prot · GH0939 · 1993-12-08 00:00:00 — Fyrspåret är redanunder full byggnation.Vi får inte glömma bort att man på sina håll haftuppfattningen att skall vara en rentågpendel i stället för en busspendel frånStockholm. Att ''norra böjen'' har kommit till --mycket tack vare att banan kanalternativfinansieras -- måste ses som en framgångäven för Mälardalsintressena.I propositionen talas det också om attstationslösningen skall utformas för genomgåendeoch väntande trafik. Vill TIM-intressenterna ellerandra trafikera banan till är det en frågasom får tas upp till förhandling med konsortiet.Trafikutrymme finns, och det finns inget somhindrar resenärer norr- och västerifrån att stiga avvid . Trafiken --däremot får konsortiet ensamrätt på --fattas bara annat. Någon utdelning skall man väländå ha på sina investeringar!När det gäller garantierna har regeringen häktat avbåde hängslen och svångrem. Det kommer inte attfinnas resandemängdsgarantier eller statligalånegarantier. Vad som kvarstår är garantierbeträffande riktigheten i de uppgifter som lämnastill de privata intressenterna i samband medanbudsgivningen. Det är sådant som normalt råderinom bygg- och anläggningsmarknaden. Riksdagenkommer enligt propositionen också att få ta del avde lämnade garantierna när slutligt avtal föreligger.Herr talman! Med i hamn har viskapat en trafiklösning som är bra för miljön, somknyter samman trafiken söder, väster och norr omArlanda och som till stor del finansieras utanförstatsbudgeten.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkandet och avslag på reservationen.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag sade i mitt anförandeinledningsvis att jag skulle försöka fatta mig kort,men jag måste ändå ställa en fråga till är det just som skallkombineras med privata intressenter? Varför har viinte fått förslag till sådana lösningar när det gällerandra bansträckningar? Beror det pålönsamhetstanken -- här kan privata få vara medoch dela på det som samhället i övrigt betalar åtsamhället självt via skattemedel? Är det bara detsom gör att just skall finansieras ochupphandlas på det sätt som regeringen föreslår i sinproposition? Det är i så fall olustigt att det är baraden ideologiska tanken som är orsaken till att manförsenar hela det fina projekt som en Arlandabanaär.Anf. 94 () replik:Herr talman! Den fråga som ställdes var: VarförArlandabanan? Förklaringen är naturligtvis att detsällan är lönsamt att bygga järnväg och bedrivatågtrafik. Tanken på en alternativ finansiering harfunnits med . Om jag har fattat saken rättfanns med som en tanke i deinvesteringsplaner, med en summa på 15 miljarder,som fanns för 90-talet från Socialdemokraterna.Det nämns också i den motion somSocialdemokraterna har väckt.Svaret är helt enkelt att den bansträcka som det kanvara intressant att få en alternativ finansiering av ärjust , där man kan räkna medlönsamhet. Men om det är någon som vill bedrivaprivat sovvagnstrafik i skall väl inte det varanågon omöjlighet. Men jag tror att man måstebörja med det här projektet.Anf. 95 () replik:Herr talman! Ja, då fick vi alltså svaret att man härkan räkna med lönsamhet. Vem skall i så fall fåtillgodoräkna sig den lönsamheten? Intesamhällsmedborgarna, , utan någraprivata intressenter, som enligt vad jag förstårredan har tillräckligt med ekonomiska resurserbakom sig utan att behöva få ytterligare medel frånsvenska staten.Anf. 96 () replik:Herr talman! Medborgarna tjänar ändå en delpengar, i och med att man inte behöver lägga inmedel för kanske halva baninvesteringen, utan depengarna kommer från annat håll. Det frigör ettantal miljarder som kan användas tillBothniabanan eller till annan trafik.Men jag förstår att det här med att ta fram pengaroch finansiera olika typer av byggnationer inte harvarit något problem för Socialdemokraterna.Ibland undrar man om vi inte borde ha enfinansminister från oppositionen -- det finns alltidmera pengar att ta där. Det skulle lösastatsbudgetens problem också. Men i det här falletär det ett sätt att åstadkomma en besparing åtskattebetalarna.Anf. 97 ():Herr talman! behövs för attknyta ihop flygtrafiknätet med järnvägsnätet. Detskall vara lätt och bekvämt för den enskilderesenären att med kollektivtrafiken ta sig till ochfrån flyget oavsett vilken järnvägsstation ellerpendeltågsstation han kommer ifrån. Syftet fåralltså inte inskränkas till att bli att knyta ihopStockholms Central med flygplats.Arlandas järnvägsstation måste bli en integreraddel av kollektivtrafiken.Dessutom måste vi tänka på att det inte bara ärflygresenärer som åker till utan ävenmånga anställda och andra besökande.Fjärrtåg och pendeltåg från norr och söder måstekunna betjäna station på sådana villkor attdet inte förhindrar uppkomsten av ettsamhällsekonomiskt effektivt resmönster.Regeringen fastslår i propositionen att banornanorr och söder om flygplatsen bör bli färdigasamtidigt. Det är bra. Dessa nya spår skallsjälvklart ingå i stomnätet.Det är en mycket komplicerad uppgift attkonstruera avtal som på ett rimligt sätt samtidigttillgodoser en privat finansiärs berättigadeintressen och statens intresse av att skapaförutsättningar för en samhällsekonomiskt effektivtrafik, där resenärerna betalar marginalkostnadenför sin resa.Det är angeläget att avtalen medger en vissflexibilitet för framtidens beslutsfattare. Jag hoppasverkligen att avtalen inte kommer att innebära 45års monopol för en privat finansiär.Om regeringen anser att det finns en storsannolikhet att man skall lyckas konstruera ettacceptabelt avtal utan nämnvärd försening avprojektet bör naturligtvis inte motsättasig att ett projektbolag bildas.Att skapa ett sådant bolag synes vara en mycketlämplig arbetsform, under förutsättning att destatliga verkens långsiktiga intressen tillgodosesinom projektbolaget. Om det sedan skulle visa sigatt privat finansiering inte kan ordnas på rimligavillkor måste man däremot vara beredd att påsedvanligt sätt finansiera denna lönsammainvestering i statlig regi.Det är viktigt att så snart sommöjligt knyts ihop med järnvägens stomnät, oavsettom det blir en utbyggnad av en trejde rullbana påArlanda flygplats eller ej. Det är viktigt att ett avtalinte förhindrar skapandet av ettsamhällsekonomiskt effektivt resmönster, därresenärerna betalar marginalkostnaden för sin resa.Dessa tankar finns i folkpartimotionen T5, sombehandlas i detta betänkande.I utskottets betänkande anges att utskottetförutsätter att effektiva trafiklösningar för lokal,regional och nationell tågtrafik kan byggas upp.Utskottet förutsätter också att avtal kan träffasunder sådana villkor att en samhällsekonomisktrafikförsörjning främjas. skallkunna agera under icke diskriminerandekonkurrensvillkor. Utskottet förutsätter vidare attavtalen kommer att främja uppkomsten av etteffektivt resmönster.Motionens syfte bör därmed vara tillgodosett. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skall lugna medatt säga att han skall kunna stiga på i ochstiga av vid Arlanda.Det här konsortiet kommer naturligtvis att varaintresserat av att tjäna pengar på att sälja banrätt.Det skall inte vara något problem. Likadantkommer byggnationen förmodligen att gå väldigtsnabbt, därför att konsortiet har en kapitalkostnadoch ett ansvar på ett annat sätt än har.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )19 § anslutning till ett europeisktradiokommunikationskontorFöredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU10 anslutning till ett europeisktradiokommunikationskontor () (prop.1993/94:62).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )20 § Överföring och mottagande av flyktingarm.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU6 Överföring och mottagande avflyktingar m.m. (prop. 1993/94:51).Anf. 99 ():Herr talman! I betänkande SfU6 behandlas dels enuppräkning och precisering av flyktingkvoten, delsen extra ersättning till kommunerna per mottagenflykting.Herr talman! Det råder en viss förvirring i fråganom ersättning till kommunerna. Jag hoppas attkulturministern kan bringa reda i detta och förklaraför oss hur de olika förslag som finns samspelarmed varandra. I detta betänkande finns ett förslagom en morot på per flykting. Är densumman lika för barn och vuxna? Det framgår interiktigt.En uppgörelse har träffats mellan regeringen ochKommunförbundet om en uppskrivning avschablonersättningen till för vuxna ochhälften av det beloppet för barn. För de flyktingarsom kommunerna tog emot 1991 skall de också fåett konjunkturtillägg på för vuxna och5 för barn. Dessutom ersätter staten allafaktiska kostnader för flyktingar ochlovar ytterligare ersättning i efterhand för andrakostnader som kommunen kan ha.Det finns en proposition, vars motionstid går ut den17 december, som innehåller litet andra siffror änden här uppgörelsen. Där meddelas att regeringeni budgetpropositionen skall komma tillbaka medregeländringar för utbetalning av bidragen tillkommunerna.Kommunerna vill ha garantier för täckning av sinafaktiska kostnader. Det kravet har vi också i vårmotion. Det synes mig som om regering och riksdaghade litet bråttom när det gäller moroten på 25 000kr.Om jag kan få bekräftat attöverenskommelsen med ärsådan som jag har uppfattat den och redogjortför anser jag naturligtvis att vårt motionskrav tillstörre delen är tillgodosett. Då nöjer jag mig medatt konstatera att man kanske hade kunnat avvaktaförhandlingsresultatet. Då hade man kunnat se attden extra moroten inte behövdes eller att den hadekunnat bakas in i överenskommelsen.Jag vill också fråga hur det går med förhandlingarnanär det gäller landstingen och deras behov aversättning från staten för väntade kostnader inomsjukvårdssektorn. Man har ju konstaterat attmånga av de bosniska flyktingarna har behov avpsykiatrisk hjälp.Vi är nog ganska många som misstänker attförslaget om flyktingkvoten har kommit till ståndför att skyla över att man infördevisumtvång för människor från Bosnien-Hercegovina.Jag vill även att ministern förklarar hur uttagningenav kvotflyktingar skall gå till. Vår uppfattning är attden skall ske i samarbete medflyktingkommissarien och att den kvot som nuföreslås skall gälla hela världen och inte enbartBosnien-Hercegovina. I förslaget står det att 5 500skall komma från f.d. och 500 frånflyktingläger i övriga världen.Det är märkligt att regeringen föreslår att det skallvara ett visst antal människor och inte som förut enviss summa som kan användas mer flexibelt.Jag vill även ha en förklaring till hur kan acceptera det mom. 22 som visumtvånget är.Det gjorde inte förut. Jagyrkar därmed bifall till vår meningsyttring mom. 1som gäller visumtvånget för människor frånBosnien-Hercegovina.Anf. 100 (m):Herr talman! Förlåt min något sena ankomst.Vi behandlar en fråga som har enutomordentligt tragisk dimension. Händelserna,som vi nu kan bevittna i det ,leder till pessimism vad beträffar nivån på denmänskliga civilisationen. Etniska motsättningar,undertryckta av en hårdhänt kommunistiskdiktatur, har blommat upp och perverterats på ettför oss obegripligt sätt. Vårt land kan inte -- likalitet som övriga länder i , och för den delenvärldssamfundet -- isolera sig från detta skeende.Det är en besvikelse att inte mer kan åstadkommasnär det gäller att lösa konflikten med fredliga ochhumanitära medel.Sverige måste hjälpa och bidra efter förmåga. Vimåste handla i enlighet med våra humanitäratraditioner. Men måste vi para dessa meden realism som både omfattar flyktingarnassituation och den situation som rent faktisktföreligger i vårt samhälle. Vi måste hitta enbalanspunkt som accepteras av de mångamänniskorna i vårt land och som därmed kan bli enutgångspunkt för ett konstruktivt arbete att hjälpaoch stödja offren för konflikterna, både dem somfinns i närområdena och dem som tagit sin tillflykttill vårt land.Den 21 juni 1993 fattade regeringen ettprincipbeslut om asylsökande från innebärande att asylsökande fråndetta land, efter individuell prövning, kommer attfå permanent uppehållstillstånd. medbeslutet infördes visumtvång, och ett förslag omökad flyktingkvot aviserades.Formellt berörs inte frågan om tillfälligauppehållstillstånd i det betänkande vi nu har att taställning till. Men effekterna av regeringens besluti juni får sitt uttryck i den proposition som utskottethar behandlat.Några kommentarer kring frågan om tillfälliga ellerpermanenta uppehållstillstånd måste därför ges.I augusti 1992 fick utskottet en föredragning omden mycket omfattande tillströmningen avasylsökande som då skedde. Det gällde dåkosovoalbaner. Mycket oroat av situationenuttalade utskottet i ett enhälligt pressmeddelandeatt man skyndsamt önskade få frågan utredd omtillfälliga uppehållstillstånd i situationer då stortillströmning av asylsökande äger rum.Regeringen fann senare att kosovoalbaner iallmänhet inte ansågs behöva skydd i vårt land, ochde flesta får nu avvisningsbeslut. Kulturministernpresenterade också senare enpromemoria om tillfälliga uppehållstillstånd somdock inte bedömdes kunna tillämpas för deflyktingströmmar som då var aktuella. Underhösten infördes också visumtvång för medborgare idet med undantag förmedborgare i Bosnien-Hercegovina.I en framlagd propositionföreslår regeringen också att tidsbegränsadeuppehållstillstånd skall kunna ges då skyddsökandeflyr undan konflikter och kriser som bedöms ha enkortare varaktighet. Denna bedömning kan ju i endel fall bli svår att göra. Men att propositionen lagtsfram visar dock att regeringen förutser fall därinstrumentet tillfälligt uppehållstillstånd kan bliaktuellt, särskilt som regeringen i dennaproposition förutsätter att ytterligare skall utreda ochbedöma frågan kring tillfälliga uppehållstillstånd.I likhet med regeringen anser utskottet attinriktningen i första hand skall vara att insatsernaskall ske i närområdena. Det är först när dessa inteär tillfresställande som överföringar till tredjeasylland blir aktuella. Detta är också UNHCR:sinställning. Det är knappast troligt att UNHCRsom en normal lösning ser att permanentauppehållstillstånd beviljas störregrupper av flyktingar. I fallet Bosnien kan det på endel håll uppfattas som att s.k. etniska rensningarkan löna sig.Det var beklagligt att regeringen inte på lämpligtsätt förankrade sitt beslut i före den 21juni. Även om det var fråga om ett rentadministrativt beslut, som formellt intehar med att göra, kunde det ju ändå förutses attfrågan var av sådan vikt att den skulle komma attpåverka flykting- och invandrardebatten i Sverige.Ett större och viktigare beslut har väl knappastfattats inom invandringspolitiken i modern tid. Dethandlar om att bevilja 70 000--80 000 människortillträde till det svenska samhället.Det går givetvis att förstå regeringensbevekelsegrunder vad beträffar beslutet ompermanenta uppehållstillstånd. Utsikterna till snarfred kunde då, liksom för övrigt , bedömas somosäkra. Det kunde därför te sig orimligt att låta detill komna flyktingarna sväva i ovisshet omsin status.Det är nog ändock sannolikt att de flestaflyktingarna både hade accepterat och välkomnatdet skydd som även ett tillfälligt uppehållstillståndhade inneburit. Vidare är det min övertygelse attäven kommunerna och medborgarna i allmänhethade haft en stor förståelse för en sådan ordning. Ivarje fall tycks detta vara fallet i där justtillfälliga uppehållstillstånd getts.Det bör också anmärkas att UNHCR är inriktat påatt skydd, om inte omedelbar repatriering kan ske,skall ges i första asylland, vanligen grannland ochförst därefter skall skydd i tredje asylland ges.Som också kulturministern och regeringenframhållit är flyktingsituationen i f.d. Jugoslavieneländig och bortom all beskrivning. Det är ensjälvklarhet att måste hjälpa till på alla sätt.Givetvis bör de viktigaste insatserna ske inärområdet. Det är ju där de allra flestaflyktingarna finns. Jag tror att alla här i riksdagenstödjer de insatser som görs i humanitetensintresse. Ytterligare ökade insatser kan säkerligenbli nödvändiga.Det är också ytterst viktigt och avgörandeför ett lyckosamt resultat med en internationellsamordning. Jag tycker att regeringen gör allt detsom rimligen kan göras när det gäller att försöka fåtill stånd ett brett internationellt samförstånd ochsamarbete. Vi har tyvärr ännu inte sett att detskulle ha blivit så mycket resultat. Men jag tror attvi måste fortsätta med dessa ansträngningar.De flyktingar som finns inom landets gränser skallnu kunna räkna med att få permanentauppehållstillstånd. Såsom läget är skall vi allaarbeta för att ta emot bosnierna och ge dem denbästa möjliga start i den nya tilvaron som väntardem. Insatser för svenskundervisning m.m. görsredan nu på förläggningarna, och det är bra. Omdet finns möjlighet tillåtervändande på frivillig väg kan och bör ocksååtgärder för att underlätta detta vidtas. Jag harförstått att sådana åtgärder planeras.Det föreslagna stimulansbidraget till kommunernaför att underlätta utplaceringen i kommunerna kanunderlätta, framför allt nu när en mer långsiktigtverkande överenskommelse ingåtts mellanregeringen och om denframtida finansieringen av flyktingmottagandet.Det är i högsta grad önskvärt att kommunerna nusolidariskt ställer upp med mottagande. Det är enutmaning, en positiv utmaning, som i sinhelhet nu står inför.Den kvot som regeringen föreslagit bör kunnaanvändas flexibelt innebärande att också speciellainsatser i närområdena kan bli aktuella. Det är dåviktigt att komma i håg att även andra flyktingar ände som kommer från Bosnien kan ha ett väl så stortbehov av skydd och hjälp till en ny tillvaro.Regeringens och UNHCR:s bedömningar kan varavägledande härvidlag.Ny demokrati har valt att yrka avslag på utskottetshemställan. Det finns, som jag tidigare antytt, skälatt något beklaga att regeringen inte sett anledningatt i förväg diskutera och hos förankrabeslutet om permanenta uppehållstillstånd. mycket entydiga majoritet stöder ändåregeringens handlande och förslag. Det går givetvisinte att, som nydemokraterna förespråkar, riva uppbeslutet från . Nydemokraternasavslagsyrkanden visar bara på att manmedvetet vill mäla sig ur och i stället satsa påpopulistiska och lättsålda budskap.Även om nydemokraterna kan ha en del förslagsom ligger i närheten av övriga partiers finns detändå en stor skillnad. Realism måste kombinerasmed humanitet, med rättssäkerhet och med eninsikt om att det inte finns enkla lösningar på svåraproblem. Det är skillnad på att finna lösningar somkan accepteras av medborgarna -- lösningar sommåste innehålla humanitära ambitioner, men somockså måste präglas av verklighetens krav -- och påatt föra en politik vars livsluft består av att manexploaterar rädsla och oro. Nydemokraternasallmänna hållning leder fel, ger fel signaler ochunderlättar inte det svåra arbetet med att ökaförståelsen mellan människor i vårt samhälle.Herr talman! Det går att förena humanitet medrealism. Nydemokraterna har glömt borthumaniteten.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på de reservationer somföreligger.Anf. 101 Kulturminister ():Herr talman! Jag är glad över den mycket bredauppslutningen kring utskottets betänkande. Det ärbara ytterkantspartierna som har en avvikandemening. Jag noterar också att utskottet tycker attdet är viktigt att bosnierna snabbt kommer ut ikommunerna. I detta ligger ett moraliskt åtagandefrån de partier som står bakom betänkandet attpåverka sina kommunala företrädare. Jagvälkomnar att gjorde en klarmarkering angående detta.Ingen vinner på att personer som har beviljatspermanenta uppehållstillstånd ändå får sitta påförläggningarna och vänta. Flyktingarna mår sämreav det, och det kostar mer. Det finns redan nu ca10 000 personer i förläggningarna med permanentauppehållstillstånd som väntar påkommunplacering. torde det finnasytterligare ca 10 000 personer som har fåttpermanent uppehållstillstånd.Utskottet säger att regeringens överläggningar medKommunförbundet om ersättningsnivåerna inte fårfördröja utflyttningen i kommunerna. I detsammanhanget kan det vara lämpligt att förriksdagen redovisa slutresultatet avförhandlingarna med . De blevklara i fredags.Den vanliga schablonersättningen höjs den 1januari 1994 och blir för en vuxen144 . För de flyktingar som flyttade ut ikommun utbetalas ett särskiltkonjunkturtillägg om till den kommun därflyktingen nu bor. För dem som flyttade ut ikommun kommerkostnaderna att följas upp vid förhandlingarna somskall ske . Det blir också en ändring iutbetalningarna så att ersättningarna blir rättvisaremellan kommunerna. Främst är det storstädernasom kommer att kompenseras för de flyktingar somflyttar dit på egen hand från de kommuner där deförst placerades. Staten kommer att betala de fullakostnaderna för socialhjälp för de flyktingar över55 år som tas emot och som inte kanförsörja sig själva. gäller detta åtagandeflyktingar som är över 60 år.Resultatet av dessa förhandlingar följerKommunförbundets önskemål om att lösa deproblem som många kommuner har fört fram. Detillfredsställer också en del synpunkter somutskottet har redovisat i sitt betänkande. Till dettakommer det extra stimulansbidrag som riksdagenskall fatta beslut om . Dessa gäller,, varje individ. Det görs ingenskillnad på om det är en vuxen person eller ett barn.Berith sade att stimulansbidraget kanskeinte hade behövts om förhandlingarna hade varitklara. Jag tycker att det är viktigt att förstå deproblem som kan finnas i kommunerna i fråga omatt på kort sikt kraftigt öka flyktingmottagandet.Det kan finnas en del initialkostnader som gör attkommunerna inte har kunnat planera på allra bästasätt för ett så stort mottagande. Jag tycker att detär viktigt att man kan ge ett extra bidrag bl.a. fördessa initialkostnader.Sammantaget visar resultatet av förhandlingarnaatt staten, så som har varit avsett, tar detekonomiska ansvaret för flyktingarna. Genom detextra konjunkturtillägget utvidgas statens ansvartill . har välkomnatregeringens förslag och säger i ett uttalande att detär tillfredsställande att regeringen har lagt framförslag som i väsentlig grad kompenserarkommunerna för deras kostnader förflyktingmottagandet. Staten tar det fulla ansvaretför de kostnader som generalschablonen är avseddatt täcka.Det har över huvud taget funnits synpunkter påschablonbidraget. Det framkommer i betänkandetfrån bl.a. Det sägs attschablonersättningen inte ger de incitament tillkommunerna som behövs.Jag är faktiskt av motsatt uppfattning. Bidraget äruppbyggt så att det innebär ett incitament tillkommunerna. Vi vet att en del kommuner som äreffektiva i sitt flyktingmottagande också faktisktgör en vinst på schablonersättningen. Om de kanhålla nere sina kostnader får de ändå behålla helaersättningen.Nu återstår det för våra partiföreträdare ikommunerna att fullfölja regeringens ochriksdagens beslut och ta emot dessa jagademänniskor. Jag tror att förutsättningarna är godaför ett bra mottagande. Bosnierna kommer attfinna sig väl till rätta. Som utskottet framhåller ärdet fråga om en relativt välutbildad, homogengrupp.Jag har ett annat exemepel på att förutsättningarnaär goda. inbjöd ungefär 100riksorganisationer till en överläggning för någraveckor sedan. Verket önskar att tillsammans medorganisationerna bygga upp ett nätverk. Målet äratt varje bosnisk familj skall ha en kontaktpersonhär i . Mottagandet från dessaorganisationer var mycket positivt. Det var brarespons på önskan.Berith sade att förslaget om en kraftigtutökad flyktingkvot för f.d. jugoslaver var ett sättatt skyla över visumbeslutet. Det är riktigt attkvotbeslutet hänger ihop med visumbeslutet.Regeringen vill visa att inte stänger sinagränser. Vi i är fortsatt beredda att ta emotmänniskor från krigsområdet.Det är att beklaga att situationen är sådan i Europaatt det var nödvändigt att införa visumbeslutet.Sverige kan inte ensamt, tyvärr, hålla gränsernaöppna. Dessutom innebär naturligtvis beslutet ompermanent uppehållstillstånd att det är särskiltattraktivt att komma just till . Det är ocksåviktigt att vi tar vårt fortsatta ansvar genom att intestänga gränserna. Det är mot den bakgrunden somkvoten skall ses.