prot · GH0930 · 1993-11-25 00:00:00 — Jag tror mot den bakgrunden att det ärviktigt, inte minst för dem som sitter pååhörarläktaren, att jag går igenom vad ärendetinnehåller.Vi talar om en förändring av KBT-lagstiftningen.Det gäller dels en ändring av statsbidragsreglernaför det kommunala bostadstillägget förpensionärerna, dels också i vissa fall följdändringari bostadstillägget för pensionärerna.För närvarande gäller att statsbidragen utgår med70 % av de kostnader som kommunerna har förkommunalt bostadstillägg, dock under enförutsättning, nämligen att kommunerna täcker85 % av den del av kostnaderna som överstiger 150kr men inte 3 000 kr.Regeringen har föreslagit vissa regeländringar föratt få till stånd mera enhetliga regler förkommunerna i avvaktan på en övergång till ettstatligt bostadsbidrag, något som kommunerna harönskat sig.Regeringen föreslår för det första att kommunernaäven fortsättningsvis skall få statsbidrag med 70 %av sina utgifter för KBT, förutsatt att avbostadskostnaderna täcks av KBT. Procentsatsernaär alltså helt oförändrade.För det andra föreslår man vissa ändringar avbostadskostnadsgränserna. De bidragsgrundandekostnaderna föreslås ligga mellan -- precissom tidigare, -- och en övrebostadskostnadsgräns på . Det innebär attden övre bostadskostnadsgränsen höjs med 500 kr.Det föreslås också bidragsändringar för att få tillstånd en anpassning av de kommunala KBT-reglerna inför en övergång 1995 till ett statligtsystem. Man föreslår därför att KBT inte skall fåtäcka av bostadskostnaderna. För attfå en mjuk övergång i de kommuner som har täcktupp till av bostadskostnaderna skall dessakommuner inte få sänka sina KBT-kostnader merän till . Alla de kommuner som har ellerlägre procenttal måste behålla sin nuvarandetäckningsgrad.Detta är vad som föreslås i propositionen. Manföreslår också att det särskilda kommunalabostadstillägget, som skall se till att ingen pensionärfår det verkligt dåligt, dvs. att vi inte skall få någrafattigpensionärer, skall ligga fast också under 1994.Berith säger nu att vi gör en mycketorättfärdig förändring: Vi höjer KBT för dem somhar höga inkomster, höga pensioner och hög hyra.Den samvariationen är dock inte helt enkel. Desom har höga pensioner och möjligtvis också höghyra får faktiskt inte så mycket i KBT. Det finnsvissa avräkningsregler för detta.Dessutom hänger hög hyra och hög pension ellerlåg hyra och låg pension inte helt ihop medvarandra. Gamla pensionärer som flyttar tillnybyggda eller andra anläggningar fårofta höga hyror som de har lågapensioner. Så ser vårt pensionssystem ut. Det ärdärför så viktigt att vi också har SKBT.Jag måste säga att jag tycker att förslaget är välavvägt. Jag har suttit med i den utredning somarbetat med KBT-frågorna. Att snabbt och utananpassning ändra ett kommunalt system till ettstatligt går inte. Vi har här fått till stånd en braavvägning.Jag yrkar bifall till utskottets och propositionensförslag och avstyrker yrkande.Som jag inledningsvis sade är det litet konstigt,eftersom hon kräver att bostadskostnadsgränsen på150 kr skall förbli oförändrad. Det är vad som ocksåföreslås i propositionen.Anf. 61 ():Herr talman! Nej, vi framhåller i motionen att vikan tänka oss att golvet tas bort. Vi vill få till stånden konsekvensutredning, som går igenom hur KBT-reglerna kommer att slå bland pensionärerna.Jag förstår naturligtvis att det handlar om ettnollsummespel, en omfördelning mellankommuner som har betalat ut mer och kommunersom har betalat ut mindre, för att skapa en situationdär staten kan ta över denna bidragsgivning. Menhar gjort någon utredning av hur dethär slår mot de pensionärer som har KBT ?Anf. 62 ():Herr talman! I motionen yrkas faktiskt att man inteskall sänka bidragsgolvet. I utskottsskrivningen varman snäll och skrev att den nedre gränsen på 150 krbör bibehållas.Vi behandlar nu årets ärende. Vad som sker nästaår vet vi inte så mycket om. Om man går över tillett statligt system måste man se på många olikadelar, och det blir då konstigt med etttillkännagivande om att 150-kronorsgränsen skallligga fast för all framtid.Det är nog fråga om ett misstag, och jag tror inteatt det är mycket att diskutera.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU4 Vissa socialförsäkringsfrågor.Anf. 63 ():Herr talman! I detta betänkande om vissasocialförsäkringsfrågor behandlas bl.a.Vänsterpartiets motionsyrkande om en samladbedömning av hur långtidssjuka, pensionärer ochhandikappade drabbas av alla de olika förslag somframlagts under mandatperioden.Utskottet besvarar vår motion med att hänvisa tillMerkostnadskommittén och HSU 2000. Jag tyckeratt det är litet märkligt, eftersomMerkostnadskommittén inte alls tog tag i dennafråga. Den presenterade ingen helhetslösning utanföreslog en mängd olika delåtgärder varskonsekvenser är mycket svåra att överblicka. Manskulle framför allt ha gjort en samstämning medHandikapputredningen, men de åsikter ochslutsatser som man kom fram till iHandikapputredningen finns över huvud taget interedovisade i förslag.Vi ville även i få till stånden paketlösning, en samlad bedömning avkonsekvenserna för handikappade och kronisktsjuka som har betydande kostnader för läkemedel,läkarbesök och sjukvårdsbehandling. Vi vill ocksåatt man i detta sammanhang tar med alla dekostnadsökningar som har genomförts i denkommunala servicen.Vi anser att det är viktigt att få en ordentlig översynav konsekvenserna för de här människorna av allaförslag och försämringar som har skett under desista åren.I HSU 2000 finns absolut ingenting som motsvararvårt motionskrav. Den kommitténs övervägandenskall grundas på analys och värdering av i förstahand tre olika finansierings- ochorganisationsmodeller. Det handlar om enreformerad landstingsmodell, primärvårdsstyrdvård och obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Men detfinns ingenting om att den utredningen skulle göranågon analys av hur de här grupperna av människordrabbats av de samlade merkostnader som de harfått med olika förändringar.Därmed, herr talman, yrkar jag i mom. 8 bifall tillvår motion Sf231. Under detta moment finns ocksåtvå socialdemokratiska motioner som föreslås bliavslagna med samma motivering.Anf. 64 ():Herr talman! anser att utskottetinte på ett bra sätt har besvarat den motion som honhar väckt och som tas upp i detta betänkande. Honhävdar att det vi anför från utskottsmajoritetenssida inte skulle vara ett svar på motionskraven.Det är vittomfattande krav ställer imotionen. Vi tycker nog attMerkostnadskommitténs förslag till stor del skullekunna lösa de problem som pekarpå. Det pågår ett beredningsarbete iregeringskansliet när det gällerMerkostnadskommitténs betänkande.Det här är inga lätta frågor att lösa. Förändringarsker i både utgiftsuttag och tillskapandeav förmåner för grupperna handikappade,långtidssjukskrivna och låginkomsttagare.Socialstyrelsen har i sitt arbete ocksåuppmärksammat de avgifter som man tar ut efterden s.k. ÄDEL-reformen och har visat på effektersom detta ger. Det finns också en lång rad andrautredningar som följer utvecklingen mycketnoggrant.Utskottsmajoriteten anser att det inte förnärvarande finns anledning att tillsätta ytterligareen utredning för att ta reda på de konsekvenser somförändringar i samhällslivet kan innebära.I HSU 2000 finns frågan om avgifterna faktiskt medi kommittéuppdraget att titta på vilken effekt dettahar för människors möjligheter till god vård ochomsorg. Även om man i första hand skall se på trehuvudmodeller, så finns i den övriga delen avkommittédirektiven inlagd avgifternas påverkan påsjukvårdsefterfrågan. Detta kommer att redovisasunder våren.Jag vill med det, herr talman, yrka bifall tillutskottets betänkande och avslag på BerithErikssons motion Sf231.Anf. 65 ():Herr talman! Det är klart att jag inte är nöjd medbehandlingen av motionen. Man hänvisar dels utredning som redan är klar och där det intefinns någonting som pekar på att man skulle kunnagöra en samlad konsekvensanalys utifrån den. KanKarin peka på någonting i utredningensom säger att man är beredd att ta dettahelhetsgrepp?Inte nog med att man inte tog ett helhetsgrepp, mankom också med tre olika förslag i olika delar.När det gäller den andra utredningen är det lätt attläsa sig till att inte heller den är beredd att gå in ochgöra någon analys av vad de samlade kostnadernainnebär för de människor som drabbas avkostnadshöjningar när det gäller läkemedel,sjukvård och hemtjänst. På precis på alla områden,där en handikappad, en långtidssjuk eller enpensionär har utgifter har det skett höjningar avutgifterna utan att det skett höjningar imotsvarande grad för deras inkomster. Detta harnaturligtvis konsekvenser.Jag tror inte att jag och är ensammaom att få kraftiga signaler från samhället om attdessa människor har drabbats ganska hårt avförändringarna.Karin påpekar att det skulle pågå så storoch omfattande utredningsverksamhet. Men omman tillsätter olika utredningar för olika områden,som leder fram till en rad beslut, så måste man väländå någonstans stanna upp och ta reda på vad alltdetta har inneburit för de människor som drabbasav dessa beslut.Anf. 66 ():Herr talman! Jag har stort förtroende för attregeringen i sin handläggning avMerkostnadskommitténs betänkande försöker hittalösningar. Det är inga lätta lösningar. Det vittnarMerkostnadskommitténs betänkande om. Man harinte kunnat hitta en enkel lösning för att skydda desämst ställda. Men det finns i systemet ocksåhögkostnadsskydd av olika slag, som skall ge ettskydd för dem som har de sämsta ekonomiskaförutsättningarna, vilket ofta brukar följas av har den högsta sjukligheten.Jag tycker att vi med det kan uppdra till regeringenatt om det kommer ett förslag så skall man i detockså ta dessa hänsyn.Anf. 67 ():Herr talman! framförallt kom fram till var olika förslag som, om degenomförs, betyder en försämring. Det var heltklart att man i den merkostnadsgräns som skullesättas inte alls skulle räkna in de olikahögkostnadsskydden, och att man inte alls ville tanågot helhetsgrepp på alla momenten.Jag skulle kunna gå med på att göra en utjämningmellan olika människor med olika behov när detgäller t.ex. fria mediciner, men det underförutsättning att det ingår i en paketlösning, i etthelhetsperspektiv.Jag hoppas verkligen att Merkostnadskommitténsbetänkande inte används på det sättet att man tarut förslag om sådant som gör det ännu svårare fördem som redan har det svårt i det här samhället.Anf. 68 ():Herr talman! Grunden för de förändringar som hargenomförts i vårt land är att vi har en mycket dåligekonomi och måste hitta besparingar. Insatser förvård och omsorg innebär mycket stora kostnaderför samhället. Man måste försöka lägga så mycketsom möjligt som egenkostnader för att få ettutnyttjande av förmånerna som överensstämmermed de behov som finns.Vi följer med intresse vad som händer.Kommunerna har ett sista ansvar i frågorna.Jag är beredd att med förtroende överlämna frågantill regeringen. Man har frågan på sitt bord. Detär inte lätt att finna en lösning, och det har mångavittnat om förut.Anf. 69 ():Herr talman! Frågan om samhällets dåligaekonomi dyker upp. Men frågan är varbesparingarna skall göras. Det här gäller en gruppmänniskor som först och främst inte klarar av attorganisera sig på samma sätt som andra starkaregrupper i samhället kan göra. Det är också fråga omgrupper som inte i första taget går till socialen ellervill ligga samhället till last. De är mer än andraverkligen i behov av att vi i denna kammare tarderas situation på största allvar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Vissa utlänningsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU5 Vissa utlänningsfrågor.Anf. 70 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas bl.a.frågan om förvarstagande av barn. Regeringen hartidigare i regeringsförklaringen och i förslag tillriksdagen slagit fast förbudet att barn inte får tas iförvar. Som kammarens ledamöter väl känner tillbiföll inte regeringens förslag.I blir många barn inlåsta endast av detskälet att deras familjer söker asyl. Att över huvudtaget frihetsberöva barn strider helt mot vårträttsmedvetande och mot FN:s barnkonvention.Målsättningen måste vara att möjligheterna att tabarn i förvar helt elimineras. Det gälleratt utveckla andra former för att säkerställa att mankan verkställa beslut utan att tillgripafrihetsberövande.Vi i hoppades att en majoritet skulleinse att förra årets beslut var felaktigt och att i årskulle majoriteten kunna bifalla CharlotteBrantings motion. ser det inte ut att bli så.Den socialdemokratiska regeringen föreslog 1989en förändring av förvarslagen. Den gällde framförallt vuxna. Vi reagerade från sida ochmenade att förändringen skulle innebära att flerbarn skulle tas i förvar. Det förnekade dendåvarande invandrarministern . Honpåstod att det inte alls skulle bli så, utan att detendast vid synnerliga skäl skulle finnas fog för att tabarn i förvar. Det skulle alltså bli färre barn somtogs i förvar. Det blev precis tvärtom.Majoriteten i står fortfarande bakom tar barn i förvar. Det handlar om barn som hartvingats fly tillsammans med sina föräldrar frånsvåra förhållanden, och det gäller många gångertraumatiska situationer och upplevelser.Socialstyrelsen har tidigare gjort en utredning ochpekat på vilka konsekvenser detta får förflyktingbarnen.Herr talman! Situationen är sådan att utskottetsmening kan leda till en ökning av antalet barn iförvar. Det är därför angeläget att regeringen nogaföljer tillämpningen av de ändradebestämmelserna. Vi anser att bör få i uppdrag att se överbestämmelserna om förvar av barn och kommamed förslag som i princip förbjuder detta. Manskall inte, som utskottet anser, ta för givet attkommittén kommer att göra så.Herr talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationen i SfU:s betänkande 5.Anf. 71 ():Herr talman! Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 5 behandlar ett antal motioner medanknytning till utlänningslagen, bl.a. vissa reglersom rör arbetstillstånd, viseringsregler, förvar avbarn, utvisning på grund av brott m.m.Många av de frågeställningar som återfinns imotionerna, bl.a. när det gäller arbetstillstånden,kommer att diskuteras och behandlas i denparlamentariska kommitté som har fått i uppgift attbl.a. se över invandringsreglerna. Det gör att defrågorna kommer tillbaka till i en ellerannan form. Vi har därför frånutskottsmajoritetens sida valt att avstyrkamotionerna med hänvisning till att frågorna beredsi kommittén.Det finns också ett antal motioner som behandlarbrott som begås av utländska medborgare ellermisstankar om att utlänningar skall begå brott iSverige. Där finns ett utredningsförslag från dens.k. utvisningsutredningen som för närvarandebereds i . Regeringen avser attlägga fram förslag . Vi avstyrkermotionerna med hänvisning till att frågornakommer tillbaka till och att vi får dåanledning att göra en fördjupad prövning av deförslag som finns i motionerna.Herr talman! Vidare har vi den del som föregåendetalare diskuterade. När det gäller frågan om förvarav barn finns det en reservation från Folkpartietssida. Man kräver ett förbud mot att ta barn i förvar.Det är viktigt att komma ihåg att skälet till att detfinns förvarsregler är att det finns en lagstiftningsom säger att den som får avslag på sin asylansökani skall också lämna landet. Det görs ingaundantag på den punkten. Man är skyldig att lämnaSverige efter ett sådant beslut. Förvarsreglerna hartillkommit för att markera allvaret med attverkställa sådana avvisningar. Det gäller såvälenbart vuxna som barnfamiljer.Skulle man följa den syn som Fokpartiet har, dvs.ett absolut förbud, skulle man i praktiken slå bottenur lagstiftningen. Därmed finns det ingamöjligheter för samhället att verkställa avvisningar.Då går det att vistas i landet utan möjligheter församhället att verkställa en avvisning. Det skulleleda till att asylprövningen i fråga om barnfamiljeri praktiken skulle bli tämligen meningslös. Sådanabeslut kan aldrig verkställas. Detta ligger bakomdet ställningstagande som riksdagsmajoritetenvalde vid föregående års riksdag.Diskussionen om barn i förvar blir gärnakänslomässig. Man pratar om att barn låses inendast därför att de är asylsökande. Det är viktigtatt komma ihåg vem det är som låses in. Det ärendast den som har visat dokumenterad ovilja attefterfölja ett avvisningsbeslut. De regler somantogs innebär att de som skall avvisas fårlängre tid på sig att förbereda avresan. För att deskall tas i förvar måste de verkligen visa att de inteär beredda att efterfölja de beslut som svenskamyndigheter har fattat. Det är inte bara fråga omatt de är asylsökande, utan också att de har visat enklar ovilja att acceptera ett beslut.Det är också viktigt att komma ihåg att den som harfått avslag på sin ansökan har ju därmed fått sinaasylskäl prövade. Det är därmed bevisat att maninte har haft skäl för sin ansökan, dvs. att man ärflykting eller att det finns andra omständighetersom gör att man kräver skydd i Sverige.Herr talman! Utskottet anser på den punkten attden linje som har valt skulle leda vällångt när det gäller de krav vi i övrigt ställer pålagstiftningen. Det måste finnas en yttersta gränsdär det går att markera att samhällets beslut skallefterföljas.Herr talman! Med dessa synpunkter vill jag yrkabifall till utskottets hemställan.Anf. 72 () replik:Herr talman! slår inte huvudet i väggenoch tycker att det skall vara ett absolut förbud. Menvi tycker att det skall vara så . Vi talar om attdet skall finnas en princip om att inte ta barn iförvar. , som är väl insatt i dessafrågor, vet att regeringens förslag inte hellerinnebar ett absolut förbud. Trots det tycktemajoriteten i riksdag att regeringensförslag inte kunde bifallas.Herr talman! Låt mig hoppas att är så klok att dessa synpunktertas upp och att kommittén ser seriöst på frågan. Detskall en gång för alla utredas om det finns andramöjligheter att lösa denna mycket svåra fråga, dvs.så att barn slipper tas i förvar i samma utsträckningsom har skett under de senaste åren.Anf. 73 () replik:Herr talman! vet ju väl hur direktivenför utredningen är skrivna. De är väldigt öppna,och det är fritt att i den utredningen ävenaktualisera den här frågeställningen.Det är viktigt att komma ihåg att detställningstagande som utskottet gjorde innebar enskärpning av reglerna i förhållande till hur de såg uttidigare. Det lämnades alltså ännu större utrymmeför att man själv skulle klara sin utresa från ;vi ändrade tidpunkten.I utskottet markerade vi att det inte bara skulle varafråga om att misstanke förelåg om att viss persontänkte avvika, utan det skulle handla om endokumenterad ovilja till att efterfölja fattadebeslut.I så måtto innebär förändringen förra åretminskade möjligheter att ta barn i förvar. Detbygger på att man själv visar att man intevill efterfölja besluten. På inget sätt vill viåstadkomma en situation där många barn tas iförvar. Majoritetens målsättningen var attåstadkomma ett minimum av sådana tillfällen.Anf. 74 () replik:Herr talman! Låt mig få påpeka att det strider motvårt rättsmedvetande i att ta barn i förvar.Det strider också mot , somSverige också skrivit under. Av det skälet agerarFolkpartiet i den här frågan.Anf. 75 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis diskutera vilkaprinciper det här strider mot. Men det finns ocksåen annan princip i , vilken säger att de lagarsom stiftas och de regler som inrättas skall kunnaefterföljas, och att man med kraft skall visa att manfrån samhällets sida är beredd att efterleva dem.Det är därför dessa regler finns.Anf. 76 (nyd):Herr talman! Utskottet har i sitt betänkandebehandlat utlänningsfrågor. Totalt behandlades iutskottet 18 motioner representerande 28hemställandepunkter. Av dessa kom 5 motionermed 15 hemställandepunkter från Ny demokrati.Vi i Ny demokrati har alltså som största enskildaparti engagerat oss i denna fråga. Är det då intemärkligt att vi inte har en enda reservation på alladessa motioner och yrkanden, utan endast ettsärskilt yttrande i betänkandet?Borde det inte besinna dem till eftertanke somrycks med i massmedias partibundnasmutskastningskampanj av Ny demokrati? Bordedet inte besinna tilleftertanke, detta centrum för invandrarforskning?I sin tydligen partivinklade utredning,Förhållandesätt till invandring och invandrare1993, yttrar man bl.a. följande om Ny demokrati:-- Partiet har på ett försåtligt sätt friat till dem somoroas av invandringen.-- Det är möjligt att och intekan beläggas med direkt främlingsfientligauttalanden, men ingen kan ta miste på Nydemokratis budskap: Ta inte in fler invandrare!Skicka hem de asylsökande! åt svenskarna!-- En högljudd grupp med Sverigedemokrater, i spetsen är ytterstkritisk till flyktingpolitiken. Det är svårt att tro attregering och riksdag låter sig påverkas av dettasällskap.Frågan är om denna utredning kan betraktas somseriös, trots att resultatet av den i många fall är facitpå Ny demokratis politik. Är förtalet av Nydemokrati här en kompensation för att det nu ärbevisat att vårt parti har rätt?Vad har hänt? Herr talman, jag skall rycka ut någrarepresentativa yrkandepunkter i våra motioner ochjämföra med vad de lett till. I Ny demokratismotion Sf22, yrkande 16, som skrevs ,framhöll vi i Ny demokrati att de svenskaviseringsreglerna borde skärpas och att visumtvångför t.ex. medborgarna från det forna Jugoslavienborde införas. Grunden därtill var den inhumanabehandlingen i , människosmugglingen,m.m.I juni i år beslöt regeringen att följa vårt förslag somavser , naturligtvis eftersedvanlig smutskastning av vårt parti. Av dem somkommit till har mångablivit utvisade. Enorma, onödiga lidanden ochkostnader kunde också här har sparats om manhade lyssnat till oss.I vår motion 22, yrkande 13, påpekade vi att mångaensamma barn kommer till för att söka asyl.När barnen beviljats uppehållstillstånd anländerföräldrarna. Dessa kan då av anknytningsskäl fåuppehållstillstånd. Då motionen var såverklighetsförankrad, kunde man inte bara låta denvara, utan den behandlas nu av Invandrar- ochflyktingkommittén.I motionerna 22, 631 och 93 har vi i olika yrkandenpekat på den allvarliga fara för samhället som denökande kriminaliteten utgör. Enligt all tillgängligstatistik är utländska medborgare kraftigtöverrepresenterade bland dem som lagförs ochdöms för brott. Det är därför väsentligt att debestämmelser som reglerar möjligheten att utvisasådana utländska medborgare ändras i skärpanderiktning.Resultatet blir också här att man inte kan blundaför verklighetens fakta och att även denna punktingår i betänkande, som nubereds av regeringen. Motion 632, i vilken vi i olikayrkanden berör möjligheten till utvisning på grundav asocialitet, är av den graden att utskottetförutsätter att denna fråga skall ingå iUtvisningsutredningen.Herr talman! På punkt efter punkt har våramotioner och yrkanden i detta kanske känsligabetänkande blivit tillgodosedda eller på annat sättföranlett åtgärder i yrkandets riktning. Inget partihar protesterat. Är det då inte märkligt att de i sinapolitiskt styrda medier går ut och förtalar Nydemokrati i skabrösa ordalag?Refererande till det sagda samt till övrigt somframförts i betänkandet med anledning av våramotioner och yrkanden, har jag ingen anledning attinte yrka bifall till vad utskottet anfört om att manskall avvakta beredningen och utredningen avdessa frågor.Därför avstår jag från att reservera mig och yrkarbifall till utskottets hemställan i Sfu5.Anf. 77 ():Herr talman! Detta betänkande innehålleregentligen sådant som blev över frånmotionsbehandlingen . För vår delbehandlas två motionskrav, nämligen barnförvaretoch besöksviseringen.Först vill jag vidga frågan och peka på det absurdai att vi i tar asylsökande i förvar i häkten ocharrestlokaler. Det gäller framför allt vuxna, menibland också barn.