prot · GH0931 · 1993-11-26 00:00:00 — Jag behöver i alla fall inte ägna mig åtnostalgi över helt sammanfallande samhällssystempå det sätt som socialister av olika schatteringartvingas göra i dessa dagar.Jag skall bara göra ett par anmärkningar ommarxismen, eftersom vi råkade komma in på entolkningsdebatt om den gamle gode hans tes var ju att den kapitalistiskautvecklingen skulle leda till att de som fick nytta avden blev allt färre och allt rikare. Sedan skulle detbli en successiv proletarisering av hela det övrigafolket, och detta skulle sluta med en socialkatastrof. Jag tror att det var den fras som användesi sammanhanget.Detta skulle i sin tur leda till ett fundamentaltförändrat samhälle. För det samhället hade KarlMarx -- som påpekade --egentligen inte så många recept eller diagnoser.Han ägnade sig åt litet romantiserande avPariskommunen, men kan inte med så mycket iövrigt.Men detta var ju alldelse fel! Kapitalismen skapadeicke fattigdom; den skapade välstånd och rikedomför alla. Om man ser på utvecklingen från den tiddå började lyftas, , finns detingen som har fått det sämre. Alla har fått det vidamycket bättre genom denna i grundenkapitalistiska marknadsekonomiska utveckling.Det är ju också den yttersta anledningen till att desocialistiska systemen har brakat samman. Deledde till både relativ och absolut fattigdom ochmisär, både i materiell och moralisk bemärkelse.Den stora, globala uppgiften är att i de länderdär socialismen infördes återetablera det som vi härdiskuterar som betydelsefullt också för mellan stat och samhälle,institutioner och regler-- som skapar utrymme förindividuellt ansvarstagande, företagande ochskaparkraft, rättsordning och moral-- som juföröddes under den socialistiska tiden.Förvisso finns det risker med allting. Det gälleromvandlingen både i och i andra länder.Det är det vi skall diskutera. Men omutvecklingsriktningen i dessa hänseenden råder detväl ingen större tvekan -- de socialistiska systemenskollaps, och de liberala principernas renässans.Privatisering är i detta sammanhang ennödvändighet. Man kan kritisera enskilda inslag ifru privatiseringar i , meni dag priviatiseras i lika mycketsom hon gjorde . Detta är den nödvändigavägen till ett återupprättande av en självägandebondeklass, som kan producera livsmedel, avföretagande, som kan producera välstånd och av enstatsmakt, som kan vara stark inom de begränsadeområden som statsmakten skall sköta. Statsmaktenskall inte ägna sig åt att reglera samhället i övrigt.Samtidigt skall vi genomföra våra omvandlingar iSverige. I motsats till tycker jagatt det är fullständigt självklart att man skall harätten att välja skola, rätten att välja läkare ochrätten att välja barnomsorg. Det är bra för denenskilde individen och mycket bra också förmöjligheten att ge bra skola, bra barnomsorg ochbra sjukvård.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:49 omprivatisering av telenätAnf. 26 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att vidta för åtgärder för att bevaramöjligheten till inflytande och ansvar införframtidens teknik. Interpellationen har föranlettsav bolagsbildning.Utvecklingen inom tele- och dataområdet harunder skett mycket snabbt. Dentekniska och ekonomiska utvecklingen har lett tillatt det inte längre går att tala om endast ett specifikttelenät som ägs av en aktör. Det s.k. telenätetbestår av en mängd ''nät'', som ägs helteller delvis av flera olika aktörer. Denna utvecklinghar lett till en successivt ökande konkurrens inomteleområdet, globalt och i Sverige.För att säkerställa de telepolitiska målen ochTeleverkets framtida utveckling lade regeringenunder våren fram förslag till en lagstiftning påteleområdet. Vidare föreslog regeringen attTeleverket skulle ombildas till aktiebolag, TeliaAB. fattade beslut i enlighet medregeringens förslag.Telelagen ger riksdag och regering ett medel för attpå en öppen telemarknad med många aktörersäkerställa de telepolitiska målen. Telelageninnebär bl.a. att:- Ansvaret för grundläggandetelekommunikationer utvidgas till att förutomvanlig telefoni även omfatta telefax och vissdatakommunikation. Staten skall ha ettövergripande ansvar också för andra teletjänster.Det innebär att s.k. hyrda förbindelser fördatakommunikation skall tillhandahållas där deefterfrågas.- Tillståndsplikt föreligger för sådanteleverksamhet i allmänt tillgängliga telenät ochbestår i att tillhandahålla telefonitjänster ochmobila teletjänster eller i att hyra ut fastateleförbindelser för telekommunikation.Tillstånden kan förenas med de villkor som behövsbl.a. för att främja de telepolitiska målen.- Särskilda bestämmelser om samtrafik ochnummerplaner gäller. Reglerna om samtrafikinnebär ett krav på dem som tillhandahållerteletjänster att öppna upp nätet för samtrafik medde operatörer som begär det.- Regeringen har befogenhet att bestämma ompristak för telefoni.- Regler finns för avgifter för tillståndsverksamhet,tystnadsplikt, tillsyn, straff, televerksamhet i krig,m.m.Ett av de viktigaste medlen i utveckling av nyteknik för att uppnå effektivatelekommunikationer, innefattande ettmångfacetterat utbud och låga priser, är att se tillatt konkurrens kommer att råda inom ett så brettfält av telemarknaden som möjligt.Bolagiseringen av ger verket sammaverksamhetsform som andra företag påtelemarknaden, dvs. Samtligaaktier ägs av staten. skall erbjudatelekommunkationstjänster på den svenskatelemarknaden.Under år 1992 beslutade atttidigarelägga slutförandet av digitaliseringen avtelenätet med . Denplanerade investeringsverksamheten i ABinnebär att av abonnenterna har tillgång tills.k. PLUS-tjänster och avabonnenterna år 2000.Sammanfattningsvis kan jag således konstatera attdet inte längre går att tala om endast ett specifikttelenät som ägs av en aktör. Det s.k. telenätetbestår av en mängd ''nät'', som ägs helteller delvis av flera olika aktörer. Genom reglernaom samtrafik säkerställs att de olika operatörernahar tillgång till varandras nät. Vidare har statensmöjligheter att uppfylla de telepolitiska målenstärkts genom införandet av en telelag.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret.Det sade en hel del om vad en telelag kan innehålla.Men jag tycker att det är alltför mycket som dennya telelagen inte innehåller. Det som skiljer oss åtär synen på vad som är viktigt att ha med sig in iframtiden och vad som är viktigt för landet att vikan påverka.Vi är överens om att den tekniska utvecklingeninom tele- och informationsområdet går mycketsnabbt. Det innebär många nya möjligheter tillutveckling för näringsliv, kommuner ochprivatpersoner. Betydelsen av ännu godare, merutvecklad och ännu snabbare teknik och finoptikkommer antagligen att öka. Kraven skärps helatiden, och positionerna måste flyttas fram inomteleområdet, posten och många andra områden.Tekniken och utvecklingen kan innebära attavståndet mellan olika delar av vårt land och mellanandra länder krymper väsentligt, precis som detkan göra mellan företag. De kan lättare etablera sigpå mindre orter och ändå ha samma möjligheter attbedriva sin verksamhet.Vi är överens om att detta utgör en god möjlighetoch om att det är bra om det blir så. Men vi är inteöverens om hur vi skall lyckas med det. Därför harjag ställt denna interpellation till statsrådet.Regeringen har lagt fram propostitionerom bolagisering av och Posten.Regeringen har ju nämnt justPosten som tänkbar kandidat, inte minst i det häftesom skrevs om vilka områden som kan tänkas bliaktuella för en privatisering i framtiden.I propositionen om bolagisering av Televerketskriver att det nya bolaget, så långt hannu kan överblicka, bör vara helt statligt ägt. Är detfortfarande så?Bolagiseringen av har genomförtssnabbt. Många kritiker är ense om attkonsekvenserna av bolagiseringen inte har utrettstillräckligt. Vi har ganska bråttom.Hur går det med det regionala ansvaret ?Kommer det att satsas på utveckling i hela landetockså i bolagsform? Vem skall se till att allaframöver får tillgång till tekniken? Vilkabedömningar kommer att ligga bakom desatsningar som bolaget gör? Blir de sociala ochregionala aspekterna avgörande, eller kommerman att driva ett affärsmässigt företag såaffärsmässigt som det bara går?I den telelag vi har -- och jag utgår från att det blirlikadant vid en bolagisering av Posten -- är detTelestyrelsen som får ansvaret för utformningen avtelepolitiken och inte vi som politiska företrädare.Vi är överens om att dessa områden är otroligtviktiga för framtiden. Hur kan det då komma sig attvi politiskt väljer att avstå från möjligheterna attpåverka och bitvis styra utvecklingen? Vi avsägeross ju ansvaret för att det sker ett regionalpolitisktställningstagande bakom satsningarna. hänvisarvi till en telelag som inom vissa områden garanterarmedborgarna bra telekommunikationer,faxmöjligheter och annat.Vi kan göra likadant vid en bolagisering av Posten,dvs. stifta en postlag som innehåller allmännaåsikter om vad som skall beaktas eller inte. Menbolaget måste se till bolagets bästa, och då fårnaturligtvis vissa områden stryka på foten. Det ansvaret har de företrädare somsitter i en bolagsstyrelse. I telelagen står inget omsocialt eller regionalt ansvar. Det kunde det i ochför sig ha stått om vi varit politiskt ense om det,men var vi inte det.Bolagsformen som styrsätt kunde ha fungeratrelativt bra om vi hade varit beredda att reglera vadsom är viktigt och vad som inte är viktigt. har vilämnat utvecklingen av och antagligenav Posten också i helt fria händer. Det är skillnadmellan att sitta som politisk företrädare i enaffärsverksstyrelse och se till medborgarnas bästaoch att sitta i en bolagsstyrelse som har till uppgiftatt se till bolagets bästa.Hur styr vi då möjligheten till regionalt ansvar? Hurpåverkar vi så att möjligheterna gäller alla? att inflytandet i en bolagsstyrelse blirbättre, som det står i propositionen? På vilket sättkommer vi som teleabonnenter, brevskrivare,tidningsläsare och allt vad det nu kan vara att få detbättre i den nya bolagsformen? Blir det bättretillgänglighet, bättre service, bättre standard, ellervad är det som blir bättre?Detta är viktigt. Det är mot bättre service, bättrevillkor och ännu bättre teknik som vi skall strävaoch inte åt ett motsatt håll. Det vore helt klart attfå det sämre.Herr talman! Finns det någonting som det är viktigtatt staten äger så att det kan styras via politiskabeslut och att människor har full insyn iverksamheten är det bl.a. Posten och Televerket.Teknik och service är två viktiga framtidsområdensom måste vara tillgängliga för alla och omfatta helalandet.Anf. 28 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är en intressant debatt som UlricaMessing för. Jag tycker kanske att den utgår frånlitet gamla föreställningar om att det finns endastett telenät som man i en affärsverksstyrelse kan taansvaret för och att staten genomför sinatelepolitiska målsättningar genom detta verk.Förutom nät -- som är --finns ett antal andra nät, exempelvis Svenskakraftnäts fiberoptiknät som är 1 500 km.Banverkets fiberoptiknät är . av en av Telias konkurrenter, Tele 2, som har007-nummer. Om man vill ringa till utlandet ochinte använda Telias 009 kan man slå 007 och få ettlägre pris för ett utlandssamtal. Detta är enkonkurrens som kommer konsumenterna,abonnenterna till godo.Det finns också mobila nät. Förutom finnsComviq och Nordic tel. Det finns ett nät som kallasför Stadsnät -- det är . Det lärvara ett uppåt fiberoptiknät.Motsvarande finns i . Det finns Stjärn-TV-nätet, som är möjligt att använda för både telefonioch datakommunikation. Det finns satellitnät medsatellitburna system.Det finns det s.k. VSAT-nätet, , som t.ex. använder förtelefoni och datakommunikation till . Detfinns de stora konkurrenterna på världsmarknaden,bl.a. som har en egen nod här iStockholmstrakten i , om jag inte minns fel,där man man kopplar upp bådedatakommunikation och samtal förvidarebefordran ut i hela världen i olika nät.Det finns ATT och , via sitt delägdadotterbolag . Det är samägtmed statliga SKD-bolagen via dotterbolagetDAFA. Den s.k. Statteldelegationen tillsattes avden socialdemokratiska regeringen, och jag tror attdet var . som skrev direktiventill denna. Man har upphandlat ett ramavtal förstatlig datakommunikation i konkurrens med Teliaoch har fått fram ett betydligt lägre pris för dennastatliga datakommunikation via detta företag.Det finns , som har egna datacomnät i Sverige.Det finns även ett annat nät, Case, som både arbetar meddata och telefoni. Det är alltså inte längre möjligt,, att sitta i en affärsverksstyrelse ochhantera allt detta.Det vi nu har gjort är att vi har lagt fram en telelagsom sätter spelreglerna för denna nya värld somteletekniken har öppnat för oss. Det är inte så somUlrica sade i sitt första inlägg. Jag räknadeinte upp exempel på vad som skulle kunna finnas ien telelag. Detta är vad som är fastlagt i den telelagsom denna kammare har beslutat om.Det är inte möjligt att uppnå de telepolitiska målengenom ett statligt affärsverk. Vi har fått övergå lag där staten bestämmer spelreglerna. Vi slårfast i lagen att det skall finnas rikstäckande telefonioch möjligheter att få både grundläggandedatakommunikation och telefax.Staten har sedan möjlighet att handla upp dessatjänster på den öppna marknaden. Men i förstaskedet finns det ett avtal mellan staten och ,där man åtar sig att uppfylla de sociala ochregionalpolitiska mål som finns uppställda itelelagen.Detta är den nya värld, , som vi haratt hantera. Vi kan inte vrida klockan tillbaka ochanvända de gamla planekonomiska metoderna föratt åstadkomma en bra service för våramedborgare. Det måste ske genom lagstiftning ochgenom att utnyttja en marknad som redan är ettfaktum, oavsett vad denna kammare beslutar.Det är viktigt att får sammaförutsättningar som sina konkurrenter att uppträdai den mest effektiva associationsformen, och det äraktiebolaget. Vi har i en aktiebolagslag somlägger fast hur detta skall fungera. Det är fulltmöjligt att se till att de telepolitiska målen -- somjag tror att och jag är helt enigaom -- kan uppfyllas med denna modell.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tycker inte att det som hittillsskrivits in i telelagen är dåligt. Jag tycker att det ärbra, men det är för litet.Jag ifrågasätter varför vi inte politiskt kan gå in ochstyra mer än så. Jag sade i mitt inledningsanförandeatt jag visst kan tänka mig att styrs ibolagsform. Men jag ifrågasätter att vi sompolitiska företrädare i och med detta släppermycket av det ansvar och det inflytande som viskulle kunna ha. Vi skulle kunna påverkautvecklingen mycket mer. Varför tar vi inte denchansen?Jag är medveten om att det finns flera nät, och jaghar inget emot det. Det är bra att det finns mångasom anstränger sig för att nå bättre teknik ochforska vidare. Endast det bästa är gott nog åtfolket. Det är inte det debatten handlar om. Det jagoroar mig för är att vi som politiska företrädare nugömmer oss bakom att vi har släppt ansvaret. Jagtycker att vi skulle kunna ta mycket mer ansvar änså.Det är ju inte en konkurrensneutral bolagiseringsom genomförts. De olönsamma bitarna låter viligga kvar, både på och senare påPosten. Det är dessa företag som får ansvar för demindre lönsamma bitarna. Vi vill ju att servicen inågon mån skall omfatta alla. Men detta är interiktig konkurrens.Det är väl ingen som på fullt allvar tror att det finnsmöjlighet till konkurrens inom t.ex. telemarknadeni inland. Jag tror inte det. Jag tror inteatt gör det heller, därför ifrågasätter jagvarför man inte mer skall gå in och påverka dennautveckling politiskt. Det kommer inte att bli rättvistnu, därför att samma möjligheter inte kommer attgälla för alla. Den utvecklingen ligger inte i någonsintresse.Televerket har inte mått dåligt tidigare, snararetvärtom. Internationellt sett har iSverige klarat sig mycket bra, med hög effektivitet,låga taxor och låga avgifter, vilket är bra.I och med den bolagisering som vi nu genomfört,eller snarare genom den telelag som vi fattat beslutom, är det inte heller så, att vi följer den utvecklingsom sker i andra länder. De flesta andra länder harju ett lagfäst monopol på de här områdena. ISverige driver vi ju en egen utveckling, och vi harfaktiskt inte alla andra länder med oss. Vi vet inteheller riktigt vad utvecklingen leder till.Det viktiga i detta är det politiska inflytandet, dvs.möjligheten för oss politiker att se till att folkfaktiskt får en bra service, att det blir likvärdigtsamt att staten tar det regionala och socialaansvaret, vilket man inte kan kräva vid drivandet avett affärsmässigt bolag. Därför, , undrarjag: På vilket sätt kommer folk i vårt land, oavsettvar man bor, att få det mycket bättre vad gällerservice, tillgänglighet och standard i och med dennya bolagsformen?Anf. 30 Kommunikationsminister ():Herr talman! talar gång på gång omatt vi politiker måste detaljstyra ytterligare, på dethär området. Vad saknas då konkret i telelagen?Jag måste få ett svar på den frågan.Ulrika säger vidare att det inte är enkonkurrensneutral avreglering, utan både ochdet framtida får ta de olönsammadelarna. Det beror naturligtvis på att det i bådafallen tecknas avtal med staten, vilka ärtidbegränsade.Precis som konstaterar, konstaterarman i avtalet att är totaltmarknadsdominerande, med ett nät som går ut tillde flesta hushåll. Man har vidare i avtalet åtagit sigatt ta över också de olönsamma delarna. Så är detju med alla stora företag; man har både lönsammaoch olönsamma delar. ger det en enormakonkurrensfördel att ha tillgång till alla dessamiljoner abonnenter såsom har.Ulrika säger också att vi driver en egenlinje som ingen annan tycker är bra. På denpunkten måste jag göra henne besviken. Densvenska telepolitiken och den svenska postpolitikenär nämligen förebilder för såväl EG, bl.a.Storbritannien, som och , för attnämna några exempel.Anf. 31 ():Herr talman! Det jag saknar i telelagen är enskrivning som säger att måste ta ettsocialt och regionalt ansvar. Det står inte. Underutskottsbehandlingen hade vi diskussioner om det.Det här står inte, och majoriteten i utskottetresonerar att det är onödigt att skriva in något sompå sätt och vis ändå är självklart. Men det tror intejag.Jag tror att vi måste vara tydliga och skriva in depolitiska målsättningar som vi tycker är viktiga ochsjälvklara. Om vi, politiska företrädare, inte tarhänsyn till det som vi tycker är viktigt och som vitycker skall gälla för folk, vem skall då göra det?Jag tror inte vi kan släppa det ansvaret.Anf. 32 Kommunikationsminister talman! I telelagen preciseras dels att alla ihela landet, oavsett bostadsort, skall ha tillgång tillsåväl telefoni, grundläggande datakommunikationoch fax till enhetliga priser, dels att alla skall ha rådtill denna grundläggande service. Det finnsinskrivet i telelagen, och det ingår i det avtal somstaten har med AB.Överläggningen var härmed avslutad.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU12 Vissa ändringar i vallagen1993/94:KU13 Handlingsoffentligheten ikommunala företag1993/94:KU14 Förvaltningen av Svenska kyrkansfinansförmögenhetSkatteutskottets betänkanden1993/94:SkU4 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Ryssland1993/94:SkU6 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Namibia1993/94:SkU7 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Venezuela1993/94:SkU14 Tullöverenskommelse medRyssland1993/94:SkU18 betänkanden1993/94:LU4 Tilläggsskydd för läkemedel, m.m.1993/94:LU7 Vissa likvidationsfrågorUtrikesutskottets betänkande1993/94:UU10 Tillämpning i fråga om avlagen (1971:176) om vissa internationellasanktionerFörsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU2 Enskilda utbildningsanordnare ochvapenfria tjänstepliktigaJordbruksutskottets betänkanden1993/94:JoU6 Villkoren förvegetabilieproduktionen efter /941993/94:JoU10 Godkännande av överenskommelsemellan och på fiskets områdeNäringsutskottets betänkande1993/94:NU9 Statlig medverkan i civiltflygplansprojekt hos , m.m.Bostadsutskottets betänkanden1993/94:BoU3 Höjd garanterad ränta 1994-1996 förvissa bostadshus1993/94:BoU4 Ändringar i fastighetsbildningslagenm.m.1993/94:BoU5 Förlängd försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt6 § Anmälan om interpellationanmäldes att följande interpellation framställtsden 26 november1993/94:67 av () till miljöministernom fasta -- ett ekologiskt och ekonomiskt hotVänsterpartiet anser att miljöhänsyn ochframtidens kretsloppssamhälle kräver en helt nytransportstruktur. Det innebär minskad bilism ochflygtrafik och kraftfulla satsningar på järnväg ochmiljövänlig sjöfart. Med våra utgångspunkterbehövs varken fler motorvägar eller projekt somÖresundsbron.En järnvägstunnel är troligen bättre än en bro ursamhällsekonomisk synvinkel. En tunnel är ocksåett delsteg mot ett miljöanpassat transportsystemsom , ,m.fl.efterlyser. Snabbtågens succé görjärnvägstransporter till framtidens alternativ. Entunnel för snabbtåg för närmarekontinenten.Öresundsbrons skadliga effekter på är ett ytterst känsligt ekosystem som är svårt skadat av en rad mänskliga aktiviteter.I många avseenden är stora delar av Östersjönsekosystem nära kollaps och hotas av irreversibelförstörelse.En vägledande princip bör vara att inga ytterligareaktiviteter får tillåtas som kan tänkas förvärraÖstersjöns situation. Vi skall tillämpaförsiktighetsprincipen -- akuta situationtillåter ingen ökad belastning.En av de viktigaste naturliga förutsättningarna föröstersjöns överlevnad är förbindelsen med övrigahav via sunden kring de danska öarna.I förhandlingarna i har detframkommit att saltvatteninflödet i ärviktigare än vad man trott beroende på attdetta vatten har högre salt- och syrehalt.Att då bygga en halvö, en ny ö, betongkassuner ochett antal bropelare m.m. som sammanlagtreducerar vattnets genomströmningsyta i ett avsunden med 5--är inte försvarbart.Kompensationsmuddringar som skall elimineradetta problem är ytterligare ett hot mot Öresundsekologiska balans.Vattendomstolen ställer ett krav på maximalt 5 %sedimentspill vid muddringarna. Bl.a. detta kravgör utslag till ett nej, eftersomman vid likande företag som bäst nått ner till 7 %.Vanligt är att 10--flyter bort.Ökade luftföroreningarBiltrafiken genererar ett antal luftföroreningar.Det allvarligaste i denna region är kväveoxiderna.Skåne tar emot kväve per hektar och år --lokalt upp till . Nedfallet måste ner till högst10 kg om vi skall nå den nivå som naturen tål.De senaste forskningsresultaten visar att forskarnahar varit för optimistiska. Forskare från , SLU och SGU konstaterar attomfattande marker i endast tål 2--kväve per hektar och år.Biltrafiken på bron kommer att bli avsevärt störreän beräknade 9 000--12 000 fordon . kommer den att användas i så högutsträckning som möjligt. All praktisk erfarenhetvisar också att trafiken ökar runt omkring inärområdet och i intilliggande regioner om nyavägar byggs, särskilt om det är nya motorvägar. Enrealistisk siffra är minst 30 000 fordon per dygn.Detta leder till kväveutsläpp långt utöver vadnaturen konstaterar isitt yttrande att ''omfattandeinfrastruktur med betydande livslängd -- -- -- ska geförutsättningar för miljöförbättringar''. Nämndenkonstaterar att en bro för vägtrafik inte gör det ochsäger därför nej till bron.Den internationella trafikutvecklingenRedan före de europeiska omvälvningarna ochsnabbtågens succéfyllda utveckling vartransportföretag, både SJ och vägdistributörer,ointresserade av en bro för vägtrafik. Utvecklingeni påverkar transportsektorn på många sätt;är inte intresserat av att satsa på nord--sydliga vägförbindelser, det är trafikkaos iNordtyskland, transportmönstren ändras, nyafärjeförbindelser öppnas etc.Allt detta medför att en bro för vägtrafik tappar ibetydelse. Besluten om bron vilar på föråldradetransportförutsättningar.Broalternativets ekonomiska förutsättningar ochkonsekvenserDen totala kostnaden för projektet ärsvårbedömbar. Det enda som med säkerhet kankonstateras är att priset är högre än vad svenskaregeringar presenterat för riksdag ochfolk.