prot · GG09114 · 1993-05-24 00:00:00 — Jag tycker nämligen attdet är fråga om avarter.När det gäller överflyttningen till dyra preparat harjag tidigare nämnt att det nu enligt Apoteksbolagetoch andra källor sker en stor överflyttning frånbilliga icke-patenterade till dyra patenteradeläkemedel. Man har helt enkelt frånoriginaltillverkarnas sida stärkt greppet omförskrivarna. Det visar också attgenomsnittskostnaden per recept, som borde hasjunkit något, faktiskt inte har gjort det -- enligt denstatistik som finns.För att möta det här måste man modifierareferensprissystemet på en rad punkter. Ocksådärför är det viktigt att man får en utvärderingsnabbare, så att det blir möjligt att rätta till sådanahär nödutgångar för industrin när det gäller att sugaut pengar ur systemet. Jag har tidigare här iriksdagen lagt fram sådana förslag. Tyvärr har minaförslag avslagits, men jag hoppas att de blir aktuellaigen.När det gäller blockeringsregistreringen erkännerjag att de regler som harupprättat minskar möjligheterna i sammanhanget.Men i fallet Sotacor, som tillhandahålls av BristolMeyer Squibb, har man så att säga upprättat ettsvärd som står där mot konkurrenterna. Man harregistrerat Sotalol, som är 25--billigare, ochhotar med en aktivering så fort en konkurrent visarsig. Det är kanske inte lika allvarligt som det jagbeskrivit i interpellationen. Men den här typen avförsök att stoppa konkurrensen tycker jag ärallvarliga.När det så gäller att föra upp medel pårabatteringslistan är det så att en hel del av deprodukter som inte finns med på nämnda lista ärslutenvårdsprodukter. Men det finns också en radmedel, framför allt medel som kostar mindre än 120kr, som man väljer att hålla utanför. Då kan mansätta priset helt själv. Dessutom är det möjligt attfå konsumenten att acceptera den kostnaden. Förpatienter som har många olika medel blir det endryg kostnad.Jag tycker att man skulle kräva av industrin att den,om den skall med på den här subventionslistan,åtminstone stannar kvar . Det får inte varasom , dvs. att man hoppar in och ut när det gällerden här listan.Jag är inte så övertygad om att alla tillverkarekommer att förhandla med Riksförsäkringsverketom att få in sina mediciner på listan. Jag har settuttalanden från bl.a. Kabi ledning somsäger att man nog inte tänkt göra så.Slutligen gäller det informationen till förskrivarna.Jag är förvånad över svaret och vill överlämna ettlitet papper med den information somLäkemedelsverket lämnar. Om detta ärprisinformation måste man från verkets sidabetrakta läkare som fullständigt inkompetenta. Jaghar svårt att se att det här skulle vara fråga om enprisinformation. Läkarna får alltså inte någrariktiga prisjämförelser.När det gäller medel som kostar mindre än 120 kroch som också är väsentliga för konsumenten finnsdet absolut ingen information till förskrivarna. Detsom sägs i statsrådets svar i det avseendet stämmerfaktiskt inte.Jag överlämnar så min lista till statsrådet.Anf. 159 Statsrådet ():Herr talman! Tack för listan! Jag har litet svårt attta del av den som jag svarar KentCarlsson -- det överstiger min förmåga att göra flerasaker på en gång.Kent har tidigare i olika sammanhang,bl.a. i , gjort goda insatser för att fästauppmärksamheten på väsentliga frågor inomläkemedelsområdet. Han bedrev under några årnärmast en enmanskampanj för att få till ståndbeslut i denna riksdag som innebar att man i störreutsträckning kunde låta läkemedelsförmånernaknytas till de lägsta priserna på identiska preparat.Kent inledde sitt inlägg med att talaom att vi gjorde förändringen och genomförde detnuvarande systemet. Om ''vi'' betyder har jag inga som helst invändningar, menom det på något sätt skulle antyda att det parti somKent representerar har gjort någon insatspå det här området vill jag bestämt invända. Jagvill, om inte annat så för protokollets skull,påminna om att det var ett parti av sjupartier som gick emot det nya systemet och hade ettavsevärt mycket mera tandlöst förslag tillbesparingar på området. Det partiet var -- tyvärr,för del -- det parti som hanrepresenterar. Jag minns också att han själv valdeatt inte rösta på det förslag som hans partiframlade.Detta sade jag bara för att klara ut vad som har häntpå detta område.Jag har svarat relativt utförligt på de konkretafrågor som ställdes i interpellationen. ifrågasätter på några punkter om jag harrätt. Han undrar exempelvis om jag verkligen harrätt i att det kommer att göras en besparing på400 miljoner, som jag förutskickade när jagpresenterade propositionen för i fjol.Det är alldeles riktigt att jag har gjort ensannolikhetsbedömning. Det har naturligtvis attgöra med att det bara har gått fem av årets tolvmånader. Ingen -- vare sig , jag ellernågon annan -- vet hur det blir , menjag vidhåller att flertalet av dem som jag har talatmed gör den bedömningen att man skall kunnaspara 400 miljoner och möjligen något mer. Jagskall dock inte utlova mer än de 400 miljonerna.Kent tror inte att det är så, och hanåberopade några siffror som jag inte kan överblickasambandet med och konsekvenserna av. Det ärbara att konstatera att vi vet mer om detta senareunder hösten, och när året har gått vet vi vem av osssom hade rätt.Skulle det vara så att besparingen inte uppnås, ärdet klart att intresset från regeringens ochstatsmakternas sida att se närmare på vad som harhänt kommer att vara mycket större än ombesparingen uppnås. Min tro är alltså att denuppnås.Det stämmer att det diskuteras ettförslag om förändringar av patentreglerna. Det varockså en del av vad utskottet önskade sig i sambandmed att vi tog ställning till det nya systemet medreferenspriser. Det var inom regeringskanslietknutet till frågan om ett ikraftträdande av . Om det hade trätt i kraft -- vilket de flestahoppades -- i början på det här året, och inteförskjutits beroende på den schweiziskafolkomröstningen, hade vi nog haft ändrade reglerpå den punkten redan fr.o.m. nästaår. Vi vet nu inte exakt när det nya EES-avtaletträder i kraft, och därför tar Justitiedepartementetnu fram ett förslag, som innebär att man kanskydda preparat litet än vad denuvarande patentreglerna medger. Jag tycker iprincip att det är bra att förslaget tas fram, men vikan återkomma till detaljerna.Kent ifrågasatte huruvida denprissammanställning som jag nämnde i mitt svar varspeciellt bra. Jag har trott att den var bra, men jagskall gärna titta närmare på den och se om denbedömning jag gjorde i interpellationssvaret kananses kvarstå.Till sist, herr talman, vill jag bara hävda att den härregeringen har gjort mer för att begränsaläkemedelskostnaderna än någon regering i vårtland har gjort. Jag är nyfiken på att få höra om KentCarlsson delar denna min bedömning.Anf. 160 ():Herr talman! Jag skall ge den borgerliga regeringendet erkännandet -- även om jag i många andrasammanhang kan vara kritisk till vad den tar sigför -- att den har gjort mer än andra regeringar föratt få ner kostnaderna. Det är därför som ensocialdemokrat, konstigt nog, vill hjälpa denborgerliga regeringen med att se förvanskningen avden reform som beslutade om för ett årsedan.Industrin var alltså mycket snabb och reste redanunder till föratt studera hur man skulle undvika att få denminskade intäkten på 400--500 miljoner och hurman skulle anlägga en motstrategi. Man skall ha eneloge för att man var duktig och lärde sig mycketom hur man kringgår de politiska intentionerna.Om besparingen kommer att uppnås eller inte kangöras till en trosfråga. Jag har försökt att ta framnågra av de fakta som finns i målet, dvs. Dethär är ett av de områden där man mycket snabbtfår fram statistik, genom datasystem och annat. Detvisar sig att besparingen inte skulle uppnås , änmindre om vi skulle göra förändringar ipatentreglerna. Ju som går, desto störremöjligheter har den originaltillverkande industrinatt påverka läkarna med storamarknadsföringsresurser och få dem att flytta överpatienterna. I teoretiska modeller, som jag vet attApoteksbolaget ägnar sig åt att göra, kan man nogfå fram besparingen, men de faktiska siffrorna ochde utbetalningar som har gjorts tyder inte på att detblir så i praktiken. Det är synd, därför att detbehöver göras besparingar i statsbudgeten.När det gäller informationen, tryckte jag på denfrågan när ärendet behandlades här i riksdagenförra gången. Det skall för det första vara en braförskrivning till läkarna, med prisuppgifter ochjämförelser, så att de också med egna ögon kan sevad som är billigast. Jag tycker inte att det framgårav den information som skickas ut . För detandra skall patienten få bra information. För dettredje skall det ske en återföring till den som ärförsäkringsgivare, dvs. , såatt man kan se läkares förskrivningsprofiler ochockså påtala för läkare om man tycker att despringer i väg. Ett sådant system finns iStorbritannien och fungerar bra, såvitt jag vet.Min tro är att man måste göra förändringar, och dåmåste läkemedelskommittéerna ges en större roll.Därför är det synd att det arbete som riksdagenefterlyste inte har kommit längre än att statsrådetnoterar att det finns en sådan här kommitté. Deskulle kunna göra betydligt större insatser vadgäller information och skulle också kunna vara enbasdel vid en modifiering av referensprissystemet,som verkligen skulle leda till att vi kunde göra debesparingar som vi vill göra.Anf. 161 Statsrådet ():Herr talman! Det gläder mig självfallet att KentCarlsson och jag är överens om att den nuvaranderegeringen är den som har gjort mest för att verkaför att vi skall få ut mest valuta för skattepengarnainom läkemedelsområdet. Jag skall inte göra merav den poängen än detta konstaterande.Jag har försökt att använda mig av min svagasimultankapacitet för att både lyssna på KentCarlssons inlägg och snabbt slänga en blick på denlista som han överlämnade till mig och som hanansåg var bristfällig vad gäller informationen tillläkarna. Det är möjligt att den är det. Jag kan ändåför kammaren och för protokollet påpeka att listaninnehåller en uppställning av de läkemedelsgruppersom är aktuella i det här fallet, vilka som har ettdyrare referensprissystem, vad de heter och ettförslag om vilka alternativ de kan bytas ut mot somär billigare än referensprissystemet. Därutöverskall jag inte göra någon bedömning av ommaterialet är till fyllest.Jag vill bara för min del avrunda med att konstateraatt vi har satt i gång ett stort och viktigt arbete föratt göra besparingar på läkemedelsområdet, utanatt det försämras för patienterna vad gällerreferensprissystemet. Såvitt jag har kunnat utrönagår det, vad gäller både informationssidan ochbesparingssidan, väl så bra som jag förutskickadenär jag presenterade och försvarade förslaget förriksdagen i samband med att antog dethela.Anf. 162 ():Herr talman! kan man ge en karamell attsuga på, och säga att även en borgerlig regeringnågon enstaka gång lyckas åstadkomma något bra.Det bjuder jag på.Jag vill trycka på detta med information därför attjag tycker att det finns ett ansvar hos förskrivarna.Om de skall kunna ta det ansvaret måste de ocksåha en rejäl prisinformation, gärna med siffror, somtalar om hur mycket varje preparat kostar. I deninformation som går ut , som statsrådetrefererade till, kan man inte se om det är någonprisskillnad mellan de preparat som är billigare änreferenspriset. Det är rätt stora skillnader mellanvissa preparat -- framför allt om man kommerunder 120 kr.Återföring av information till förskrivarna ärviktig, liksom att fårinformation om hur förskrivarnas profil ser ut. Deninformationen kan man använda på olika sätt för atti framtiden minska våra kostnader för läkemedel.Jag skall inte orda mer om den stora besparingenoch om det blir som statsrådet säger eller som jagsäger. Där går ju åsikterna isär. Jag skall ,då vi har litet mer erfarenhet, med glädje noteravem som hade rätt. Just nu tror jag att det mestatalar för att jag tyvärr får rätt.Så vill jag ta upp den fråga som bara ytligt berörs imin interpellation. Det gäller patentreglerna. Visstfanns det en diskussion här i , och jagskrev även en motion. Det gällde då att ocksåpreparat som är litet speciella och som kan varasvåra att utveckla om man inte får en längrepatenttid skulle komma fram. Jag förstår av deöverväganden som görs i Justitiedepartementetatt man i princip generellt skall ge fem årsförlängning av patenten. Det är såvitt jag förstårinte helt nödvändigt, eftersom har gått tilldomstol och vill få detta prövat. Man skulle kunnavara mindre hetsig och vänta tills den behandlingenär klar, och man skulle också kunna avvakta attEES-avtalet träder i kraft.Det är en dyrbar historia, även om det ipromemorian sägs att det inte skall kosta en krona.Jag har sett beräkningar som visar att det skulle blien merkostnad för staten i storleksordningen 3miljarder kronor bara för de preparat som fickpatent . Det är intesmåpotatis. Det innebär dessutom en förlängningav ensamrätten att sälja ett preparat. Det medför juockså mycket kraftiga kostnadsökningar för staten.Slutligen vill jag, eftersom det här är min sistareplik, tacka än en gång för svaret. Jag hoppas attstatsrådet när han går hem funderar över hur mankan använda läkemedelskommittéerna, och att till att det kommer ett förslag till hur deras rollskall stärkas.Anf. 163 Statsrådet ():Herr talman! Jag valde av naturliga skäl att låta mittinterpellationssvar röra de många frågor som KentCarlsson hade tagit upp i interpellationen. Jag hari svaret inte tagit upp vilken oerhört väsentlig rollläkemedel spelar inom modern sjukvård. Jag harinte heller tagit upp vilken oerhört stor roll densvenska läkemedelsindustrin spelar på dettaområde. Den är en av främstaindustrigrenar. Den ägnar sig åt sådant som vi gärnavill att svensk industri skall ägna sig åt, nämligen attligga väldigt långt fram forskningsmässigt ochkoncentrera sig på att fungera som spjutspets. Detär någonting som vi som sagt skulle vilja se på fleraområden.Jag säger det gärna, eftersom vi nu har ägnatdiskussionen åt att diskutera problem i sambandmed kostnader för läkemedel. Jag gör gärna denmarkeringen. Jag gör den också som inledning tillett försök att svara på frågan om patenttiderna.Hela idén med patent är ju förstås att göra någotslags avvägning mellan å ena sidan frihandels- ochfrikonkurrensargumentet, och å andra sidanönskemålet att det skall göras många uppfinningaroch komma nya idéer som mänskligheten i sinhelhet har glädje av. Man kan alltid diskutera ompatenttiden, alltså den exklusiva tid man får somuppfinnare, skall vara 10, 12, 15 eller . Jag hartyckt att det har funnits skäl för att den effektivapatenttiden och den effektiva skyddstiden föruppfinnaren skulle bli längre än den har blivit påsenare år, när en väldigt av den formellapatenttiden egentligen har gått åt till självautvecklingsarbetet. Jag räknar med att det vi nuhåller på att ta fram inom skallkunna innebära ett förstärkt skydd för dem som göruppfinningar och att det även skallkunna göras en riktig avvägning mellan dessa tvåmotstridande intressen, där avvägningen syftar tillatt vi skall kunna få mesta möjliga nytta.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelserna1992/93:201 till socialutskottet1992/93:255 till jordbruksutskottet28 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:177 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Estland1992/93:254 Svenskt deltagande i av FN:ssäkerhetsråd beslutade insatser för säkerställandeav fred i f.d. Jugoslavien1992/93:256 Sekretess i mål ombarnpornografibrottMotionernamed anledning av prop. 1992/93:197 Ändring ilagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall, m.m.1992/93:So62 av ()med anledning av prop. 1992/93:234 Stockholmstingsrätts sammansättning i konkurrensrättsligamål och ärenden1992/93:N64 av m.fl. (s)betänkande1992/93:KU30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggningFinansutskottets betänkande1992/93:25 Oförutsedda utgifter för budgetåret1993/94Skatteutskottets betänkande1992/93:SkU35 Sexmånadersregeln för sjömänKulturutskottets betänkande1992/93:KrU30 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenJordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU15 En ny skogspolitikBostadsutskottets betänkanden1992/93:BoU19 Minskad statlig reglering avkommunernas ansvar för boendefrågor1992/93:BoU24 Ändringar i jordabalkenshyresregler29 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 maj1992/93:731 av (nyd) tillutrikesministern om de fängslade svenskarna i Irak:Den 18 maj fick jag svar på en fråga av ministernangående de tre fängslade svenskarna i . Efterandra repliken förstod jag att ytterligareargumentering för min åsikt, att en högt uppsattperson från skall åka tillBagdad för att tala med högsta ledning, inteskulle påverka ministern. Jag föreslog attutrikesministern själv skulle åka.Det har kommit till min kännedom att svenska TV-och tidningsjournalister är i . Bl.a. StinaDabrowski.Min fråga till ministern är om ministern tycker detär i sin ordning att andra än regeringverkar för att få svenskarna fria.1992/93:732 av (nyd) tillkommunikationsministern om länder samt har till StateDepartment i lämnat en protest mot ettamerikanskt lagförslag som syftar till att utsträckatillämpningen av amerikansk federal arbetsrätt tillutländska fartyg som anlöper amerikanska hamnar.Sverige är ett av dessa protesterande länder trots attSverige nästan har samma lagstiftning i form av dens.k. ''''. Det har dessutom kommit tillmin kännedom att vänligt sinnade europeiska staterklagat på den att har endiskriminerande lag typ ''''.Vad ämnar ministern göra åt den dubbelmoral somSverige på regeringsnivå bedriver vad gäller ''LexBritannia'' i och '''' i ?1992/93:733 av Bo Finnkvist (s) tillnäringsministern om nedläggningen av valsverket iHagfors:Trots en ny utredning om fortsatt valsning i Hagforssom resulterade i ett förslag om fortsatt drift avvalsverket, fattade styrelsen för Böhler--UddeholmAG ett nytt beslut om att lägga ner valsverket.Företaget har för avsikt att fullfölja beslutet, sominnebär en halvering av arbetsstyrkan ,från 1 400 anställda till ca 700. De värsta farhågornaom de nya ägarna har besannats, trots långtgåendeutfästelser om fortsatt produktion,ersättningssysselsättning och eventuell försäljningtill andra intressenter m.m. Alla dessa vägar harprövats utan resultat. Om som ort skallöverleva måste vi få hjälp med att få företaget attleva upp till de löften man givit.Avser näringsministern att nu ta några ytterligareinitiativ i detta ärende?1992/93:734 av () till statsrådet om beskattningen av slåttermyrar:För mycket var det vanligt attbönder i en by begärde att få sig tilldeladestarrslåtter på myrar i skogen. Det kunde gällaområden miltals från deras hemman. De tilldeladeslåttermyrarna utstakades med träpålar ochbeskattades av staten.Numera är alla träpålar nedruttnade,slåttermyrarna mestadels igenväxta med sly ochlövskog, och några skattepengar är det knappastfråga om.Gamla allmänningar och servitut samt de s.k.skattlagda slåtterna kan innebära stort förfångför de nuvarande ägarna av fastigheterna, t.ex. närdet gäller skogsavverkning när de gamlaslåttermyrarna är insprängda i markerna.Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för attundanröja den gamla otidsenliga bestämmelsen omskattlagda slåttermyrar?30 § Kammaren åtskildes kl. 21.04.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 10§ anf. 38 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 68(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 18 § anf. 105 (delvis)ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.