prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Det är därförviktigt att arbetet fortsätter, inte minst i trakternaomkring , för att minskautsläppsmängderna och se till att vattnet hållsfriskt, så att vi också kan hålla en godfiskstam som tål att beskattas.Det måste ligga i allas intresse atthushålla med fiskbeståndet på ett klokt sätt, så attvi genom en avvägd vård och beskattning får ettfiskbestånd både nu och , som kananvändas som en gemensam resurs för landet, förlandets invånare och för landets ekonomi.Christer Skoogs motion, Jo403, om utvärdering avålljustring som fiskemetod, är intressant och tål attse vidare på. Motionen har kanske på sitt sätt ennågot lokal koppling i och med att det var just iBlekingefiskevattnen -- jag vill minnas att det varfrån udde till Gö udde -- man senast hadetillstånd att använda denna fiskemetod och där densenast också kom till användning. Denna motion ärintressant och tål att vidare beaktas.I övrigt, herr talman, vill jag yrka bifall till denhemställan i det betänkande som ett mer ellermindre enigt jordbruksutskott har lagt fram.Framför allt tycker jag att det är positivt attmotionen om ålsaxen som en godkänd fiskemetodatt användas även har tillstyrkts.Anf. 217 ():Herr talman! Havet och de med sinafjordar och vikar är en naturresurs och inte bara enplats för bad och segling. De grunda vikarna ochkustvattnen utgör lek- och uppväxtområden för ettstort antal arter med hög biologisk produktion medbetydelse för fiskbestånden.Vi står i begrepp att dela upp denna resursmellan yrkesfisket och fritids- och husbehovsfisket.Kustbefolkningen från såväl som frånandra kustavsnitt har reagerat våldsamt mot de nyareglerna. De upplever att redskapsbegränsningenär för långtgående och att hänsyn inte i tillräckligthög grad tas till vedertagen tradition.Norrbottens skärgårdsfiskare och Blekinge kust-och fiskförening har uppvaktat utskottet, ochkraven är lindringar i reglerna.Regeringsförslaget har föranlett ett antal motionermed förslag på hur redskapsbegränsningen börutformas. I motioner från enskilda ledamöter inomModeraterna, , kds ochSocialdemokraterna begärs att man ökar längdenpå garn till mellan 270 och 600meter. Ny demokrati föreslår att redskapenanpassas till lokala förhållanden efter olika delar avkuststräckorna.I en motion av och mig begär vi atttillåten längd nät skall bestämmas ochatt antalet kräftburar och/eller krabbtinor ökas från6 till 14. Det blir samma antal som gällerhummertinor. Vi begär också att det antal som fåranvändas begränsas till högst 6 andraburar och nät eller garn. Linor och ryssjor utgår urbestämmelserna.Det är således på tre områden som vårt förslagavviker från utskottsmajoritetens. Det gällerframför allt nät. Nät är för oss på Västkustenskäddgarn, säger vi. Skäddgarn har en maskstorlekpå och är avsedda för att fiskaplattfisk, sandskädda och rödspotta med. Jagpåstår att detta fiske inte är till förfång föryrkesfisket. Detta framgår av en lista som jag harhär. Där anges fisket värdemässigt. Denna listatoppas av torsk, sill och strömming. Det är enuppräkning på tolv arter. Rödspotta ochsandskädda är inte med bland dem. Därför hävdarjag att det inte är till förfång för yrkesfisket om manutökar garnfisket till 360 meter.Antalet kräftburar skall begränsas till sex.Kräftfisket på bedrivs till i de fyranordligaste kommunerna. Det är ca 100 fiskare sombedriver detta fiske. Kräftburar sätts på ett djup påöver . Att få ned sex kräftburar är nästanomöjligt om man inte hänger på en massa tyngder.Normalt har man 25, 30 eller 40 burar på en lina föratt kunna fiska på detta sätt.Det finns också begränsningar i fråga om storlek påde kräftor som man får ta upp. Där är kräftfiskemed bur skonsamt. Man sätter tillbaka kräftorna påden plats där de är fiskade.Däremot när det gäller trålfiske efter kräfta ärtotalfångsten i och drygt10 varav landas. Resten dumpasnär man har kört ett långt tråldrag, och man kanskeär i helt andra bottnar när man dumpar det som ärför smått. Mycket av det är då redan dött. Ocksåi detta sammanhang har jag visat att det är fel attbegränsa kräftfiske med bur.Vi har också föreslagit att man skulle få ha fler tinoratt fiska krabba med. Man skriver: Havet är fullt avkrabba.Jag vill därför fråga : Vilka skäl ärdet som styr att man skall begränsa fisket av defiskarter som jag har visat att det är skonsamt attfiska med de metoder som vi använder påVästkusten?Avslutningsvis vill jag försäkra attdet för mig inte handlar om röstfiske.Engagemanget går längre tillbaka. Det går tillbakatill det remisskrivande som åtta av Bohuslänskustkommuner har utarbetat samfällt. Jag har varitmed och behandlat detta i vår landsbygdsnämnd.Där har jag reserverat mig till förmån för ett förslagsom gick något längre än det som jag har yrkat på.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 5.I detta anförande instämde . 218 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan.Detta är en oerhört viktig fråga för det svenskafisket. Det finns många som sysslar med fiske ochsom är intresserade av vad vi kommer att besluta.Därför är jag glad att jag kan säga att detta är enbra proposition. Vi måste värna omskärgårdsbefolkningen. Då gäller det att värna omyrkesfiskarnas och fiskindustrins möjligheter attöverleva för att få en levande skärgård. Det gällerockså att värna om övrig kustbefolkning som harhusbehovet som en viktig del.Jag tycker att den lag som kommer att stiftasinnebär en bra avvägning mellan olika intressen.Jag upplever därför att försök tillpopulism inte är särskilt klädsam.För den som liksom och hävdar att det antal redskap somhusbehovsfiskarna skall få använda inte räcker,skyddar egentligen inte husbehovsfiskarna. Jag troratt man kan säga att alla kommer att varamycket tacksamma för att vi fattade detta beslut idag.Det råder en missuppfattning här som jag skullevilja korrigera. och varinne på det. frågade hur storinkomsten skall vara, och sade att manskall ställa krav på redovisning av inkomsterna.Det är faktiskt på det sättet att vi i utskottet gårifrån propositionens text litet grand i dettasammanhang. står det som svar på densocialdemokratiska motionen Jo99 och somhandlar om ungdomarnas möjligheter att komma insom fiskare:Över huvud kan det förutsättas när frågan om licensprövas första gången att sökanden inte kandokumentera några inkomster av fiske. I sådanafall får en bedömning av den framtida inkomstengöras på grundval av de uppgifter som sökandenlämnar om sitt planerade fiske och sinaförhållanden i övrigt.Detta kan vara ett sätt att komma över att mankanske inte har redovisat också inkomster. Jag vetinte hur långt detta sträcker sig. Men det germöjlighet att få en licens och i fortsättningenredovisa inkomster från fisket för den som vill hafisket som en binäring.Anf. 219 (nyd):Herr talman! har tidigare i kvälltalat om redskapsbegränsningen. Jag instämmer idet resonemanget. Jag tycker att detta reglerandeär alldeles onödigt att utföra på det sätt somföreslås i propositionen.Det är inte på det sätt som haruppfattat oss, nämligen att vi vill ha ytterligareregleringar, utan det är fråga om att det skall varaanpassat till lokala förhållanden, så att detaccepteras av medborgarna utefter de olikakuststräckorna. Då är det bättre att det kommerned på en lokalare nivå än att vi bestämmer det idenna församling. Det är alltså viktigt att sådanaförändringar accepteras och uppfattas som suntförnuft.I det sammanhanget verkar ha istort sett samma uppfattning som vi. Ny demokratisförslag borde därför passa honom. Men ChristerSkoog yrkar inte ens bifall till sin egen motion.Påminner den alltför mycket om Ny demokratisförslag? Det handlar ju här om valfrihet. Men närdet verkligen gäller verkar det vara svårt attgenomföra en sådan.Herr talman! Så några ord om yrkesfiskelicensen. Ipropositionen sägs det att den skall vara beroendeav fisketillgången. Det tycker vi i Ny demokrati äroroande. Kompetensen och yrkesskicklighetenborde finnas med i bilden när det gäller att avgöraom en person är lämplig. Samhället kan juförorsakas svåra skador om en person uppträderolämpligt.Alla minns vi nog bilderna på den fiskebåt somhade lastat sill. Vattenlinjen gickalldeles vid relingen. Båten stoppades i Sydsverigei sista stund. Men risken för en stor olycka varuppenbar. Det är viktigt att vi för ett resonemangom ansvaret. Det är inte bara tillgången på fisk somskall vara avgörande för licensen. Det måste ocksågöras en avvägning mellan kravet på en visskompetens och yrkesskickligheten.Christer känner liksom de flesta av oss andraoro för de fisksjukdomar som breder ut sig. Dettaär ett bekymmer. Ett bekymmer har också detinternationella beteendet varit när det gällerÖstersjön. Från vissa länders sida har man ju intebrytt sig om att ta hand om fångsten om näten intekunnat hittas. I det avseendet har man dock försöktatt skärpa sig. Är det månne sådant här som gör attsjukdomar uppstår? Inte vet jag. Det gläder migdock att lovar att genomFiskeriverkets styrelse snabbt verka för att fråganutreds.Herr talman! Jag har också studerat sjukdomarnahos sötvattenkräftan och funderat över vilkaåtgärder som behöver vidtas. Det bör alltså betonasatt kräftpesten är ett sådant gissel försötvattenkräftan att man kanske måste få framandra föreskrifter än de som det talas om ipropositionen. Jag har tidigare nämnt att man kananvända annat än mört till bete, eftersom mörtenkan komma från smittade vatten. Det är ett tipssom jag tycker att man borde ta fasta på framöver.Sötvattenpesten sprids ju både genomfångstredskapen -- t.ex. burarna -- och genombetet.Till sist litet reklam för fiskeutbildningen iSimrishamn. Vi bör alltså när det gällerkompetensen, som jag tidigare nämnde, ta hänsyntill att det finns en bra utbildning. Denna bordebemötas mera positivt i en sådan här utredning. Närman talar om yrkesfiskelicensen nämns ingentingom utbildningen. Men jag tycker att det är viktigtatt komma ihåg att vi har en resurs här som t.ex. ärav hög teknisk kvalitet och som skall användas.Jag hoppas att tidigare talare som berört frågor omfångstmetoder och särintressen tänker sig för i detavseendet. Fisket är ju både för kustbefolkningenoch för yrkesfiskarna en enormt viktig verksamhet.En mängd människor sysslar med dessa saker ochföljer frågan.Anf. 220 () replik:Herr talman! Jag vill bara helt kort säga till ClausZaar att anledningen till att jag inte yrkade bifall tillden utmärkta socialdemokratiska motionen var attjag försökte vara litet mer resultatinriktad. Jag trornämligen att vi, om vi kan samlas kring det förslagsom är näst bäst i det här avseendet, nämligenreservation 5 av , kan få en större delav kammarens ledamöter att rösta på detta förslag.Det är den enkla anledningen, och även den enda.Om jag hade varit ute efter att fiska röster skullejag kanske fullt ut ha yrkat bifall till densocialdemokratiska motionen.Jag har lovat att verka för att man skall komma åtorsakerna till fisksjukdomarna. Jag tror att helaFiskeriverkets styrelse och ledning har sammaambition. och jag -- båda sittervi med i verkets styrelse -- har nämligen begärt ettextra sammanträde. Kanske kan vi snabbare -- detär ju nu som frågan är aktuell -- få fram flerutredningar och uppgifter. Kanske kan vi också fåytterligare medel, inte minst från regeringen, förytterligare forskning för att komma åt sjukdomenM 74.Claus Zaar har kanske ett visst inflytande -- i varjefall har han mycket större inflytande än jag -- närdet gäller detta med medel från regeringen.Anf. 221 (nyd) replik:Herr talman! Om man tittar på innehållet i denpolitik som gäller regleringen av redskapen, finnerman att det förslag som vi har avlämnat ligger sånära motion som det över huvudtaget är möjligt. Vårt förslag borde alltså ha passat,för därmed får den kustnära befolkningen ettinflytande på utformningen.Vi är litet för långt från verkligheten. Vi i dennakammare håller ju på med detaljstyrning. Detoroar mig om vi skall peta med sådana här detaljer.Vi bör kunna ha litet generellare åsikter och låtaden lokala myndigheten sköta utformningen,beroende på hur det ser ut lokalt.Sedan kan jag nog säga att varken jag eller ChristerSkoog har några stora mängder pengar.Anf. 222 () replik:Herr talman! Nej, , jag har inte någrapengar.Men och Ny demokrati borde nog vidsin uppgörelse med regeringen ha tänkt också pådetta stora och viktiga område och inte bara påröstfisket.Anf. 223 (nyd) replik:Herr talman! Jag hoppas att ärmedveten om landets ekonomiska situation. Viskall inte diskutera den saken . Men att här begära att vi skall låna mer pengar till olikaverksamheter är litet väl magstarkt.Anf. 224 ():Herr talman! Jag tar till orda med anledning av attjag inte håller med jordbruksutskottet när man ibetänkandet skriver att utskottet anser det''tillfredsställande att regeringen nu föreslårredskapsbegränsningar för husbehovsfisket ochfritidsfisket''.Jag har förståelse för att vissa begränsningar kanbehöva införas. Men jag anser att utskottetsuppfattning om begränsningarna går för långt. Minuppfattning grundar sig på alla de brev,telefonsamtal, tidningsartiklar, insändare ochpersonliga samtal som jag har fått av och haft medkustbefolkningen i västra antal kommuner i har yttrat sig överutredningen fiskebestämmelser och ansettatt en begränsning till högst 20 tinor, 20 burar och360 meter garn borde vara till fyllest. Jag har skriviten motion tillsammans med tre andra västkustboroch föreslagit detta.Utskottet har avstyrkt motionen. Man anser att detär tillräckligt med ett mindre antal redskap för atttillgodose det egna hushållet med fisk.När jag berättar detta för kustbefolkningen därhemma säger de: Ja, det är som vanligt där uppe iStockholm. Där har man ingen större förståelse föreller kunskap om vårt sätt att leva. Det har och gett oss bevis för , med sina insinuationer om röstfiske ochpopulism.Vid de dansk-norska provinsernas avträdande tillsvenska kronan genom freden i 1658tillförsäkrades genom fredsfördraget invånarna att''bliwa vid deras vanliga rätt, lag och gamlaprivilegier och friheter oturberade ochobehindrade, såvida de icke löpa eller strida contraleges fundamentales af chrono''. Dettakunde man läsa i fredsavtalet.Kustbefolkningens urgamla rätt att ta fångst urhavet har haft stor betydelse för utvecklingen avvåra kustsamhällen. De begränsningar avmöjligheterna att utöva det för Västkustentraditionella husbehovsfisket som regeringen ochnu även jordbruksutskottet föreslår har upprörtmånga sinnen.Det finns, som jag sade tidigare, viss förståelse föratt en del begränsningar behöver införas för attskydda yrkesfisket, för att det skall kunna bli avnågorlunda format. Men de begränsningarna måsteändå stå i samklang med kustbefolkningensurgamla rätt till ett fritt fiske, tycker vi. Det är ettfiske som både socialt och kulturellt har varit en avförutsättningarna för många generationers sätt attleva. Eller uttryckt som några styrsöbor skrev tilloss på bohusbänken: Husbehovsfisket är ennaturlig del av våra liv och en av anledningarna tillatt vi bor kvar här.Herr talman! Jag tycker att det är riktigt att tala omför kammaren vad befolkningen hemma i Bohusläntycker och tänker i dessa frågor.Det finns dock en reservation som någorlundanärmar sig den uppfattning som jag har i de härfrågorna. Det är reservation, nr 5.Den kommer jag att rösta på vid morgondagensvotering.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 5 tilljordbruksutskottets betänkande.I detta anförande instämde ().Anf. 225 ():Herr talman! Jag vill bara påpeka en sak för LisbetCalner. Vid fredsslutet den gången kanske Sverigesbefolkning bestod av 600 000 människor. Europasbefolkning var inte stor. Man hade färdmässigtlångt mellan och Sveriges kuster.Det har alltså skett en enormbefolkningsutveckling. Fisketrycket har ökat. Numåste man reglera detta på ett annat sätt än mangjorde på den gamla tiden.Anf. 226 ():Herr talman! Jag får tacka för historielektionen,men jag tror ingalunda att i nät ochnågra burar skulle ha någon avgörande betydelseför fisken i havet. Det fria fisket i havet ärfortfarande socialt och kulturellt betingat.Vi har viss förståelse för att en del begränsningarbehövs. Men vi från , och även enhallänning som var med på vår motion, anser attbegränsningarna går för långt.Herr talman! Jag försäkrar att vi avser attåterkomma under den allmänna motionstiden medvåra krav.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU18 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )27 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU25 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )28 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande1992/93:FiU30 Den ekonomiska politiken ochslutlig budgetreglering för /94Skatteutskottets betänkande1992/93:SkU27 Indrivningslag29 § Kammaren åtskildes kl. 22.35.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 41 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf.99 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom uppskjuten votering ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 23 § anf.195 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.