prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — högskolan i kan inte hålla med om att utbildningen vidhögskolan i är speciellt inriktad mot denoffentliga sektorn.Herr talman! Utskottets majoritet skriver också attdet är till nackdel för utbildningens kvalitet attbehålla en utbildning med ett minimalt antalplatser. Jag vill med bestämdhet hävda att det är enännu större nackdel att helt beröva en regionmöjligheterna till utbildning, fortbildning ochvidareutbildning. För nog måste väl utskottetsborgerliga ledamöter inse att med den kompetenssom följer med personalen som arbetar med denbarn- och ungdomspedagogiska utbildningen såskapas ett kunskapscentra som måste räknas somen mycket stor tillgång i en region. Dettakunskapscentra vill jag verkligen behålla i !Förskollärarlinjen i har t.ex. byggts uppunder en i nära samarbete mednäraliggande kommuner och olika organisationer.Jag anser att det är angeläget att det barn- ochungdomspedagogiska programmet finns med i denfortsatta positiva utvecklingen när högskolan nubyggs ut.I samverkan med andra program och kurser kan detbarn- och ungdomspedagogiska programmetutvecklas till en viktig profil för högskolan ochregionen. Den kompetens som byggts upp på dettaområde skall enligt min uppfattning inte avvecklasutan utvecklas och även fortsättningsvis gemöjligheter till såväl grundutbildning som fort- ochvidareutbildning för personal inom barnomsorg ochskola. Det här är viktigt nu när detsker sådana omvälvningar inom barnomsorgensoch skolans område. Med det förslag som liggerfrån utskottets majoritet stoppas en verksamhetsom har varit en tillgång för denpedagogiska utvecklingen i mitt län.Herr talman! Jag vägrar att byta bort dennaverksamhet mot en helt näringsinriktad utbildning.Jag menar att mångfalden berikar högskolansverksamhet. Det bör finnas plats för bådeinriktning mot industri, handel, serviceverksamhetoch barn- och ungdomspedagogik vid en högskolasom Halmstads.Det socialdemokratiska förslaget att behålla 60platser för den barn- och ungdomspedagogiskautbildningen vid högskolan i är ettutomordentligt förslag. Med dessa 60 platser kan enkompetens behållas i regionen, utbildning ochvidareutbildning kan erbjudas och ett redan välutvecklat internationellt utbyte och en etableradFoU-verksamhet kan fortsätta.Herr talman! Det är för mig en gåta att minaborgerliga riksdagskolleger på Hallandsbänken ejtycks vilja stödja en fortsatt god utveckling inomlänet då det gäller den barn- ochungdomspedagogiska verksamheten. Att intestödja det socialdemokratiska fördelningsförslagetgällande platserna är verkligen att utarmautvecklingsmöjligheterna på det pedagogiskaområdet där hemma.Nu finns dock chansen att under ytterligare någradagar tänka över det här och läsa vårsocialdemokratiska motion. Förhoppningsviskommer ni då att lämna ert stöd när vi går tillomröstning i nästa vecka.Anf. 94 () replik:Herr talman! I utskottet är man, som jag tidigaresade, överens om att en neddragning av de barn-och ungdomspedagogiska utbildningarna bör ochmåste göras. Som ocksåredovisade är vi oense om var det skall göras.Vi i majoriteten anser att det är bättre att dehögskolor som skall ha utbildning också har en vissvolym, dvs. en viss kritisk massa. Då räcker inte de60 platser som Socialdemokraterna föreslår. Deträcker inte för att upprätthålla internationelltutbyte och forsknings- och utvecklingsarbete. Detär inte möjligt att upprätthålla det med en bas på 60helårsplaster.I gengäld har högskolan i fått 90 nyaingenjörsplatser och så mycket som 690 platser förekonomi, språk och ADB. Med den basen finns detmöjlighet att vidareutveckla högskolan Halmstad.Jag är helt övertygad om att om skulletillfredsställa önskemål skulleden barn- och ungdomspedagogiska utbildningen iHalmstad inte ha möjlighet att upprätthålla denkvalitet som man måste begära av enhögskoleutbildning.Anf. 95 ()replik:Herr talman! Jag är naturligtvis mycket tacksam förden föreslagna utbyggnaden och de ytterligareplatser som skall komma högskolan i tilldel. Vi har tidigare från socialdemokratiskt hållpåpekat vikten av att de mindre och medelstorahögskolorna får ytterligare resurser. Det är bra atthögskolan i får det.Däremot kan jag inte hålla med hon säger att 60 platser inte skulle kunna varaen bas för utbildning på ett pedagogisktverksamhetsområde. Jag ser kanske den härutbildningen i ett något vidare perspektiv än vadMargitta gör. Det är inte enbart självaplatsantalet som är en förutsättning för enpedagogisk verksamhet i en region. Har manplatser och kunskap så genererar det andraverksamheter, och då garanteras vidareutbildningoch fortbildning på ett viktigt område.Anf. 96 () replik:Herr talman! Nej, man behöver inte alls ta upptacksamhet i det här sammanhanget. Det är suntoch klokt hushållande med resurser att man satsarpå en kritisk massa där det finns möjligheter ochdär det finns förutsättningar för utveckling.Om barn- och ungdomspedagogiska utbildningarskall försvara sin plats i ett högskolesystem så måstede uppfylla samma kvalitetskrav ochkvalitetskriterier som andra högskoleutbildningarnär det gäller vetenskapligt skolade lärare osv. Föratt man skall konkurrera är det tyvärr, IngegerdSahlström, inte möjligt att upprätthålla det med enbas på 60 helårsplatser.Anf. 97 ()replik:Herr talman! och jag haruppenbarligen helt skilda uppfattningar när detgäller hur många platser som behövs för attupprätthålla en verksamhet. Anser inte MargittaEdgren precis som jag gör att en sådan här bas med60 platser ändå ger stora möjligheter i en region föratt bibehålla och vidareutveckla pedagogiskakunskaper?Anf. 98 (nyd):Herr talman! och bra högskolormåste ta vara på de bästa studenterna och dessutomge dem en högt kvalificerad undervisning medmöjlighet till kreativ utveckling. Detta innebär attutnyttjandegraden och prestationsgraden vidhögskolor och universitet kommer att bli viktigasignaler för institutionernas framtida utveckling.Konkurrensen kommer att skärpas. Endast debästa läroplatserna kommer att kunna utvecklas påsikt. De bästa högskolorna kommer att attrahera debästa bland både undervisningspersonal ochstudenter.Vi kommer att få se en stor förändring. Denbyråkrati och styrning från särintressen som ägtrum har gjort att bådekompetens och kvalitet har åsidosatts i många fall.Vi känner till problem vid universiteten där mantvingas anordna preparandkurser för attstudenterna skall klara sig.Nu är det nya vindar. har vi en oerhörtkärv arbetsmarknad. Det medför att det just i dettaläge behövs fler platser vid högskolorna. Det harregeringen också uppmärksammat efter en viss tid.Men fortfarande håller man fast vid en spärradutbildning.Det är just nu som alla kreativa resurser börtillvaratas, det är just nu vi har studenter som villutbilda sig i högre grad än någonsin, och det ärdärför nu som vi bör ge möjlighet till detta.Enligt Ny demokratis åsikt skall en i princip friantagning ske till högskolor och universitet. Sedanfår de antagna tävla i fri konkurrens och visa vad degår för.Herr talman! Läkarkåren har som vi vet byggts uppmed hjälp av vrålpluggande studenter, som har fåttlov att prestera 4,9 eller 5,0 i studentbetyg och som imånga fall inte är lämpliga som läkare. Särintressenhar styrt antagningen, och nationens intresse harundertryckts. Vi har inte utbildat de läkare somnationen har behov av, och har vi litet då ochdå i tidningsartiklar kunnat se resultatet. Samtidigtsom läkarna har en orimlig arbetsbörda råkar deockså kunna genomföra felaktiga behandlingar ochställa felaktiga diagnoser. De får då schavottera ipressen och blir sedan anmälda tillansvarsnämnden.Det är alltså inte i grunden läkarnas fel att de harråkat ut för det här, utan felet ligger iLäkarförbundets styrning av utbildningens volym --eller snarare påverkan;styrningen skall ju ske härifrån denna kammareutifrån vad regeringen föreslår i propositionen. Dethar varit lobbyintressen som legat bakom, och desärintressena har varit oerhört starka. Det är detsom är beklämmande när vi sedan ser resultatet.Det är därför vi vill ha en i princip fri antagning.Då har inte dessa intressen möjligheter att påverka,utan då är det skickligheten, lämpligheten och denfria konkurrensen som ser till vilka som skall bliexempelvis läkare.Jag har talat med studievägledare vid universitetsom säger att de bästa studenterna finns i gruppensom har ett medelbetyg på knappt 4 eller högre.Sedan skall de fritt konkurrera. Det skall inte varabara de som har vrålpluggat som skall komma in påen utbildning. Felet med den spärrade utbildningenär att vi tar in de som vrålpluggar, de som ofta intetotalt sett är de lämpligaste för yrket.Vi skall låta de studerande välja utbildningberoende på sitt intresse. Det ger nationen detstörsta utbytet på lång sikt. På kort sikt kan vi styraoch spärra och leka och dra i trådar, men på långsikt måste vi se till nationen. Det är då det är viktigtatt ta vara på kreativiteten hos alla dessa studenter,som vill komma in på högskolan. Låt oss ge dem enmöjlighet, men tvinga dem inte in i ettutbildningssystem som de inte finner lämpligt försin egen utveckling. Låt studenterna välja sin egenväg!Vi håller på och hattar med ett antal tusen platser,men det är just den styrningen som Ny demokrativill bort ifrån. Vi vill ha frihet inom helauniversitets- och högskolesektorn. Ta bortspärrarna i största möjliga utsträckning, och gör detså snart som möjligt! Det är ett råd som är lönsamtför nationen. Alternativet för dem som intekommer in på högskolan nu är ju att gå in i ettarbetslöshetsersättningssystem, som t.o.m. är merkostbart för nationen än att de får gå vid detuniversitet eller den högskola där de vill gå.Om vi ser på omvärlden kan vi konstatera att manexempelvis i har en likadan situation somvi har här. Man inser där att föreläsningar kan ske istörre lokaler. Det finns gott om ledigakonferensutrymmen. Det finns också gott omlärare -- även om de inte har den formellakompetensen, så finns det konsulter på hög nivåmed erfarenhet bl.a. från näringslivet. Det finnsalltså inga hinder annat än ideologiska.Det är ekonomi att öppna högskolan för alla, ochjag hoppas att det sker så snart som möjligt.Anf. 99 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att vi nu har hört ännuen nydemokrat i debatten som säger att det behövsfler platser på högskolan, att det är nu vi skall ta tillvara de kreativa resurserna och att det med tankepå arbetsmarknadssituationen är utomordentligtangeläget. är nydemokraterna inteberedda att stödja Socialdemokraternas förslag attbygga ut högskolan med ytterligare 10 000 platser.Det är, herr talman, utomordentligtanmärkningsvärt.Det är också mycket anmärkningsvärt attnydemokraternas företrädare är upprörd över från olika håll följer syn pådimensioneringen av läkarutbildningen. utlåtande över önskemålen om enutbyggnad av läkarutbildningen i Umeåkonstaterar socialutskottet att man inomLäkarförbundet är negativt inställd tillutbyggnaden av utbildningen, men utskottet menarändå att den faktiska situationen i ärsådan att man bör planera för en utökning avutbildningen . Trots det går ClausZaar och , de två nydemokraterna iutbildningsutskottet, emot ett enigt socialutskottoch följer . Det är, herr talman,anmärkningsvärt.Anf. 100 (nyd) replik:Herr talman! i denna debatt har StefanKihlberg redogjort just för vår syn på detta,orsaken till att vi inte följer det plantänkande somInger och hennes partivännerförespråkar. Vi vill ha en fri högskola.Det vore i stället rimligt att Socialdemokraternatänkte om. Man vet att det är 120 000 sökande ochatt kanske 90 000 av dessa är behöriga. Då vore detinte för mycket begärt att vi kunde enas om att haen helt fri antagning till högskolan. Det hade varitbra. Just nu blir situationen oerhört besvärlig fördem som inte kommer in på den utbildning de harsökt. Vi bör ta till vara de resurser som finns, ochvi kan lösa det här, , bara vi hjälpsåt.Anf. 101 () replik:Herr talman! I voteringen om utbyggnaden avhögskolan kommer först tre yrkanden att stå motvarandra: majoritetsförslaget om att säga nej till de10 000 platserna, Socialdemokraternas förslag om10 000 platser och nydemokraternas förslag om friantagning. Det finns anledning att tro attnydemokraternas förslag faller i den förstavoteringsomgången. Jag måste därför än en gångfråga : Ger det inte större frihet åtungdomarna att få ytterligare 10 000 platser eller,efter kompletteringspropositionen, 7 000 platser änatt icke få dessa platser? Är det ändå inte så attutbyggnaden gynnar ungdomarna och åtminstonebitvis tillgodoser de krav som Ny demokrati har förtfram?Nej, , det ni i Ny demokrati håller påmed är att driva en taktikpolitik på en nivå som jagsom har varit aktiv i politiken inte troddeförekom. Jag vet att ni i olika sammanhang har talatväldigt illa om politiken och om politiker, att ni harsagt att det är ett väldigt taktiserande. Frågan är omdet inte är er bild av hur politiken skall fungera somni nu förverkligar i ert agerande. För oss som harjobbat aktivt som politiker gäller att sätta de behovoch de önskemål vi möter ute i samhället iförgrunden, inte att hålla på med taktikspel av detslag som och här ägnarsig åt.Anf. 102 (nyd) replik:Herr talman! Det här är inte taktikspel, IngerLundberg. Det är snarare det som hennes partikamrater håller på med som ärtaktikspel. De sätter ut ett mete som vi skall nappapå. Vi har däremot lagt ut ett helt nät som studenterhar nappat på. Då är det väl bättre att också ni gårin i det nätet.Det här gäller nationens intresse, och det är intebara fråga om taktik från Ny demokratis sida. Detär nationens intresse som vi diskuterar. Vi kommeratt få kanske 30 000--40 000 studenter som ärmissnöjda när de inte har kommit in på någonutbildning. Det kan också bli fler -- jag har inte deexakta siffrorna klart för mig, men det rör sig omtiotusentals studenter som upplever en frustrationöver det samhälle de lever i. I stället för dedemonstrationer vi har haft här kanske vi, om viinte gör någonting, får helt andra demonstrationer,och detta på grund av att vi i denna kammare oftainte befinner oss tillräckligt nära verkligheten.Tidigare hade vi en fri antagning till högskolan. Låtoss införa det tillfälligt. Vi behöver inte ha detunder hur som helst, utan vi kan diskuteraanpassningar. Men just nu finns ett enormt behovav att vi gör detta.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Om jag någonsin har varit litet grandattraherad av tankarna på fri antagning, så har deförsvunnit helt och hållet efter att jag har hört ClausZaars inlägg. Ta som exempel, sade han.I tar man in hundratusentals studenter iöverfyllda biolokaler. De undervisas avkonsulenter och liknande, och genom en stenhårdprovsättning slås sedan allt fler successivt ut. Dethela slutar med att kanske 70 000 av de 100 000efter två, tre eller utbildning är utslagnamed jättelika studieskulder och ingen utväg urdetta. Jag tror inte på det.Man kan också fundera på om har lyssnat till debatten . Hela denhär stora förändringen handlar ju om att ökafriheten för studenterna, att öka deras möjligheteratt välja. Det handlar om att öka högskolornasfrihet att själva utforma sina antagningssystem, attsjälva sätta sina särskilda behörighetskrav.Just läkarutbildningen är ju ett utmärkt exempel påatt det går att genomföra antagningen på annat sättän genom att bara gå efter betyg, som ClausZaar ser som någonting så negativt. På Karolinskaoch i kompletterar man betygsantagningmed intervjuer och får på så sätt fram människorsom har förutsättningar för att på ett empatiskt sättverka i hälso- och sjukvården. Logiken stämmeralltså inte riktigt.Dessutom är det faktiskt en myt att Läkarförbundetskulle styra planeringen av platserna förläkarstuderande. Men i skulle mannog önska att den möjligheten fanns.Precis som vi i säger, det framgår avbetänkandet, är det långsiktiga analyser, utförda avLandstingsförbundet, , ochdepartement samt i olika utredningar, om denframtida utvecklingen av läkarbehovet som styr. Vikunde därför inte utöka antalet platser med 50 iUmeå, som vi tidigare talat om. Vi vill nämligeninvänta analyser här.Högskolan är inget dagis, ! Det är enkvalitativ verksamhet som skall bedrivas inomhögskolan, och denna skall bidra till att nationenskonkurrenskraft ökar och att de enskildamänniskorna så att säga växer. Man måste därförsätta vissa kvalitativa krav på en sådan verksamhet.Att i det sammanhanget ta som exempeltycker jag faktiskt är botten.Anf. 104 (nyd) replik:Herr talman! När man beaktar vilkakonkurrensländer som vi kommer attha, måste man också se till vilka utbildningssystemsom man i dessa länder försöker använda sig av.Man kan då inte bara beakta ideologiskabindningar utan måste även tänka på konkurrenspå lika villkor.Jag vill inte påstå att lösning är den bästa.Men man har där så att säga sett till att redan iförsta steget ta hand om studenterna i så storutsträckning som möjligt.Vid en fri antagning kommer självfallet vissastudenter inte att klara given utbildning. Vi kan integarantera något annat. Andelen studerande är justor, eftersom i stort sett alla elever går igenomgymnasiet.Om vi har 120 000 sökande är det mer än vad enårskull omfattas av. Vi slösar bort resurser ochkreativitet genom våra låsningar. Jag tror att lägetkommer att vara förändrat . Det som vii dag talar om kommer då inte att gälla, utan vikommer säkerligen närmare och närmare friantagning -- och det kommer.För läkarutbildningen är det ju bra ordnat iLinköping och på iStockholm. Men det räcker inte. Det skulle vara såöverallt. Det var i som man började medden här lämplighetstesten.Jag menar alltså att det måste finnas en möjlighetatt bli läkare, om man är intresserad, även om manhar ett något lägre betyg än dessa toppbetyg såsom4,9 och 5,5. De elever som har dessa betyg har juunder hela sin gymnasietid tvingats så att sägavrålplugga. Givetvis skall man plugga, men detskall vara en rimlig nivå på pluggandet. Hos vissaelever snurrar det ju nästan till i huvudet, efter attha pluggat så mycket.Vilka är det som påverkar närdet gäller behovet av läkare? Jag undrar om det inteär läkarna som är med och påverkar också vid dessabedömningar.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Ett problem, , är attnäringsliv och industri inte använder dehögskoleutbildade. Som jag sade i mitthuvudanförande från talarstolen, är det inte mer än5 % som är sysselsatta i industrin i . Det äroacceptabelt, när man jämför med hur det är iandra länder. Det är därför fel att tro att man kanlösa problemen genom en fri antagning, så alla kangå igenom högskolan. Det är inte det som är detgrundläggande problemet.När det gäller antagningen till läkarutbildningen iLinköping, skulle jag vara mycket förvånad om detinte kommer ett nytt antagningssystem också till deandra medicinska utbildningsorterna. Studenternastår -- före studentpengens tid -- på köoch väljer Linköping.Med en studentpeng kommer det nu att tvingasfram andra antagningssystem. Om studenternamed förkärlek väljer orter som använder betyg plusintervjuer vid antagningen, kommer självfalletäven , och att testa denmetoden. Om det visar sig att man med ett sådantantagningssystem får de bästa studenterna, som blirde bästa doktorerna, är de andra orterna intedummare än att de också använder samma system --om det visar sig att systemet sållar bort alla demsom säger är olämpliga.Anf. 106 (nyd) replik:Herr talman! Det är positivt att förändringarna inom läkarutbildningen.Jag tror att vi får mer och mer av detta inom helahögskolan. Det är alltså inte bara den utbildningensom behöver ses över. Därför är det positivt att detblir en konkurrens.Vi har glömt bort de studenter som inte kommer inpå dessa spärrade linjer -- det är dem som jagvärnar om. Vad skall de göra? Jag har inte fåttnågot besked om en lösning för dem. Det sägs attungdomspraktik och liknande skall tillgripas. kunde de ta ett jobb och sökanästa år, men den möjligheten är nu minimal. Detär bara de som känner någon som har ett företagsom kan få jobb under en eventuell väntetid innande kan söka igen.Här är det en kris , och vi sätter oss ner ochblundar för den, av taktiska skäl. Vi borde heltenkelt tänka om. Jag är övertygad om att vi hartänkt om och att det då blir i princip friantagning.Andre vice talmannen anmälde att MargittaEdgren anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 107 ():Herr talman! Låt mig i likhet med IngegerdSahlström börja med att yrka bifall till reservation7, som gäller mom. 12, -- detta oavsett huromröstningen utfaller gällande reservation 3 -- samttill övriga socialdemokratiska reservationer.Herr talman! I regeringens proposition1992/93:169, Högre utbildning för ökadkompetens, säger utbildningsministernsammanfattningsvis att universitet och högskolorinte bara har ''en rätt att besluta omutbildningsutbudet utan också en skyldighet attgenom en ständigt pågående omprioritering förnyaoch utveckla den utbildning som erbjuds''.Målet för utbildningspolitiken äratt utbildningsvolymen skall föras upp minst tilljämförbara länders nivå. Vidare sägs att andelenstudenter på långa utbildningar måste öka samt attutbildningar mot den privata sektorn ochnäringslivet måste förstärkas.Civilingenjörsutbildningen måste byggas ut.Något längre fram i propositionen säger man att''det är särskilt viktigt att de mindre och medelstorahögskolorna -- -- -- utformar ett optimaltutbildningsutbud som anpassas till de egnaförutsättningarna för kompetensuppbyggnad ochefterfrågan från studenter och omgivandearbetsliv''. Man framhåller också ''vikten av atthögskolorna har en betydande bredd för att kunnatillgodose studenternas krav på närhet tillutbildning''.Herr talman! Det anges också fyra särskiltbetydelsefulla förhållanden för att möjliggöranödvändiga förändringar. Ett av dem är attutbildningsutbudet vid de mindre och medelstorahögskolorna är ''i alltför stor utsträckningkoncentrerat på den offentliga sektorns behov''.För att kunna spela en ny roll för näringslivetsutveckling bör åtminstone vissa högskolor få endelvis ny roll, genom att de inriktas ''i huvudsakmot behov inom industri, handel ochserviceverksamhet''. En av dessa högskolor ärhögskolan i /eller, som den iframtiden kommer att heta, högskola.I propositionen föreslås också att utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger helt läggs ner , vilket innebär en minskningmed 510 helårsstudenter. Netto ökar dennautbildning. Ministern föreslår en omprioriteringoch en utökning av högskolans resurser med 940helårsstudenter.Utbildningsutskottets majoritet har tillstyrktförslaget i propositionen, vilket innebär attutbildningen av förskollärare och fritidspedagogerläggs ner vid högskola.Det är klart att det är bra att utbildningsutbudetökar vid -- det råder ingettvivel om det. Den miljö skolan befinner sig i ärockså, utifrån ett näringslivsperspektiv, den rättaatt öka utbudet i för industri, handel ochserviceverksamhet. Det är emellertid helt fel attlägga ner utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger, den s.k. barn- ochungdomspedagogiska utbildningen. Det finnsmånga skäl till detta.Jag delar utbildningsministerns uppfattning i frågaom vad jag har sagt. Det är bra atthögskolorna inte bara har en rätt, utan också enskyldighet, att förnya och utveckla utbildningen,liksom att de långa utbildningarna skall öka. Det ärdå, med nämnda inriktning, märkligt att man intelyssnar på Högskolestyrelsens bedömningar. I mars1993 uttalade sig Högskolestyrelsen för att fåbehålla utbildningen, men med en nästan 50-procentig sänkning av kapaciteten. Redan i sinfördjupade anslagsframställning uttalade sighögskolan för att en förlängning av utbildningenskulle kunna ske.I och är det alltför fåungdomar som söker sig vidare till universitet ochhögskolor efter sin gymnasieutbildning. Här finnsen mycket stor reserv att ta vara på närutbildningsvolymen nu skall öka. Men då måsteförändringarna ske utifrån ''efterfrågan frånstudenter och omgivande arbetsliv'', som det ocksåsägs i propositionen.I dag har inte mindre än 460 intresseanmälningarinkommit till den utbildning som skall läggas ner.