prot · GG09109 · 1993-05-12 00:00:00 — Det slogs då fast attKustbevakningen skall vara en civilmyndighetsorganisation i fredstid som samverkarmed marinen i krigstid.I samband med att beslutet fattades om den nyakustbevakningsorganisationen, som utfördes iKustbevakningen som en av riksdag och regeringuttalad uppgift och som skall vara genomförd 1994,bekräftade den nuvarande borgerligaregeringen status och uppgifter iett särskilt beslut.Den samverkan med andra myndigheter, och dåsärskilt Marinen, som förutsattes beslutgenomförs nu i den beslutadeorganisationen.Inom har också ett arbete inlettsmed en översyn av den egnaledningsorganisationen. En rad pågåendeutredningar berör dessutom , förvilket mycket tid och resurser tas i anspråk, inteminst i ledningsorganisationen inomkustbevakningen. Nämnas kan:--LEMO, Utredningen om organisationsstrukturenpå Försvarsdepartementets område.--Vidgad samverkan mellan ochSjöpolisen, efter den just avslutadeSjöpolisutredningen.--i UDH inför ett EG-medlemskap.--organisation. Sjöfartsverketutreder för .--Hot- och riskutredningen, bl.a. omflyktinghanteringen.Som jag inledningsvis har påvisat ärKustbevakningen i dess nuvarande form en ungorganisation och i fullt arbete med att genomförade av oss här i fattade besluten.Det förslag som utskottet lägger fram i enighet omatt ytterligare dra in i en nyutredningsomgång om statens verksamhetbidrar inte till det arbetsklimat som dennautredningsnötta verksamhet så väl skulle behöva.Inte minst har det underliggande ifrågasättandet avKustbevakningen som civil myndighet skapat orobland de anställda i organisationen.Herr talman! Jag utgår från att de i huvudsak civilauppgifter som åligger i fredstidockså skall vara och utföras av en civilmyndighet.Lika litet som vi på land skall ha annat än den civilaorganisationen för polisen som utför polisiärauppgifter eller den civila myndigheten , somutför tullens uppgifter, lika litet skall vi ha annat änen civil kustbevakning som utför de övervaknings-och skyddsuppgifter som åliggerorganisationen gentemot allmänheten.Herr talman! Jag utgår från att det kommer attframgå av direktiven till den parlamentariskautredning som av allt att dömakommer att besluta om.Anf. 95 ():Herr talman! ställningstagandenär det gäller samordningen och rationaliseringenav produktionen i garnison är klokt.Det sparmål som statsmakterna uppsatte för denärmaste tio åren var netto. och konkret samarbete mellan de militäramyndigheterna i , iJämtlands län, kommun och högskolanhar ett förslag tagits fram som klarar inte enbartbesparingskravet på , utanförslaget innebär dessutom att det blir ända upp till300 billigare för staten.Militären i har tagit ansvar för sinuppgift inom försvaret och dessutom insett sin roll iett vidare perspektiv. Östersundsförslagetredovisar alla kostnader som skulle bli en följd avregeringsförslaget, nämligen ombyggnads- ochnybyggnadskostnader för försvaret och förhögskolan, kaserner, motorområde, kontors- ochundervisningslokaler. Ett enigt utskott har ställtupp på det unika Östersundskonceptet. Det är bra.Det är otroliga och egendomliga antydningar somhar förekommet i debatten om att militärledningenskulle strunta i det riksdagsbeslut som säkerligensnart är ett faktum. Men försvarsministerns ord, vihar inte ett försvar för generalerna, utan för landetsmedborgare, känns helt riktiga och i samband medÖstersundsgarnisonen särskilt viktiga. ivärlden brukade man tala om kungsord. Dettauttalande är snudd på det.Utskottets enighet på den här punkten ochförsvarsministerns ord för attregleringsbrevet kommer att följa det somriksdagen om beslutar, nämligen att geregeringen till känna ett beslut som bygger påÖstersundskonceptet. Det är bra. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan.Anf. 96 ():Herr talman! Det blir ett kort inlägg från min sida,t.o.m. kortare än den tillmätta tiden tillåter.Låt mig med anledning av konstatera att det sannerligen inteföreligger några delade meningar påVärmlandsbänken om att det skulle vara mycketbra om det skapades ett s.k. kriscentrum i Karlstad.Ingen av oss vet emellertid vad det är för någonting.Det är egentligen en innovation. Men vi utgår frånatt vi kan börja med att få till stånd en etablering avmyndigheter som redan finns i Karolinen -- dvs. denförvaltningsbyggnad som finns i -- demyndigheter som rationaliseras och dess värredelvis försvinner.Vi utgår från att kan utvecklasgenom fortsatt kloka beslut iFörsvarsdepartementet och att det kan föranledaen vidare utveckling också av någonting som hararbetsnamnet Riskcentrum. Det är bl.a. enmötesplats för internationella forskare. Vi harallihop motionerat om detta i , genomunderlag som välvilligt ställts till förfogande frånlänsstyrelsen. Det är ju så det går till.Karlstad har, som vi alla har konstaterat genomåren, åderlåtits oerhört starkt. VidZakrisdalsverken, där man har minskat antaletanställda från ca 1 200 till 0, blir det i bästa fall40 kvar. Detta är ett väldigt hårt slag. kan vi intebara räkna ett plus på 200 i genomfusionen där utan att också räkna med att detförsvinner ett helt regemente i Karlstad.Nu har försvarsministern och ävenförsvarsutskottet varit så välvilligt inställdagentemot och att man låter ossbehålla försvarets sjukvårdsorganisation. Det somhittills hetat och nuskall heta Försvarets sjukvårdscentrum. Vi ärtacksamma för det. Där har försvarsministern frånbörjan fått gå emot alla remissinstanser, inte minstmilitärledningen, och endast haft stöd av sitt egetförnuft. Men får han också stöd avförsvarsutskottet.Jag vet av erfarenhet att det är litet farligt att tackaför någonting i när det har gått bra. Dåkan det gå riktigt illa, för då vaknar någon ochvänder på det hela. Men utskottet står som sagtenigt på den här punkten. Det är tacknämligt förKarlstad nu och i framtiden.Får jag också säga att vi skall vara mycketglada för att det bara är en reservation frånsocialdemokratiskt håll då det gällertvåbrigadsutbildning på hälften så många platser iSverige. Det skulle nog inte bli så värst mycket medfusionens framtid i om densocialdemokratiska anslagspolitiken på det härområdet genomfördes.Det handlar dels om en minskning på 600 miljonernu, dels om en utebliven kompensation förkronkursens fall, vilket innebär 4,6 miljardermindre för det militära försvaret under den härperioden. Då blir det knappast resurser för att haden fredsorganisation som majoriteten bakom dethär betänkandet vill genomföra och hålla fast vidoch som vi är mycket tacksamma för, inte minst närvi noterar detta utifrån värmländska synpunkter.Jag skulle gärna vilja säga till och de andra socialdemokratiskakamraterna på Värmlandsbänken: Gör inte någothalvdant, rösta med majoriteten! Den är den endasom säkerställer jobben i Kristinehamn.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 97 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu harsatts upp.BeslutMom. 4 (oberoende civil )Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot124 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (krisuppgörelsens besparingsmål)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot116 för reservation 2 av m.fl. 10ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (totalförsvarets militära del)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (den s.k. teknikfaktorn)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot117 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (försvarsprisindex)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot116 för reservation 4 av m.fl.Mom. 31 (ändring av krigsmateriellagstiftningen)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 21för reservation 6 av . 32, 34 och 35 (avveckling av JAS-projektet,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 42 (behovet av värnpliktsutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot124 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Maj-Inger anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 51 (stororgarnisoner och brigadutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot121 för reservation 8 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Mom. 54 (luftvärnets grundorganisation)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot110 för reservation 9 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 63 (Bemyndigande rörande Arméförband:Anskaffning av materiel)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot118 för reservation 10 av m.fl. 11ledamöter avstod från att rösta.Mom. 65 (sammanslagning av flottan ochkustartilleriet)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot126 för reservation 11 av m.fl.Mom. 76 (flygkommandon)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot125 för reservation 13 av m.fl.Mom. 77 (storflottiljer)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot126 för reservation 14 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.5 § Socialförsäkringsfrågor m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU17 Socialförsäkringsfrågor m.m.(prop. 1992/93:178 delvis).Kammaren biföll utskottets hemställan om attbetänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 98 ():Herr talman! hararbetsskadeförsäkringen genomgått storaförändringar. Samordningstiden har utökats från 90till . Denna samordning har vidare fått tillföljd att en karensdag infördes iarbetsskadeförsäkringen i år.Arbetsskadebegreppet och bevisreglerna harförändrats så, att antalet ersatta skadefall kommeratt halveras. De övergångsregler som harbeslutat om angående den senare förändringeninnebar ett övervältrande av kostnader påtrygghetsförsäkringarna, vilka administreras avarbetsmarknadens parter. De hitintills genomfördaförsämringarna innebär mycket stora ingrepp iförsäkringen.Arbetsskadeförsäkringen bygger påskadeståndsrättsliga principer. Grunden för dettaär att den som skadas i sitt arbete skall ges rätt tillfull kostnadstäckning för de skador som vållatsgenom arbetet. Den här principen har riksdagenhittills i stor enighet ställt sig bakom. I den nuaktuella propositionen sägs också att principen atten arbetsskada skall ersättas med högre belopp änannan skada alltjämt bör gälla. Dock anserföredragande statsrådet att kostnadsutvecklingeninom arbetsskadeförsäkringen samt attarbetsskadesjukpenningen kan verkarehabiliteringshämmande gör att denna princip börgälla först vid en bestående nedsättning avarbetsförmågan.Det föreslås i propositionen att den särskildaarbetsskadesjukpenningen skall slopas --ytterligare en mycket kraftig försämring avförsäkringen. Dessa förändringar kommer i mångafall att innebära att den som skadas i sitt arbete fårsämre ersättning än han skulle ha fått om han hadeskadats av annan på sin fritid. Det kan inte vararimligt att det skall vara på det sättet.Allt detta öpnar vägen för skadeståndsprocesservid allmän domstol mellan arbetstagare somskadats i sitt arbete och deras arbetsgivare. Sådanaprocesser kan bli mycket dyrbara för båda parteroch också för samhället. Vi har haft denna ordningtidigare, och vi som då var med vill inte ha dentillbaka. Jag kan försäkra kammarens ledamöter attom man frågar enskilda arbetstagare ocharbetsgivare vad de tycker, är svaret entydigt:Skadeståndsprocessandet var ett elände då ochkommer att bli det nu också, om det här genomförs.Som vi framhållit vid tidigare behandling avarbetsskadeförsäkringen måste kostnaderna förarbetsskadorna angripas på ett helt annat sätt.Genom att försämra försäkringen tar man ju intebort några arbetsskador och arbetssjukdomar --inte en enda. Man gör det bara ännu värre för demsom drabbas.Det krävs helt andra åtgärder. Det krävs kraftfullaoch målinriktade insatser för att få bort dåligaarbetsmiljöer. Det är bara genom att minskaantalet inträffade arbetsskador som vi kan lyckas.Det är viktigt att vi gör det, främst för att förhindralidande och bekymmer för de drabbade men ocksåför att bryta den negativa kostnadsutvecklingen iarbetsskadeförsäkringen.Vi har i tidigare diskussioner framhållit och gör detigen: Vi anser det vara fel att , när det skallutredas en annan ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen, vidta omfattandeförändringar. Om innehållet iarbetsskadeförsäkringen kan behöva ändras, bordedet självklart ankomma på utredningen att görasådana överväganden.Om propositionens förslag antas av ,kommer det med alla säkerhet att leda till enmarkant minskning av antalet anmäldaarbetsskador. Värdet och tillförlitligheten av detstatistiksystem, ISA-systemet, som har byggts uppunder en följd av år kommer på så sätt attförsämras. Detta innebär i sin tur att möjligheternaatt förebygga arbetsskador minskar, eftersomstatistiken haft och har en mycket viktig funktion idetta sammanhang.Detta uppmärksammas också i propositionen. Därsäger föredragande statsrådet att en sådanutveckling som jag här har beskrivit är oacceptabeloch att frågan övervägs i . Det ärenligt min mening viktigt att ett förslag utarbetasskyndsamt.I propositionen finns också förslag om beräkning avlivräntor. De regler som gäller har i många fallinneburit kraftiga såväl under- somöverkompensationer. De förändringar som föreslåsi propositionen löser, enligt ett enigt utskott, inte deproblem som föreligger beträffande under- ochöverkompensationer.Utskottet är medvetet om att detta är svåra frågor.Vi har haft grundliga diskussioner men kommitfram till att det behövs mer ingående analyser äntiden nu medger. Det får därför ankomma påregeringen att på nytt överväga hur ett rättvist ochsamtidigt administrativt enkelt system förberäkning av arbetsskadelivräntor bör utformas.Det föreslår vi ett tillkännagivande om. Vidareföreslår utskottet -- som regeringenbehöver innan ett nytt förslag kommer -- entillbakagång till de regler som gällde före den 1januari 1993. De som har missgynnats av denuvarande reglerna skall ges möjlighet att få sinlivränta omprövad. I och med det har utskottetgjort vad som tillfälligtvis har ansetts möjligt i ensvår teknisk fråga.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen.Jag skall också säga några ord om de två särskildayttranden som är fogade till betänkandet. Vikonstaterar att regeringen vid utformningen avdirektiven till den beredning som skall föreslå en nyordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen iväsentliga delar har beaktat våra synpunkter. Vi villändå ytterligare markera att en ny försäkring,antingen den handhas av arbetsmarknadens partereller innebär en utveckling av den nuvarandeförsäkringen, måste vara obligatorisk, uppbyggdenligt inkomstbortfallsprincipen och solidarisktfinansierad samt ha en fördelningspolitisk profil.Försäkringen måste också vara utformad så att denhävdar arbetslinjen och stimulerar till förbättringarav arbetsmiljön.I ett annat särskilt yttrande berör viföretagshälsovården. När beslutet om avvecklingav statsbidraget fattades, var vi kritiska till detta. Vimenade att detta kunde få ske endast om enlagstiftning om obligatorisk företagshälsovårdinfördes. Det förslag som finns i den nu aktuellapropositionen är bara en konsekvensändring. Vivill dock på detta sätt passa på att understrykaföretagshälsovårdens viktiga roll. Vi anser attregeringen bör återkomma med förslag omlagstadgad företagshälsovård.Anf. 99 (nyd):Herr talman! Svenska politiken har utlovat envälfärd, garanterad av socialförsäkringar, som ärhelt orimlig. Arbetsmarknadsfondensskuldsättning ökar i raketfart. ATP kommer inte atthålla, osv. Vi har ett system, där vi betalar folk föratt inte arbeta. av befolkningen avlönas avden offentliga sektorn eller av diverseförsäkringskassor.Ny demokrati anser att bidrag är till för att hjälpadem som har det sämst ställt eller inte kan klara sigsjälva på annat sätt. Miljonärer t.ex. skall intebehöva barnbidrag.Försäkringssystemen bör vara justförsäkringssystem, dvs. system där premierna kantäcka försäkringskostnaderna. Detta gällertrafikskadeförsäkring, arbetsskadeförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring.Dagens socialförsäkringssystem består av enmyriad av olika nivåer. Ingen -- förutom möjligennågot fåtal tjänstemän på försäkringskassorna --har en överblick över alla system. med någon logik förklara varför den somvårdar sjukt barn skall ha högre ersättning än densom själv är sjuk. Ingen kan heller förklara hur manpå ett effektivt och rationellt sätt skall kunnaövervaka och kontrollera att inte föräldern till ettsjukt barn även sjukskriver sig själv hosarbetsgivaren.Det nämnda är endast ett axplock av orättvisorinom systemet samt av möjligheter att på ettolagligt sätt tillförskansa sig extra inkomster.Alla vet att dagens system är otidsenligt och lätt attmanipulera med. Varför gör man då inget? Med ettdessutom löpande, intill galopperande,budgetunderskott rullar man i stort sett tummarnaoch hänvisar till pågående utredningar.Regeringen har sent omsider påbörjat ett arbetemot mer enhetlighet i ersättningsnivåerna alltefterNy demokratis intentioner, men helhetsbegreppetsaknas fortfarande. Alltför många inslag finns kvari systemet som manar oseriösa människor attbidragsoptimera.Ersättningsnivåerna vid frånvaro från arbete skallvara enhetliga, oavsett om orsaken till frånvaron ärexempelvis sjukdom, arbetsskada, tillfällig vård avbarn, lönegaranti, smittbärarpeng ellerberedskapsarbete. Även Lindbeckkommissionenbetonar vikten av enhetliga nivåer.Lönegarantin är fortfarande föremål föromfattande bedrägerier och snedvriderkonkurrensen till nackdel för hederliga företagare.Ny demokrati har motionerat om en totalreformering av systemet.Den generella ersättningsnivån i de allmännaförsäkringarna bör med hänsyn till nuvarandeekonomiska läge bestämmas till av denförsäkrades inkomst. Ersättningsnivån skallinkludera sjuklön och ersättningar från avarbetsgivaren betalda försäkringar.Ersättningsnivån måste vara densamma i allabehovssituationer, dvs. såväl vid egen sjukdom,arbetsskada och barns sjukdom som vid annan vårdav barn, arbetslöshet, garantilön utan arbete,beredskapsarbete och andra behovssituationer. Jumer samhällsekonomin tillåts urholkas, desto mernödvändigt blir det att reducera utgifterna i deallmänna försäkringarna. Det är också nödvändigtatt kombinera lägre utgifter med egenavgifter förden som har löneinkomst.Ett stimulansbidrag på utges vidaktiv, yrkesinriktad rehabilitering,arbetsmarknadsutbildning med klart sikte påarbete, beredskapsarbete och arbete medgarantilön. Detta stimulansbidrag skall gälla ävenför de människor som ställer sig till förfogande förrehabilitering men inte kan få det av olika orsaker.Nuvarande tak på 7,5 basbelopp förberäkningsunderlaget bör med hänsyn till detstatsfinansiella och samhällsekonomiska lägetsänkas till vad som motsvarar den maximala nivån iarbetslöshetsförsäkringen, dvs. en genomsnittligindustriarbetarlön eller ca 5 basbelopp. En sådanändring leder till större besparingar än vi tidigarehar angivit.Fördelarna med detta system är många. Det ärenkelt att administrera och lätt att förstå. Det gerlägre kostnader för såväl ersättningarna som dessadministration. Ju aktivare man är, desto högreersättning får man. Det lönar sig alltid att arbeta,och det finns en självrisk i alla delar av systemet.Mer produktivt arbete blir utfört. Ingen får mer och ingen får mindre än någonannan. Det ger inte utrymme för spekulationmellan olika försäkringar.Med de föreslagna nivåerna sparar staten åtskilligamiljarder kronor. Till detta kommer avsevärdadynamiska effekter, som på litet sikt i storutsträckning kommer att bidra till förbättradestatsfinanser och en sund samhällsekonomi. Debesparingar som arbetsgivarna gör på detta dras invia arbetsgivaravgifterna.Med viss glädje kan jag konstatera att ett enatutskott anser det värdefullt att en bredgenomlysning av såväl utformningen somfinansieringen av en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen och förtidspensionen nukommer att genomföras samt att direktivenmöjliggör detta.Att utskottet dessutom inte ser något hinder i att deolika synpunkter som framförs i motionerna skallbli föremål för överväganden tolkar jag såsommycket positivt. Skulle man därtill kunna bortsefrån all politik och enbart har bästaframför ögonen, vore det en stor seger för oss alla.Men det är kanske litet för mycket att begära attalla samlar sig bakom Ny demokratis politiska linje.Herr talman! För att underlätta utformningen avberedningens direktiv och därmed tillämpa eneffektiv och bra målstyrning yrkar jag bifall till våramotioner Sf244 samt Fi211 yrkande 8, vilka täcks avreservation 1 i betänkandet. Med stöd ikommande votering har vi då inte bara snabbat uppprocessen för beredningen utan även sparat in påskattebetalarnas medel. Dessutom har vi bidragittill att landsätta och förverkliga en vettig lösning.Anf. 100 ():Herr talman! Partierna har fått en anmaning attutse representanter till en kommande utredning omsjuk- och arbetsskadeförsäkringen.Kommittédirektiven redovisas i betänkandet.Därmed är vårt motionsyrkande om en utredningtillgodosett.Det råder en allmän enighet om att vårtsocialförsäkringssystem måste förändras, delsdärför att det finns inbyggda orättvisor i systemet,dels därför att kostnaderna för systemet tenderaratt bli så höga att det är ekonomisktförsvarbart.Det faktum att socialförsäkringssystemet är en delav transfereringssystemet gör attsocialförsäkringssystemet blir oöverblickbart ochohanterligt. Vi skulle därför vilja se att man gjordeen uppdelning -- en lösning därsocialförsäkringarna är frikopplade fråntransfereringarna.I kommittédirektiven redogörs för treutredningslinjer. Den som tilltalade mig mest närjag läste igenom direktiven är kanske den andra.Det står där att ett alternativt förslag till lösning börvara en utveckling av den nuvarande försäkringen,så att försäkringarna vad gäller finansieringen gesen helt fristående ställning i förhållande tillstatsbudgeten.Mina tankar om att skilja på försäkringar ochtransfereringar gör att jag då frågar mig vad somskall hända med de andra försäkringarna:exempelvis arbetslöshetsförsäkringen ochföräldraförsäkringen. Pensionsförsäkringarnabehandlas i en annan utredning. Jag tycker att dethade varit värdefullt om det i direktiven hadefunnits en öppning för att man skulle kunna ta etthelhetsgrepp på alla försäkringar.Det som sedan skulle vara kvar som transfereringarskulle vara barnbidrag, bostadsbidrag,bidragsförskott, handikappersättning, vårdbidrag,ersättning för kontaktdagar m.m. Man skulleutreda om det i transfereringssystemet finns flerabidrag än barnbidraget som skulle kunna görasgenerella för att göra besparingar inom byråkratin.Vi skulle vilja se ett socialförsäkringssystem somhänger samman med tillväxten och som innebär enautomatisk anpassning till de totala ekonomiskaresurserna. Det skulle vara ett system som varkenfinansministrar eller riksdagsbeslut i princip skallkunna manipulera med för att reglerastatsfinanserna. Det skulle vara etttransfereringssystem som blir ett mått på hurmycket av landets resurser riksdag och regering villomfördela.Så, herr talman, vill jag tala om Vänsterpartietsmeningsyttring och reservationerna.Vänsterpartiet kommer att rösta för reservation 2.Jag ställer mig helt bakom den meningSocialdemokraterna ger uttryck för där. Vi hållermed i kritiken av det faktum att man först äröverens om att utreda sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna och sedan föregårdenna utredning genom att mer eller mindre slopahela eller åtminstone stora delar av denförsäkringsgren som skall utredas.Därtill bör nämnas -- vilket -- att skärpningen av bevisregeln vidklassning av en arbetsskada redan är genomförd.Förlängningen av samordningstiden ochnedsättningen av beloppen inom sjukförsäkringenär genomförd. Det som fortfarande återstår ärförslaget att skriva ned ersättningenmed . Det blir intressant att se vadsom händer med det.Det generella statsbidraget till företagshälsovårdentogs bort 1993. Det beskrivs också i betänkandet.Jag håller inte riktigt med om att det bara är enkonsekvensändring.