prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — Många funktionshinderuppkommer först i högre ålder. Att det finns mångamed funktionshinder som är kan mankonstatera när man ser till åldern på medlemmarnai olika handikappförbund. I förbundet så många som , är det och iAfasiförbundet är det 60 %.Funktionshindrade personer har specifika ochbasala behov av att få lära sig att leva med sitthandikapp. Det gäller även personer över 64 år.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring.Anf. 86 HANS ():Herr talman! Man kan bara konstatera att denproposition och det betänkande som vi nubehandlar präglas av det kärva ekonomiska lägetoch av det stora budgetunderskott som landet drasmed. Socialdemokraterna står, precis som på andraområden, helt tomhänta. Socialdemokraterna villinte göra några nämnvärda besparingar utan vill istället ösa på med mer pengar. Jag återkommer tillden här frågan senare.Man kan även konstatera att vissa av regeringenföreslagna åtgärder föreslås i enlighet med detförslag om sänkning av arbetslöshetsersättningensom skulle behandlats . blevbetänkandet återremitterat.Personligen tycker jag att vi skulle ha fattat detbeslutet . Med det ekonomiska läge somjag hänvisar till finns det all anledning att ta vara påalla besparingar. Den här var en av de större. Detär bara att beklaga att den inte blev snabbtgenomförd. Jag vidhåller därför att vi måste fattabeslut om dessa besparingar när det gällerstudiemedel, vuxenstudiestöd, m.m., eftersom detekonomiska läget fordrar det. Det finns alltså ingenanledning, enligt min uppfattning, att inte fattabeslut i den här frågan.Det område där Socialdemokraterna ställer upp påbesparingar, som har berört, ärstudiemedelsområdet. Där uppfyller man denöverenskommelse som gjordes vid höstenskrisuppgörelse. Enligt uppgörelsen sparas 300miljoner kronor in. redogjorde förhur vi i utskottet uppnått resultatet 316 miljonerkronor. Det är ett steg i rätt riktning.Berith säger i samband med det att vi införsmygförsämringar genom att införa nya avgifter.Jag vet inte vad smygandet består i. Det här är klartredovisat både i proposition och iutskottbetänkande. Vi står för det nu också. Det ärväl bara att konstatera att avgifter införs för dekostnader som uppstår när man lägger upp dessalån.Berith påstår att studentgruppen fårstörre försämringar än andra folkgrupper isamhället och frågar om utskottsmajoriteten anseratt studenterna har för mycket pengar att röra sigmed. Det är säkerligen med studenter som med allaandra, en del klarar sig bättre, en del sämre. Allalever under olika förhållanden med tanke på hyror,reskostnader, m.m. Det går inte att svara generelltpå den frågan.Men det här är nödvändiga besparingar som vi intekan komma ifrån. Jag vill också peka på denuppgörelse som vi tillsammans medSocialdemokraterna har gjort och som även BerithEriksson anslöt sig till. Uppgörelsen innebär attendast dra ned bidragsdelen i studiemedlen till175,av basbeloppet, i stället för till 166,6 somregeringen föreslog. Det innebär att enheltidsstuderande, med både bidrag ochfullständigt lån, har ytterligare per åratt leva på. Det tror jag är en bra lösning i det lägesom vi nu befinner oss i.Innan jag går in på själva reservationerna vill jagpeka på att ställer olika åtgärder motvarandra för att klara åtgärderna när det gällerarbetslöshet, skola, ungdomspraktik ochberedskapsarbete. Hon gjorde prisjämförelser.Självfallet kostar olika åtgärder olika mycket. Menjag tror inte att man skall ställa dem mot varandra,säkert behövs alla åtgärderna. Den utbildning somvi kan skapa fyller sin funktion.Ungdomspraktikplatser, beredskapsarbete ochannat fyller sina funktioner. Jag ser ingenmotsatsställning däri mellan majoriteten ochSocialdemokraterna. Här försöker man skapa såmånga utbildningsplatser som möjligt.I det ärende som behandlades före voteringen hademan samma diskussion. Från socialdemokratisksida påstods det att man ville skapa så många flerplatser. Jag tror att det var som i dendebatten sade att det aldrig någonsin funnits såmånga människor i utbildning som på högskolaoch på andra områden. På gymnasiet finns juambitionen att försöka få in så många människor iutbildning som resurserna av lokaler och annatmedger.Jag tänker kort kommentera reservationerna.Reservation nr 1 emanerar från fjolåret.Förtroendemannainflytandet togs i viss omfattningbort ute i länen. Vi vidhåller den uppfattning somvi hade då, nämligen att detta kostar pengar och attdet inte ger önskad effekt. Vi anser att det behovsom Socialdemokraterna belyser inte finns.De högstämda toner som tas upp när det gällerreservation nr 3 kan man vara ännu mer förvånadöver. Det handlar här om att ta bort studiebidragunder de som gymnasieeleverna intebedriver några studier. Man kan nästan hellre frågasig varför man inte har gjort det tidigare. Som jagser det har det varit ännu mer motiverat underhögkonjunkturen, då så gott som alla som villekunde få ett feriejobb. Det kommer givetvis att blikärvare . Men det finns även ettföräldraansvar på det här området.Socialdemokraterna säger sig beredda attmedverka till en utgiftsminskning av sammanlagt11,9 miljarder.Det här blir ju tjatigt, men vid utskottsmöte efterutskottsmöte konstaterar vi attSocialdemokraternas besparingar inte redovisas.Vi får bara höra påståenden om att de finns. Sedanmotsätter ni er stora besparingar som vi exempelvispå det här området föreslår. Det vore intressant attfå höra era besparingsförslag, men det skall vi vissti bästa fall få reda på i maj.Så vill jag kommentera reservationerna 5, 8 och 10,som handlar om utformingen av det framtidastudiefinansieringssystemet och vuxenstudiestödet.Det är ju så, att efter utredning har Bröms lagt framett förslag som är ute på remiss. Det härförslaget skall diskuteras fram till harregeringen sagt. Därefter skall förslag om hur detframtida systemet skall se ut läggas fram. Vi är inteberedda att komma med nya förslag.Förslagen skall läggas fram i samband medberedningsarbetet. Såvitt jag förstår är man i fullgång, i första hand genom ett remissförfarande.Reservation nr 6 handlar om beloppen förkorttidsstudiestöd och internatbidrag. Dessabelopp minskade vi kraftigt , och ytterligareneddragningar på grund av det ekonomiska lägetgörs . säger då att detaljregler harinförts för att styra det här. Den stora kritik som viModerater i opposition förde fram gälldeatt mycket stora belopp lades ut. Detgjordes i stor utsträckning därför att de fackligaorganisationerna skulle kunna bedriva sin fackligaverksamhet. Vi tycker att korttidsstudier på dessaområden borde facken klara med egna kassor ochintäkter.Detta gällde också kollektiva ansökningar, därproblemen har varit desamma.Handikapporganisationerna är undantagna, men vigav dem särskilt generösa villkor i uttalandet iföregående års betänkande.Jag berörde arbetslöshetsersättningen ochvuxenstudiestödet. I den mån man inrättar fleravuxenstudiestödsplatser genom förslag frånregeringen i andra propositioner, är följdensjälvfallet att man beviljar medel även tillstudiestöd i den omfattning som det behövs. Därförfinns det ingen anledning för oss att ge speciellapengar, utan det skall i så fall ske i anslutning tillarbetsmarknadspengar, om åtgärder vidtas på detområdet.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall tillpropositionen och majoritetsskrivningen ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 87 () replik:Herr talman! tycker inte att man skallställa olika åtgärder mot varandra. Han säger attungdomspraktiken och beredskapsarbetena fyllersin plats. Ja, det gör de, men vad jag ville visa varatt det vore bra om fler kunde utnyttja det reguljärautbildningsväsendet. Det skulle vara en vinst församhället om fler därmed slapp vara arbetslösa.Om fler går in i det reguljära utbildningsväsendet,blir det utrymme för andra arbetslösa att gå in påungdomspraktikplatser osv. -- det är enkedjereaktion. Jag tycker visst att man kan titta påde olika stödformerna.En plats i komvux, inkl. studiestöd, kostar 52 000kr. , men kostnaden för den som ärarbetslös är . i genomsnitt.Jag tycker att det är beklagligt att man inte villfundera mer på det här. Det är inte bara enekonomisk fråga, utan det är också mycket viktigtatt människor får någonting vettigt att göra,någonting som de har nytta av och somSverige som nation har nytta av.Vilka är det som har tänkt skall gå påhögskolan ? Det är nödvändigt att flergår på högskolan, och då måste man kunna skaffasig behörighet för det, t.ex. i komvux eller genomdet tredje gymnasieåret. Jag förstår inte varför ni ärså njugga när det gäller möjligheterna för vuxnaeller för ungdomar att skaffa sig den behörigheten.Jag vet inte vilka det är som ni har tänkt skall gå påhögskolan, om man inte får skaffa behörigheten.Om jag skall gå in på de olika reservationerna,handlar den första om förtroendemannainflytande,men undvek nogsamt min fråga omrättssäkerheten i det sammanhanget. Jag vill ställafrågan igen: Tycker att det bör finnas enmöjlighet att överklaga beslut istudiestödsärenden? Vem skall i så fall ta emot ettsådant överklagande?Sedan får vi höra att vi inte är beredda att göranågra nämnvärda besparingar. Vi var ju nyssöverens om att dra ner 300 miljoner på studenterna.Jag tycker att det är att visa en god vilja -- trots attvi vill satsa på utbildning och på att fler skall kunnakomma i fråga.När det gäller de allmänna samhällsekonomiskabedömningarna, vill jag ändå visa att våra förslagtill investeringar i utbildningsplatser och studiestödväl är betalda av de minskade utgifter förarbetslöshetsersättning ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder som skulle varaaktuella.När det sedan gäller våra förslag i reservationernaom det framtida studiestödet vill inte taställning . Nej, men vi har velat markera att detfinns andra förslag än det som Bröms har lagt fram,och just därför att det har gjorts en utredningbehöver vi också få ange våra riktlinjer förframtiden.Anf. 88 HANS () replik:Herr talman! När det gäller det reguljärautbildningsväsendet har jag inte alls någon annanuppfattning än . Jag tycker ändå inteatt man skall ställa olika åtgärder mot varandra.Det görs ansträngningar för att ta fram så mångaplatser som möjligt i det reguljärautbildningsväsendet, men det handlar inte bara ompengar, utan också om lärare och lokaler och omfolk som verkligen vill ha utbildningen. Jagvidhåller att det är arbetsmarknadspengar somskall komma in i första hand.I fråga om rättssäkerheten vidförtroendemannainflytande anser jag att CSN gottkan svara upp mot de behov som finns på detområdet, och jag litar helt på CSN.Anklagelsen för att ni inte vill ta fram någrabesparingar gäller skrivningen om att ni har över 11miljarder, utan att vi får veta någonting om varifrånde kommer.Jag kan ändå ge det erkännandet attvi när det gällde de 300 miljonerna ikrisuppgörelsen hade ett mycket bra samarbete.Uppställningen för krisuppgörelsen har varit godpå ömse sidor, så där har vi gjort ett gemensamt braarbete. Det skall inte falla någon skugga över någoni det fallet.Jag förstår att ni vill markera att ni kan ha andraåsikter än Bröms -- men det kan fler ha. Det är intemeningen att Bröms betänkande skall bli enproposition, utan det är ett diskussionsunderlag.Lena och jag kanske är överens om att deti vissa fall är mycket provocerande, men det kan havarit tanken hos Bröms, för att få en diskussion tillstånd.Anf. 89 () replik:Herr talman! försöker smita undandiskussionen om utbildning som ett mycket bra sättatt rusta sig för framtiden i en lågkonjunktur och attvara beredd när högkonjunkturen kommer.Utbildning är även ett bra sätt att minskautbildningsklyftor. Jag tycker att det både iförslaget och i förslaget visas ennonchalans mot den vuxna befolkningen, och detkan vi socialdemokrater inte acceptera.Jag vet inte vad det bottnar i, men vi har fåttsignaler om att de som inte har så mycketskolutbildning får fixa det och på egenbekostnad. Jag måste fråga om haninstämmer i det, eller om han tycker som vi, dvs. attdet är viktigt för samhället att se till att överbryggade utbildningsklyftor som finns och att inte skapanya. Det är bra med en satsning på vuxna och attanvända den reserv som finns när det gällerbegåvningar och annat. Vi kommer inte att klaraoss som nation i fortsättningen om vi drar ner påvuxenutbildningen och vuxenstudiestödet. Detfinns klart utsagt i CSN:s anslagsframställan att detinte kommer att finnas tillräckligt med platser förungdomskullarna framöver. Vad tänker Hans Daugöra åt det?Anf. 90 HANS () replik:Herr talman! Jag delar helt uppfattningen att detbehövs fler utbildade och att vi skall stimulera tilldet. Regeringen har ingen annan uppfattning i detfallet. Det är bara formerna för hur man skall skapade här resurserna som vi inte är riktigt överens om.Anf. 91 () replik:Herr talman! Först frågar vad det är somär smygande, och han säger att han redovisar de härsakerna helt öppet. Ja, det är naturligtvis intesmygande för oss här i , men jag tror attdet upplevs som smygande för studenterna. Det ärmånga som inte alls kan ta in alla de olika förslagsom kommer, ett och ett med jämna mellanrum,utan de blir otrevliga överraskningar.Sedan säger att studenter naturligtvis,som alla andra, klarar sig bättre och sämre,beroende på studieort osv. Framför allt handlar detom föräldrarnas möjlighet att hjälpa demekonomiskt. Det är ju verkligen fråga om att viåterigen går mot ett samhälle där bara ungdomarsom har föräldrar som ekonomiskt kan stödja derasstudier kan utbilda sig.Jag vill också säga att den ekonomiska krisenförblindar. Risken är ju att krisen fördjupas iframtiden och blir permanent, allra helst med destora ungdomskullarna som inte kommer in påarbetsmarknaden utan som får räkna med att skaffasig en hög och gedigen utbildning för att såsmåningom kunna slå sig in på arbetsmarknaden.Hans Dau undvek att kommenterameningsyttringen när det gällde 64-årsgränsen förpersoner med funktionshinder. Jag tog i mittanförande upp att det är mycket stora grupper somverkligen är i behov av att få lära sig att leva medsitt handikapp och vars möjligheter att delta i dekurser som handikappförbunden bedriver ärmycket begränsade.Anf. 92 HANS () replik:Herr talman! Det faktum att studenter klarar sigbättre och sämre vet jag inte om vi kan diskutera såspeciellt mycket. Jag är med i och fårmånga propåer från folk som är missbelåtna medatt de inte klarar sig. får jag höra mångaandra säga att studenter får så mycket pengar ochatt de lever på det och det viset. Så är det ju. Precissom konstaterade har olikaindivider olika förhållanden.Så till påståendet att vi smyger fram avgifterna föratt vi inför dem i olika steg. Vi har ju länge haftavgifter på återbetalning. Det kanske hade varitlika bra att man hade varit innovationsrik och införtalla avgifterna på en gång.Har man kostnader för uppläggning och annat ochvill finansiera det utan att det skall gå viaskattebetalarna blir det fråga om avgifter. Mankanske får se fler avgifter om vi får fortsätta attjobba med det här -- det får framtiden utvisa.Några ord om 64-årsgränsen. Jag kan bara säga attjag själv är mycket aktiv i en avhandikapprörelserna, och jag tycker att vi klararsådana kurser just för de äldre ganska bra. De villofta ha dem på hemmaplan, och de vill ordna detgenom sin egen förening. Det behövs faktisktvarken korttidsstudiestöd eller annat. Detta klararman genom dagskurser och sådana saker. Jag trorinte att vi skall frångå 64-årsgränsen för dem mer änför några andra.Anf. 93 ():Herr talman! Jag har förståelse för att det behövsregler och principer -- det är nödvändigt. Iblandkan dock principer komma att ta över det sundaförnuftet. Motion Sf503 belyser just ett sådantexempel.Enligt nuvarande regler går det inte att få studielånför uppehälle och eventuella terminsavgifter förgymnasieutbildning om den sökande inte har fyllt20 år. Om utbildningen däremot är att betrakta somhögskoleutbildning finns inga sådanaåldersgränser. Bidrag utgår alltså, även omstudenten i det fallet är under 20 år.Har vi t.ex. en elev som genomgått en tvååriggymnasieutbildning direkt efter ochsom kanske jobbat för att skaffa sig meriterför att söka in på en vidareutbildning och denvidareutbildningen är klassificerad somgymnasieutbildning går det alltså inte att få någotstudielån, även om den sökande skulle vara 11månader och . Den unga människan är dåhänvisad till sysslolöshet och till attsedan försöka komma in på skolan med ett årsförskjutning. Då finns det inte heller någragarantier för att han eller hon kommer in påutbildningen.Centrala har bekräftat de härbyråkratiska reglerna, och det finns ingen som helstdispensmöjlighet. Den enda möjligheten attkomma runt eländet är att försöka få skolan i frågaatt ansöka om att bli betraktad som högskola istället för att anses bedriva utbildning avgymnasieutbildningskaraktär. Det är ett beskedsom jag har fått från Utbildningsdepartementet.Detta har på något vis rågat måttet för mig. Är detskolans utbildningsformer som skall varaavgörande för om den är en högskola eller engymnasieskola eller är det studiemöjligheten? Jaghar faktiska exempel på att man rekommenderat enskola som är klassificerad som gymnasieskola att istället försöka få högskoleutbildningsstatus för då skulle komma runt den här regeln.Det här blir ännu märkligare med hänsyn till att dethär kan handla om ungdomar som ligger på gränsentill men inte har fyllt det under terminen. Desöker ju lånet för att just gå utbildningen ochåterbetala det, men vi säger nej därför att det är felskolform. Samhällsekonomiskt är de här turernaonekligen svåråtkomliga.Jag tror inte att de exempel som jag nu har anförtär så vanliga men de förekommer, och sedan jagbörjade engagera mig i den här saken har jag fåttflera exempel på den här stelbentheten.Utskottet skriver i betänkandet att utgångspunktenmåste vara att gymnasiestudier skall kunnagenomföras utan skuldsättning. Utskottet harockså vid sin behandling av frågan omkommunernas ansvar för dessa elever förutsatt attdet i de fall då föräldrarna inte ställer upp finns ettfungerande samhällsstöd och attgymnasieskolornas elevvårdande och kurativaverksamhet leder till att eleverna kommer iåtnjutande av behövligt stöd.Kommunerna i sin tur hänvisar till föräldrarnasansvar och ställer sig i många fall negativa till attbetala ut sociala bidrag, om man söker det. För denunga människan blir det alltså att vänta, utangarantier att komma in på skolan vid nästaansökningstillfälle -- då måste eventuellt nya provergöras och nya regler följas. Det här blir naturligtvisdyrt för samhället, och ungdomarna känner siglurade.Jag har förståelse för och känner sympati förutskottets grundprincip, men när det slår fel måstemöjligheter till prövning i särskilda fall finnas. Jagär besviken över att utskottet inte har anammatinnehållet i motion Sf503.Anf. 94 HANS ():Herr talman! lämnade juegentligen också svaren på sina frågor. Jag kan intesäga mer än att det är utskottets princip att man inteskall låna till gymnasiestudier -- här finns ju detkommunala ansvaret.Den skola som nämns i motionen -- Berghs reklam-och marknadsföringsinstitut -- är enligt vad jag harinhämtat en skola som gott skulle kunna fyllahögskolekriteriet. Det är klart att det vore en fördelom så många skolor som möjligt levde upp till attha högskolestatus. Det brukar inte försämrautbildningen eller kraven.Minnesgoda ledamöter som har varit med längesäger att det en gång eller börjanav 80-talet fanns ett regeringsförslag om att detskulle bli möjligt att ge dispens och ge de härmänniskorna ett lån, men avslog det --just av den anledningen att man inte skall låna tillgymnasiestudier. Det tycker jag att man kanrespektera.Här talar vi nu om 19-åringar, men det kan ju gålängre ned i åldrarna om man slutar gymnasiettidigare. Utan att vara alltför kunnig om det härkan jag tänka mig att det kan handla om ,och då kan det röra sig om ganska mycket pengar.Det är det kommunala ansvaret och föräldrarnaman måste lita på -- det är tyvärr så.Anf. 95 ():Herr talman! Först några ord om åldersgränsen.Det är ju fortfarande så, att man lämnargrundskolan när man är och den treårigagymnasieutbildningen när man är 16--. Det ärvad som kommer därefter som kan vara intressant.I det här fallet är fortfarande utbildningen vid RMIBerghs skola att betrakta som engymnasieutbildning. Elever har drabbats just pådet sätt som jag tidigare exemplifierat.Jag vet att ärendet har behandlats vid ettsammanträde i regeringen. Men där säger man siginte kunna göra någonting. Reglerna måste sesöver, heter det. Jag vänder mig således tillrepresentanterna för den borgerliga majoriteten föratt få veta vad som gjorts här. Men man är, somsagt, inte villig att se över någradispensmöjligheter. Jag är besviken över hur dethär i praktiken slår.Jag har förståelse och känner sympati för deprinciper som utskottet värnar om. Också jagvärnar om de principerna. Men när personer påbara eller veckor kan hamnamittemellan beträffande det här nätet tycker jag attdet måste finnas en möjlighet att någonstans prövadetta i stället för att låta de ungdomar som drabbasgå sysslolösa. Vi riksdagsledamöter måste ocksåsätta oss in i hur det i praktiken är och hurtillämpningen slår.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Omstrukturering av det svenska ägandet iScandinavian , betänkande1992/93:TU20 Omstrukturering av det svenskaägandet i ()(prop. 1992/93:59).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )12 § Tidigareläggning av investeringar itrafikens infrastrukturFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU38 Tidigareläggning av investeringar itrafikens infrastruktur.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )13 § Anslag till , m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU23 Anslag till , m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 96 ():Herr talman! Tullverksamheten för det kommandebudgetåret skall bedrivas efter de förutsättningarsom varit gällande för innevarande budgetår. Dettotala ramanslaget uppgår till litet drygt 1,25miljarder kronor för /94. Dettamotsvarar i stort sett vad äskati sin anslagsframställan.Tullverket åläggs inga nya sparbeting utöver deredan beslutade som manunder är ålagd att spara för att finansieratulldatasystemet. Däremot får Tullen extrapengar.Man får för förberedelser införEG och för att fullföljatulldatauppbyggnaden. Några särskilda medel tilltekniska hjälpmedel, SPADI-utbyggnad och ADB-utrustning eller ökade resurser för nya trafiklinjerblir det inte, utan för dessa ändamål fårGeneraltullstyrelsen prioritera inom beviljatramanslag. begär atttullförrättningsavgifter och ränteinkomster skallredovisas mot inkomsttitel. Detta tillstyrks ipropositionen.Herr talman! I samband med utskottsbehandlingenav anslag har också sju motioner frånden allmänna motionstiden behandlats. Detta harmedfört att vi socialdemokrater reserverat oss påfyra punkter.I en partimotion föreslår vi kraftfulla åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Dessa åtgärder rörflera utskottsområden. För vårt område gäller deten ökning av anslaget med förinsatser i syfte att stärka spanings-och utredningsresurser vad gäller deninternationella ekonomiska brottsligheten. Dettakrav har ej vunnit gehör vid utskottsbehandlingen.Enligt propositionen bör påskyndaanslutningen av företag till tulldatasystemet. Viföljer upp detta med ett krav på att den som enligt13 § tullagen godkänts att som ombud lämnatulldeklarationer skall lämna dessa elektroniskt.Jag vill här fråga majoritetens företrädare: ni er en reglering av uppgiftslämnandetför godkända ombud?Redan under den allmänna motionstiden förra åretväckte vi frågan om Tullens befogenheter i ett EG-perspektiv. har nyauppgifter kommit fram som gör det än merangeläget att bringa klarhet i frågor som gällerTullens befogenheter och hur man skall agera föratt klara smuggelbekämpningen.