prot · GG0993 · 1993-04-16 00:00:00 — Deär nödvändiga för en positiv samhällsutveckling.Näringspolitiken har i allt för storutsträckning ensidigt anpassats till aktiebolagetsom den dominerande företagsformen. Det gällerföreningslagen som utformats efter mönster frånaktiebolagslagen. Det gäller också kredit- ochkapitalmarknaden som i hög grad formats föraktiebolagen. Även utbildningen och forskningenhar inriktats på aktiebolagen som den dominerandeassociationsformen i ett samhälle därmarknadsekonomiska principer gäller.Näringslivet präglas av snabb strukturomvandlingsamt krav på decentralisering och demokratisering.Under de här förhållandena är det från samhälletssynpunkt angeläget att den kooperativaföretagsformen utvecklas som ett livskraftigtalternativ och komplement till både den privata ochden statliga företagsformen. Näringspolitikenmåste likställa villkoren för de kooperativaföretagen med de villkor som gäller för de privataaktiebolagen. Det kan t.o.m. finnas skäl att, somman gör inom EG, främja den kooperativaföretagsformen. Den medverkar till att skapasamhällsanda och engagemang i breda mänskligaoch sociala frågor.Det är också så, att den kooperativaföretagsformen sparar pengar för samhället. Det äringa kooperativa banker och sparkassor sombelastar någon bankakut. På bostadsområdet harbostadskooperationen genom en utökadsjälvförvaltning och minskning av de spekulativainslagen på fastighetsmarknaden sett till att degenomsnittliga årskostnaderna stigit mindre ibostadsrätter än i hyresrätter. Bostadsbidragen tillboende i bostadsrätter är väsentligt lägre än tillboende i hyreslägenheter. Dessutom medverkarbostadskooperationen liksom övrig kooperation tillett ökat enskilt sparande som minskar krav påekonomiska insatser från samhällets sida.Det finns därför all anledning att som framförs ireservation 15, vilken utgår bl.a. från en motionmed som första namn, uttala attdet är oacceptabelt att statsmakterna genomutformning av regelsystem som missgynnar denkooperativa företagsformen åstadkommer enstyrning bort från denna företagsform. Riksdagenbör genom ett uttalande till regeringen klarlägga attde kooperativa företagen skall behandlas likvärdigtmed andra företag.Herr talman! Jag vill med detta anförandeunderstryka att jag ansluter mig till reservation 15 ibetänkandet.Anf. 50 () replik:Herr talman! säger att kds ochCentern skulle ha lagt sig när det gäller kooperativverksamhet. Det är helt fel. I betänkandet kan manläsa positiva saker om denna verksamhet.Civilminister skriver att det ärvärdefullt om människorna själva tar ett störreansvar för sin välfärd genom att organisera sig ikooperativa företag.Jag har personligen varit mycket engagerad ikooperativt arbete, och jag har varit med om attdriva olika ekonomiska föreningar. Det är enmycket fin och bra företagsform. Jag tycker att denskall få fortsätta. Regeringen är inte emotkooperativa föreningar och företag.Jag var själv under förra mandatperioden med ochdrev igenom en höjning av anslagen från 2,5miljoner till 5 miljoner. Den nuvarande regeringenhöjde förra budgetåret anslagen till 5,2 miljoner. Pågrund av det ekonomiska läget har de nu sänkts till4,5 miljoner, men det står skrivet i betänkandet skall kunna ta pengar även från länsanslagettill verksamheten, och att medel för utredningarskall gå till olika lokala kooperativautvecklingsprojekt.Det finns en positiv inställning till kooperativföretagsamhet, och vi har inte ändrat oss på någonpunkt i det fallet.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag framförde bara ett beklagande avdet faktum att och intekunde ställa upp på uttalandet. Jag sade också attregeringssamverkan har sitt pris. Jag förstår att detgäller det, eftersom jag inledde med att säga att detfinns ett starkt engagemang för de kooperativavärderingarna och idéerna hos ochhos Kristdemokraterna.Det har hänt, vilket vi bl.a. tar upp i motionen, diskriminerar den kooperativaföretagsformen. Småföretagarlån kan endast gestill aktiebolag och krediter får endast beviljasgenom aktiebolag. Det faktum att bankgarantininte omfattar sparande som bedrivs inomkonsumentkooperationer kan jag leva med, fördenna garanti har vi väl inte så stort intresse av,men vissa områden kan kanske ha nytta av den.Det var bara ett beklagande av det faktum att niinte kunde ställa upp på reservation 15.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag har tidigare här debatteratom nyföretagarlånen och om möjligheten att lånaut till kooperativa företag. Fonden lånar inte utpengar till ekonomiska föreningar, men man kanbilda dotterbolag som ekonomiska föreningar äger,och detta dotterbolag kan få låna. Sedan harregeringen sett till att utvecklingsfonderna lånar uttill alla företagsformer, också till ekonomiskaföreningar.Jag sade också i mitt anförande att vi får se hurdessa nya ordningar fungerar och vilket behov somfinns. Nyföretagarlånet är också nytt och måsteutvärderas och prövas innan vi kan säga om det harblivit fel eller inte.Låt oss nu se hur stort behovet är i olikaföretagsformer, och sedan får vi återkomma.Anf. 53 () replik:Herr talman! Kds har inte svikit sina ideal. Vi haren långsiktig strategi. Vi vet vad vi vill. Vi sätter ettoerhört stort värde på kooperativ verksamhet ochkänner oss befryndade med den politik som förs iEuropa.Regeringssamverkan har sitt pris, säger . Ja, det vet faktiskt Socialdemokraternarätt så väl. I sitt s.k. rosornas krig har de mycketstor erfarenhet från att ge och ta och inte alltid tillpunkt och pricka vid exakt den tid man helst ville fåse alla sina ideala förslag realiserade.Politik är det möjligas konst. Just nu är det enbalansakt på slak linja för att sanera svenskekonomi. Det är en strävan som kanskesocialdemokraterna skulle kunna ge ett ännu meraväsentligt bidrag till.Jag ser framtiden an med tillförsikt när det gäller dekooperativa verksamheterna.Anf. 54 () replik:Herr talman! Kooperationen har, tror jag, en storuppgift, och det är att humanisera denkapitalistiska värld och ekonomi vi lever i. Ju störrekooperationens del är i samhällsekonomin, ju merpåverkar det marknadsekonomin, och det tror jagär viktigt.Vad kds nu gör är att medverka i någonting som gåri precis motsatt riktning.Anf. 55 () replik:Herr talman! Vi går inte i motsatt riktning. Vi går irätt riktning, och det är det viktiga. Det är intealltid takten som är det viktigaste, utaninriktningen, och där är vi helt klara.Anf. 56 () replik:Herr talman! Det kanske mest beklagliga är attRoland Lében tror att man går i rätt riktning. Det ärdet som bekymrar mig allra mest.Anf. 57 (nyd):Herr talman! Jag vet att Per harbråttom och jag skall omdisponera mitt anförandeså att jag först tar upp det budskap jag vill att hanskall få höra.Jag kommer att tala om näringslivets inriktning ochframföra Ny demokratis synpunkter på hur vi villändra på regeringens och det konservativanäringsutskottets politik.När man läser detta ärggröna häfte finner man attfärgen är det mest aggressiva. Det finns inte mycketutrymme för nysatsningar. Det upplevde jag redani början på veckan när vi diskuterade hur manskulle öka marknadsinsatserna i ochövriga . Då var inte näringsutskottet ochutrikesutskottet med på att utökaexportkreditramarna, som kostar väldigt litet, mensom är nödvändiga för att man skall våga satsa.Man sade helt enkelt att en kraftig utökning avkreditgarantiramarna skulle medförautomordentligt stora förlustrisker. Man ville överhuvud taget inte ta några risker i detta eller göranågra nysatsningar.Som vi alla hört måste detsatsningar till för att vi skall kunna öka exporten.Jag tycker att detta är ett intetsägande betänkande.Det visar inte den friskhet vi från exportindustrinssida och företagssidan skulle vilja se.Jag skall inte gå in närmare på bankräntorna. Vi vetalla vad räntorna betyder för att småföretagen --som jag själv representerar -- liksom ävenstorföretagen skall komma i gång. Jag har tidigaredebatterat med här i kammaren omdetta. händer ingenting.Som småföretagare får jag i betala 5-6 %högre ränta än jag får för mitt lilla bolag i Hamburgi . Det finns inget incitament för mig attinvestera i . Tyvärr tycker många, om intede flesta, bolagen likadant. Det är därför det intehänder någonting på nyföretagarfronten.Det gäller också att få rörelsekapital försmåföretagen. Bankerna håller emot och vill haohemula säkerheter som gör att varjesmåföretagare får sätta sin egen lilla förmögenhetoch sitt eget hus på spel för att företaget över huvudtaget skall kunna överleva.Man talar inte i den ärggröna om 113teser, som jag tycker man skulle få höra någontingom. Jag tycker att regeringen och utskottet skullelåta spika dessa 113 teser på alla kyrkdörrar iSverige, ungefär som när spikadesina 90 teser på slottskyrkodörren i Wittenberg.Hans teser handlade om avlatsbrev. Jag tror det ärför sent för näringsutskottet och regeringen attköpa avlatsbrev -- man är redan korsfäst i mångaväljares ögon. Det händer för litet -- det händeringenting.En av sakerna i vår reservation beträffandenäringspolitikens inriktning gäller hur man skallstimulera utlandet att investera i . Det ärnyckelfrågan.Invest in är ett utmärkt initiativ menStyrelsen för Sverigebilden som skall hanteradetta -- vilket hopplöst namn förresten -- tycker jagär fel instans för att ansvara för profileringen avSverige som investeringsland.Här behövs inte marknadsförare, utan specialistersom kan tala investeringar med Merchant Banksoch utländska Venture Capital-bolag.Vi har nämligen en hel del att sälja. Som PerWesterberg sade har vi den lägsta bolagsskatten iVästvärlden. Man räknar kanske inte Hongkongdit som ligger på , men det är i varje fallett mycket fint försäljningsargument, som vi intetillräckligt utnyttjar.Jag tror man borde skaffa specialister påinvesteringar, som kan sälja inte bara i , därvi redan har en specialist, utan även i ochKorea och andra investeringsvilliga länder.Jag har själv tagit initiativ i detta. Jag har hörtdiskussionen om som jag tycker är djupttragiskt. Jag har sett fabriken, och jag har upplevtVolvos fabrik i , till vilken man delvis flyttat.Jag tror detta är högst olyckligt.Hade vetat -- vilket man borde ha gjort -- attvalutan skulle devalveras -- och jag trorinte vi har sett slutet än -- hade man kanske stannatkvar i Sverige.Jag vill driva tesen att man skall gå på dessa svenskaföretag som har investerat utomlands och tala omför dem vilket charmant land är med denarbetskraft vi har här, och vilka incitament som vidock har och i ännu högre grad kommer att få omPer får vara med och bestämma.Vi får inte glömma bort att fanns det525 000 anställda, som arbetade i svenska företagutomlands, medan endast 470 000 arbetade i dessaföretag i . Det är en skandal! Det ärförödande siffror. Regeringen måste göra sittabsolut bästa för att locka tillbaka dessa företag.Jag skall försöka att göra samma sak med mitt egetgamla företag , som jag också tror harflyttat ut för mycket av sin verksamhet.Om vi skall få företagen att stanna kvar är detviktigt att vi ändrar på lagstiftningen. Detdiskuteras mycket, men det finns en rädsla framförallt i för att investera i ett land somhar en snårig lagstiftning på detta område. Jag vetsjälv som småföretagare i hur svårt det ärmed turordningen och vem man skall välja när manskall friställa folk och hur gärna man villprovanställa ungt folk . Vi måsteförsöka komma fram till någonting här, för annarsfår vi aldrig dessa investeringar från FjärranÖstern.Jag besökte själv med endelegation från . Diskussionerna föll just pålagstiftningen och givetvis på den höga räntan. Omvi inte klarar av att lösa dessa två jätteproblem trorjag att vi får se oss om efter de utländskainvesteringar som vi så innerligt väl behöver för attöverleva.Jag har med tanke på Per kortat avanförandet. Jag har velat tala om de viktigastesakerna. Jag kan bara uppmana de käraledamöterna av näringsutskottet att bli likaaggressiva som färgen på betänkandet och se till attstora såväl som små företagare får det bättre. Nikan göra mycket. Ni har sopat för mycket undermattan. Det går inte att som EKN säga att man inteär beredd att ta chanser men ändå vilja tjänapengar. Det är just chanser vi måste ta i dagens lägeför att få fart på landet. Jag tror inte att det finnsnågot billigare medel än att geexportkreditgarantier.Företagen får ju betala en självrisk, och de ger siginte ut på hal is när de vet att de själva skall betala10 % i slutändan.Jag vill för ordningens skull yrka bifall till Nydemokratis reservation nr 2, mom. 1.Anf. 58 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara göra några kortakommentarer och reflexioner. Jag tror inte att manskall anklaga vare sig regering eller näringsutskottför att man inte hunnit verkställa allaförslag. De kom så pass sent. Jag vågar säga att jagkan instämma i det dominerande antalet förslag.Jag vågar säga att de steg för steg också kommer attgenomföras. Men tiden måste ha sin gång. Manmåste hinna bereda och gå igenom ärendena, mende passar ganska väl ihop med den sittanderegeringens grundläggande politiska inriktning.När det gäller östbistånd ochExportkreditnämnden vill jag säga att vi har lämnatett förslag till en kostnadsram. Jag kan hålla medom att den är begränsad. Det finns ett problem meddessa typer av kreditgarantier. Det finns så mångaföretagare runt om i som konstateraratt de kan sälja hela sin produktion till Östeuropabara regeringen ger kreditgarantier till rimligkostnad.Om inflationen i exempelvis är över2 går det inte att ta reverser somsäkerhet. Vi måste -- och det försöker vi göra -- förakonstruktiva samtal för att hitta nya metoder för attfå andra säkerheter för exporten. Det kan vara gas,olja eller andra produkter som går att omsätta iandra valutor än rubeln. Rubeln har ett myckettveksamt värde.Jag tror att vi kommer att nå fram på en delpunkter. Jag har samtalat även med en del av minaeuropeiska kolleger för att hitta metoder för ochidéer om hur vi skulle kunna öka handelsutbytettrots problemen med den ryska rubeln.Föregående år fick vi, efter att ochbörjan ha haft mycket stora utflöden, förförsta gången ett nettoinflöde av riskkapital tillSverige. Det enda vi kan göra är att se till att vi harett utomordentligt konkurrenskraftigt klimat iSverige för företag. Invest in Sweden-projektetfördes över till Sverigebilden den 1 januari 1993.Tanken är att man där skall rekrytera personal somjust skall syssla med dessa specifika frågor för att fåutländska investerare in i landet. Jag är inte oroligöver att svenska företag investerar utomlands, menjag efterlyser återflödet från andra utländska bolagin i . Jag tror på internationaliseringen avnäringslivet i sig.Jag instämmer i uppfattningen att det finnsbetydande problem vad gäller bankräntor ochrörelsekapital. De är inte så akuta just , men dekommer att bli mycket besvärligare närkonjunkturen tar fart och efterfrågan på krediterdärmed ökar. Jag kan bara säga att vi i regeringentrycker på vad vi kan för att försöka få en lösning påden finansiella krisen och framför allt på bankernasproblem . Där ligger till stor delnyckeln till lösningen på problemen medbankräntorna och bankkrediterna.Vi måste dock vara på de klara med att vi måste haen konkurrenskraftig kapitalbeskattning -- annarsfår vi inget inflöde av riskkapital. Det skulle barainnebära att kraven på avkastningen påriskkapitalet höjs i om vi har högrebeskattning. Vi måste se till att vi steg för stegkommer ned på de nivåer som ärkonkurrenskraftiga.Anf. 59 (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar näringsministern för dessatrots allt något positiva tongångar.Vad beträffar bankerna och deras möjlighet att fåned räntorna börjar man misströsta. Vi har hörtsamma sak sägas av regeringsmedlemmarna BoLundgren och Per , dvs. skall göra allt. Ingenting händer, och företaggår omkull. Jag tror att den bistra medicinen måstesväljas. Staten måste gå in och genomminoritetsägande i t.ex. bankerna bestämma att deskall sänka sin spridning till normal europeisk nivåoch på så sätt få ned räntorna.Jag vet att det stöter på tekniska problem.Konkurrensen med banker som inte behöver hjälpgör det svårt. Men någonting måste göras. Vi kaninte acceptera att år tvingas leva med denförödande höga räntan utan att det händernågonting.Det är glädjande att höra att man håller på attjobba med exportkreditgarantiramarna. Jag tror,som jag har sagt tidigare, att man måste börja medExportkreditnämnden. Det är en rigid myndighet,styrd av byråkrater, där de verkliga affärsmänneninte sätter sin fot. Där finns några få representanterför den privata sektorn, men det är inte tillräckligt.Nämnden måste få instruktioner från regeringen attta risker. Det är fullständigt barockt att ha enorganisation som inte är beredd att ta några somhelst risker. Det är ju risktagande som behövs.Jag tror att man även skall titta påinvesteringsgarantierna som handhas av EKN. Nuger man bara investeringsgarantier för politiskarisker men däremot inte för några kommersiella.Det är också en sektor som man måste göranågonting åt för att det skall hända någonting iekonomin.Jag vidhåller fortfarande att man har hamnat i felfålla med investeringsspecialisterna vidSverigebilden. Jag tror inte att det spelar så stor rollom specialisterna jobbar i eller i . Dehar genom sina bankkontakter i alla fall grepp omvad som händer i . Dessa pengar skulle jagheller investera i t.ex. där man, vilket PerWesterberg vet, har världens störstavalutaöverskott på bortåt 90 miljarder US-dollar.Det är sådana länder som man skall satsa på.Företagen är också beredda att göra det. Jag har ettexempel på en lyckad satsning för bara något årsedan, som har inneburit att det redan har satts igång viss tillverkning av persondatorer i Sverige.Anf. 60 Näringsminister ():Herr talman! Vi jobbar mycket intensivt med attförsöka få ordning på bankerna. Man skall ändåkomma ihåg att det är ganska som denakuta bankkrisen har varat, och det är mycket storabelopp som står på spel. Det gäller då att verkligengöra analyserna och försöka finna konstruktivalösningar, som bygger upp någonting för framtidenoch skapar en fungerande kreditmarknad. Jagvågar säga att ingen möda sparas för att försökahålla uppe hastigheten, men det gäller då att integöra för grova fel i det sammanhanget.När det gäller , precis som ,måste man inse att det inte bara kommer att varafråga om export, utan också om att lägga utproduktion för vidareexport till . Det harman fått göra i och många andraländer. Vissa delar måste dock behållas härhemma. Jag tror att man måste se meraokonventionellt på detta.Exportkreditnämnden är egentligen enförsäkringsrörelse, där man försäkrar sig förkreditrisker, och själva avgiften är en premie. Mankan säga att avgifterna ligger ganska näragenomsnittet i . Sedan finns detuppenbarligen en del länder som anser att risken ärdensamma, oavsett vilket land man säljer till.Jag tror att det är fråga om, i den dialog somvi för, att försöka hitta mer okonventionellasäkerheter för exportkreditgarantierna iÖsteuropa, när man icke har en fungerandepenningekonomi. Det är så man har löst det i ettantal länder, där man har varit förhållandevisframgångsrik i fråga om att skapa ökad handel pådet här området.Det kan alltid diskuteras om Invest in skallligga under Sverigebilden. Vi fann att det varrationellt. Sverigebilden skall marknadsföraSverige, inte bara som turistland utan också sominvesteringsland. Det står i statuten. Det är dentotala bilden av som skall föras ut, både föraffärer, för rekreation och för mycket annat.Invest in är i uppbyggnadsskedet, ochjag tror att det har en betydande arbetsuppgift attfylla, med att verkligen marknadsföra denförändring i attityd som har skett i . Vi äralltså mycket positiva till investeringar i landet, ioch med att det skapar arbetstillfällen ochdessutom utvecklar näringslivet.Anf. 61 (nyd) replik:Herr talman! Jag är den förste som vill satsa påInvest in . Jag tror bara att man måste skiljapå finansiella investeringar och turism. Men låt ossse! Vi kan göra en utvärdering och se hurdet har gått.Jag håller med Per om att det ärokonventionella säkerhetsinstitut, som ser till får låna, som behövs i ochÖsteuropa. Vi väntar bara på regeringens initiativtill denna komplettering av Exportkreditnämnden.Det är det enda som jag nu än en gång vill klara ut:Allting tar så , när någonting skall tas fram.Det är nu som det behövs, och det skall inte utredasför mycket.Jag tackar näringsministern för att han har ställtupp och diskuterat det här. Jag vill inte förlängadebatten.Anf. 62 BO G. JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag vill helt kort tala om den lillaspillra som finns kvar av vår en gång så stoltavarvsnäring. Frågan tas upp i det betänkande somvi diskuterar här , och ett par talare hartidigare berört ämnet. Jag skall därför inte gå in pådetaljerna.I betänkandet slås bl.a. fast att de här stödformernaupphör vid utgången av 1993, enligt EG:s direktiv.Det var då litet olyckligt att våra åtgärder här iSverige upphörde . Det kunde ha varitbra om detta hade samordnats.Jag vill citera några meningar i betänkandet, bl.a.följande: ''När har trätt i kraft kommerSverige genom avtalets beslutsmekanismer att hamöjlighet att delta i utarbetandet av eventuella nyadirektiv. ''Jag undrar: Innebär det att vi med viss automatikansluter oss till de regler som då kommer att gällainom EG? Jag förutsätter faktiskt det.Man kan också konstatera, vilket står ibetänkandet, att har gått den andra vägenoch höjt sina bidrag till , som vi hartagit bort dem.Näringsministern deltog i en frågestund här idecember , vilket omnämns ibetänkandet: ''I sitt svar erinrade näringsministernom att varvsstödet inom EG-området gäller t.o.m.år 1993. Han uttalade vidare att regeringen mycketnoga följer utvecklingen inom EG och att den, i detfall att det fattas beslut om förlängt varvsstöd inomEG, ånyo kommer att pröva frågan. ''Det stryker väl ytterligare under samma sak.Näringsministern sade också här att det inteskall bli högre skatter eller avgifter utan att detbehövs konkurrensneutralitet inom de olikaområdena. Det är precis vad det här handlar om.Utskottet har vidare sagt att det är mycket viktigtatt olika industrigrenar erhållerkonkurrensneutralitet. Över huvud taget ärutskottet i hela betänkandet mycket positivt inställttill att göra någonting åt situationen, somman beslutar att inte göra någonting alls.Därför är den här meningen mycket viktig:''Däremot menar utskottet att det är angeläget attregeringen noga följer utvecklingen och vid behovvidtar åtgärder. ''Det jag egentligen skulle vilja säga är att det finnsett sätt att hjälpa varvsnäringen -- den spillra somfinns kvar. Vi hörde tidigare i debatten attytterligare ett av de få företagen nu har gått ikonkurs. Därför skulle jag vilja framställa ettförslag till näringsministern och därmed tillregeringen, nämligen att man övervägermöjligheten att ge statliga kreditgarantier utansubventioner. Det skulle alltså, förhoppningsvis,inte kosta staten någonting alls, men det skulle haen vidunderlig effekt och innebära en stor skillnadför de återstående varvsenheterna, nämligen att dekunde lösa finansieringsfrågan.Det är möjligt att näringministern svarar att detfinns sådana villkor inom EKN, vilket står ibetänkandet. Det äger sin riktighet, men dekrediterna är mycket kostsamma. Därmed ökar deytterligare den stora räntebörda som de svenskaenheterna får ta på sig.Jag vill alltså skicka det förslaget mednäringsministern och hoppas att regeringen villöverväga det.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (näringspolitikens inriktning)Först biträddes reservation 2 av 21 röster mot 8 för meningsyttringen av i motsvarande del. 249 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av BirgittaJohansson m.fl. med 113 röster mot 21 förreservation 2 av . 145 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 144röster mot 113 för reservation 1 av BirgittaJohansson m.fl. 23 ledamöter avstod från att rösta.Mom.