enighet om i socialutskottet att kunnaförverkligas när de ekonomiska realiteterna ser utpå detta sätt i kommuner och landsting? Jag tror attvi kommer att få en växande klyfta mellan denationella mål som vi lägger fast och derasmöjligheter att realiseras i kommuner ochlandsting.Jag har sett att låtit genomföra en intervjumed 100 av landets kommunstyrelseordförande.Man hade där ställt frågan vad som kommer atthända ute 1993. 7 av 10 kommeratt skära i barnomsorgen, 8 av 10 i , 5av 10 i äldreomsorgen och 9 av 10 i tekniskaverksamheter. avkommunstyrelseordförandena trodde på att manskulle kunna genomföra ett sänkt skattetryck.Majoriteten av dem menade att de måste få meraresurser för att klara välfärden.Kan det vara rimligt att skall leva i envärld för sig och här anta fina nationellavälfärdsmål som verkligheten är enannan? Nej, herr talman, jag tycker att det börjarbli så att ord och handling inte längre går ihop förregeringen. När socialutskottet var ute och tittadepå hur det står till med narkomanvården här iStockholm sade oroat folk bland personalen att detvisserligen står i socialtjänstlagen att man skall gevård efter behov, men att man när pengarna är slutinte kan följa denna föreskrift i socialtjänstlagen.Kan det vara på det sättet, här i och påflera andra ställen?Regeringen skriver jättefint om primärvården. Vadsom händer här i är att den håller på attrustas ned ordentligt. Jag ställer frågan om denationella mål som så fint skriver framkommer att realiseras i landsting.Riksdagen har beslutat om en Ädelreform. ISigtuna och kommuner pågårförsöksverksamhet inom ramen för den. I Sigtunaskall, om jag minns rätt, 55 anställda nu ersättasmed 2 1/2 husläkare. Fullföljs därmedintentionerna i beslut? Tanken var denatt den medicinska och den sociala dimensionenskulle utvärderas. Kan intentionerfullföljas?Socialdemokraterna har varit oroliga för hur detskall gå med avgifterna när kommuner ochlandsting nu får ta ut avgifter. Vi har förordat etthögkostnadsskydd för att värna om de svagagrupperna. Stockholmsläns landsting kommer att höja avgifterna stortpå sjukhemmen i . Vi hade en diskussioni socialutskottet om detta.Enligt sänks nu det sompensionärerna får kvar från till . Pådetta skall pensionären klara hyra och mat och skalldessutom hjälpa den hemmavarande maken. Hurskall detta gå till?Vi har ställt frågor om rättssäkerheten. Vi bejakarförsöksverksamhet, men vi har frågat oss vad somhänder med offentlighetsprincipen när man läggerut verksamheter på entreprenad. Vi har en jättestordiskussion om detta när det gäller EG, och alla äröverens om att skall värnaoffentlighetsprincipen, men den gäller inte när manför över verksamheter till bolag. Det är ocksåviktigt för den enskilde att kunna överklaga ettbeslut, och det är inte klart vad som händer medsekretessbestämmelserna.Det är mot den bakgrunden som vi i en motion frånSocialdemokraterna har anfört att vi gärna ser tillsätter en parlamentarisk utredning för attundersöka hur det är med överensstämmelsenmellan de nationella målen och möjligheterna attförverkliga dem ute i kommuner och landsting. ha samförstånd med socialdemokratin i sådanahär viktiga sociala och välfärdsmässiga frågor, skallman noga lyssna på vårt krav på den punkten.En annan viktig principfråga, herr talman, somgäller socialpolitiken men också demokratin är omkommunerna i fortsättningen skall varasjälvstyrelseorgan eller skall utvecklas till någonform av affärsverk. Det som börjar prövas ute ikommuner är ekonomernas marknadstänkandeoch konsulternas teknikspråk. Jag blev för en tidsedan inbjuden till en konferens, och jag måste fåberätta om inledningen och spelöppningen vid denkonferensen.Ordföranden började med att hälsa välkommenoch talade sedan om att är i kris. Hanredovisade också ett antal siffror som belystekrisen. Sedan satt man djupt nedsjunken i fåtöljen.Han fortsatte med att säga att det stora problemetär att kommuner är monopol -- i hans vokabulär varkommunen inte något självstyrelseorgan. Ett annatstort problem var att vi ser oss som medborgare. Nuskulle vi omvandlas till kunder. Hans recept varytterligare att barnomsorg skulle bli affärsområde 1och äldreomsorgen affärsområde 2.Språket skvallrar om vår hållning till humanism ochmänniskornas lika värde. Den konsult somförordar att människornas behov skall analyserassom ''en bärande affärsidé'' och som talar om att detfinns ''köpkraft i behovet'' avslöjar att han inteskiljer mellan mänskliga behov och kommersiellefterfrågan.Sådan var spelöppningen på den konferensen. Denspeglar litet grand av tidsandan i språkbruk och sättatt förhålla sig till människorna.Till min glädje läste jag att en av statssekreterarnai själv ställde sig följandefråga i : Skall kommunerna intelängre vara självstyrelseorgan, som styrs avpolitiker på medborgarnas mandat? Den fråganställde han efter att ha återgett synsätt av ungefärden typ som jag här har talat om. Men han citeradeockså en kommundirektör som sagt att det nyastatsbidragssystemet med en påse pengar gör att detinte är lönsamt för kommunerna att bygga utbarnomsorg.Kommundirektören rekommenderar därförföräldrarna att flytta till en annan kommun eller attvara hemma. Kommunen fungerar alltså ungefärsom ett affärsverk, i stället för att fungera eftertanken att ge medborgarna en basal välfärd med envision om det goda livet. Det är, herr talman, enannan princip som Socialdemokraterna vill ta upp.Det har startat ett utmärkt förnyelsearbete i denoffentliga sektorn, med köpa--sälj-system,entreprenadsystem och olika system medresultatenheter, etc. Jag tror att det nu är dags attgöra en utvärdering. Jag tror att det är dags attstanna upp och fråga vad som är bra och vad som ärdåligt. Det bör då göras utifrån demokratinsutgångspunkt.Jag har studerat några kommuner som har de härköpa--sälj-systemen, och jag har kunnat notera attpolitikerna så att säga mer och mer sätter sig nedoch lutar sig bakåt. De kan mindre och mindre ochderas beslutskraft blir mindre och mindre. Sammasak händer i de lokala politiska partierna. Manpassiviseras i organisationer där politiken i ettaktivt folkstyre skall hämta sin kraft.Det behövs också ställningstagande till det likamänniskovärdet -- inte bara i högtidstal utan ocksåi praktiskt ansvarstagande -- från oss som sysslarmed politik, både lokalt och centralt.I nya bok ''Människovärdevid livets gränser'' uppmärksammas den härsituationen. Han säger sammanfattningsvis: Dååterstår rimligtvis frågan varför värdegemenskapeni samhället, trots en klar samstämmighet, är hotadoch håller på att krympa. Underskenet av en officiell humanitär attityd kan dölja sighelt andra inte sällan krassa egenintressen.Folk varnar alltså, folk ser. I socialdemokratinsvision om det goda livet skall alla medborgareomfattas -- oavsett kön, ålder, börd, hudfärg ochhandikapp. Det är därför vår demokratisyn ärintimt förknippad med begreppet likamänniskovärde. Avskiljer mandemokratibegreppet från begreppet likamänniskovärde tror vi att det finns risk för att dethela blir ett tomt skal, en form som inte ger dettillvaratagande av humanistiska värden som vi vill.Det är med denna demokratisyn som vi vill mötaoch bygga för framtiden. Det handlar om ettmänniskovärde som ger människor möjlighet attjobba, utbilda sig, ha hälsa, ha social trygghet ochutvecklas kulturellt.Jag vill avsluta med frågan om hur storaskiljelinjerna kommer att bli när det gällervälfärdspolitiken i . Det har ju trots allt gåttatt hålla ihop när det har gällt synen på en generellvälfärdspolitik. Det finns också en starksolidaritetstanke bland befolkningen.Folkpartiets båda ministrar på det här området harförtjänstfullt argumenterat för den generellavälfärden. Det har socialdemokratin tyckt vara bra.Men vad som sker är att den generellavälfärdspolitikens förverkligande hotas, och jag hartidigare varit inne på det ämnet i samband med attkommuner och landsting inte ges tillräckligt medekonomiska resurser.Det är också fråga om det hela håller med tanke påde inbyggda motsättningar som finns i regeringen.När man skriver en regeringsförklaring ser man intemotsättningarna, men när det blir halvtid avmandatperioden ser man spänningarna. Frågan ärvad som kommer att hända. Regeringen ju öppet börjat förhandla med Ny demokratiom ekonomin.Kommer det att bli så, att regeringen också påsocialpolitikens och sjukvårdspolitikens områdekommer att gå in i förhandlingar med Nydemokrati? Det är väl inte uteslutet? Om det blir såhar vi fått en klar högervridning och är på väg attbygga in motsättningar i synen på den generellavälfärdspolitiken.Det första testet på detta kommer i och medhusläkarförslaget. Om regeringen gör upp med Nydemokrati drar politiken åt höger. Det andra testetkommer i samband med Hälso- ochsjukvårdsutredningen , där tre olikamodeller skall presenteras. Kommer man att gåifrån grundprinciperna i den svenskasjukvårdsmodellen -- mot marknadslösningar ochbort från folkstyrelseinflytande?Herr talman! Det är risk för att två huvudvägarutkristalliseras när det gäller att forma de socialaoch kulturella villkoren i . Den ena vägen ärdemokrativägen, den andra är marknadsvägen.Hur regeringens marknadsväg i de mjukavälfärdssektorerna kommer att se ut vet man i daginte riktigt. Men man diskuterar det snävaekonomitänkandet som ligger i tidsandan när detgäller att förvandla kommunerna frånfolkstyrelseorgan till affärsverk.Civildepartementet har tagits ifrån uppgifterna attvärna om den kommunala självstyrelsen. Det harlagts över på att forma enproposition om obligatorisk upphandlingskontroll.Det är oroande.