prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — Vi harju inte mycket öken att hänvisa till, så det är inte påden grunden som vi leder detta konventionsarbete.Däremot är frågan om ökenspridningen en av deallra viktigaste frågorna vid uppföljningen avRiokonferensen. spelar där en aktiv rollgenom ordförandeposten. Det arbetetetappredovisades påUNEP-sammanträdet i Nairobi.När det gäller nationalräkenskaper, ekonomi ochekologi är det korrekt att det bara ärnationalräkenskapsdelen som ligger påKonjunkturinstitutet. Även SCB är involverat.Naturvårdsverket är involverat när det gäller att tafram miljöindex. På departementet har vi dessutomtagit fram rapporter om miljöskulden. Vidarearbetar vi från våra utgångspunkter på att få in dehär frågorna i relevanta kommittér inom GATT.Det handlar alltså om miljö och handel. Jag antaratt det har spritts att vi har haft konferenser på bl.adet temat inom ramen för Miljövårdsberedningen.Det här är således bara en del av ett stort och viktigtarbete.Att man har fått på sig beror på våraerfarenheter av utvecklingen i detta sammanhang.OECD tog upp de här frågorna första gången 1969.Ändå är man inte framme vid något mål. Dettaskall inte uppfattas som ett försök att skylla påinternationella organ. Vi vet att det tar sin tid attarbeta med de här frågorna nationellt och att ävenkoppla dem till möjliga internationella lösningar. här uppgiften föreligger också i fortsättningenett förhandlingsarbete. Detta har vi självfalletanledning att förbereda oss för.När det gäller att vidareutveckla skattereformenhar jag inget ytterligare att tillägga. Jag tyckerockså att det är viktigt att man tänker i termer av,som vi var inne på i debatten , samladeproduktionsfaktorer. Men det är inte säkert att denbelastning -- avgifter, skatter eller vad man nuanvänder -- som vi har är den optimala. Enskatteväxling, där man sänker skatten på arbeteoch ökar den på olika typer av miljöbelastanderåvaror eller användningen av sådana, är självfalleten nödvändig utveckling.Beträffande den biologiska mångfalden kommer vimed en proposition som sannolikt delas upp i tvåsteg, för att vi snabbt skall komma fram till enratifikation och snabbt få i gång processeninternationellt, så vi medverkar i den. Det ärmöjligt att det innebär att kansambehandla de här propositionerna i ett andra led,som mera utförligt inkorporerar det arbete vi självaskall göra på det området.När det gäller Commission for SustainableDevelopment, som den heter, CSD, är jag kanskelitet vagare i svaret. Det är möjligt. Men det berorpå att den inte har startat sin verksamhet ännu.Första mötet kommer . Jag kommer själv attmedverka där, under den ministerperiod som manlägger in, för att följa det arbetet under ett antaldagar.Jag instämmer naturligtvis i att det är positivt attden nya amerikanska administrationen, som jagredan har sagt i svaret, har en annan attityd, när detgäller både biologisk mångfald ochklimatkonventionen. Jag vet att man harfunderingar på att lägga in koldioxidavgift påimporterade varor. Jag är också mycket skeptisk tillden modellen, för den kan skapa en del grus imaskineriet.Anf. 121 ():Herr talman! Det är viktigt att aktivtbevakar vad det här gruset eventuellt kan innebära.Det är naturligtvis inte bra om en sådan åtgärd fårsom effekt att andra länder inte vill göra effektivainsatser när det gäller koldioxidavgifter ellerskatter.Åter till frågan om nationalräkenskaperna. Minuppfattning är att intresset bland ekonomerna -- ialla fall i vårt land, och jag tror att det är så i mångaandra länder också, kanske i de flesta -- för att gesig i kast med att hitta lösningar på problemet medkopplingen ekologi--ekonomi tyvärr är svagt. Jagär förvånad över att det inte är starkare. Det skullevara ett nytt forskningsfält, som det vorespännande att ta sig in i. Men det tycks inte varaså. Då tror jag att vi politiker måste vara mycketdrivande. Ett led i det kan vara att man jobbar medmånga olika kanaler.En kanal som jag tycker verkar intressant, och somvi i mitt parti har motionerat om, är att vi påuniversitetet får in bl.a. professorstjänster inom dethär området och att vi kan få in andra tjänster ocksåså att våra högskolor i ökad utsträckning ägnar sigåt detta. Det kan man i viss utsträckning styrapolitiskt. Jag tror att det är en väldigt viktig väg attgå, utöver att utnyttja våra myndigheter och institutav olika slag. Jag tror att det är bra om mångaarbetar med detta.Sedan skulle jag vilja lyfta fram en ny fråga. Det var intressant att mani beslutade sig för att kräva attden här deklarationen skulle utvecklas till bindandeEarth Charter, som det heter på engelska, som detvar tänkt från början. Man tyckte att det skulle varalämpligt att ha som målsättning för FN:s jubileum1995 -- det måste väl bli 50-årsjubileum, om jagräknar rätt -- att kunna anta en förnyadRiodeklaration som en bindande stadga. Det skullejag gärna vilja höra miljöministerns kommentartill.En annan fråga som också tas upp, som jag tyckerär mycket viktig, är att , och endel andra institutioner måste koppla ihop miljö ochhandel. Bl.a. sägs att man måste arbeta medmiljökonsekvenser också när det gäller handel.Man kunde där fråga sig: Skulle inte vi från svensksida göra en miljökonsekvensöversyn av vårahandelsavtal i den takt vi orkar för att se efter attde är förenliga med en god miljö? Det skulle ocksåvara ett sätt att visa att vi är pådrivande i politiken.Jag har inte hört att vi har tagit några sådanainitiativ. Jag skulle vilja höra hur miljöministern serpå detta.Anf. 122 Miljöminister ():Herr talman! Det är riktigt att det behövs enbreddning av de ekonomiska kunskaperna ochintresset på området miljöekonomi, även om detfinns åtskilliga som arbetar med det. Ett sådantexempel i är , som faktisktär väldigt starkt inriktat på ekologisk ekonomi ochsom dessutom har mycket bra förbindelser medåtskilliga forskare både i öst och i väst. Jag har självvarit där och diskuterat med dess representanter. Idet fallet är ett klart föredöme. Dethar kopplingar via sina medarbetare till befintligahögskolor.När det gäller frågan om bindande charter kan inteSverige ha någon anledning att motsätta sig ensådan utveckling. Frågan är hur mycket man kankomma överens om i den formen. Jag tycker att deprinciper som redan finns i Riodeklarationen är braoch att man naturligtvis har anledning att verkligenfölja upp även hur denna deklaration kommer atttillämpas framöver. Det är där som principernafinns, t.ex. försiktighetsprincipen, naturligtvisförorena-betala-principen och andra sådanagrundläggande instrument, som börjar bli mer ochmer generellt använda. Det är klart att det inte ärmöjligt att i förväg säga vilken metod som är denbästa. Men om det i CSD-arbetet kommer att visasig att den här typen av deklarationer inte leder tillframgång är det klart att man skall gå vidare ochanvända starkare metoder, dvs. bindande fördrag.När det gäller handeln är det fel att säga att viingenting har gjort. Det första vi gjorde var attskriva in kopplingen miljö och handel iregeringsförklaringen . Vi har därefteraktiverat oss och även har aktiverat sig pådet här området. Jag har haft samtal med medlemmar för att utröna derasattityder. Det är viktigt att de är med i ett sådanthär arbete.Den konferens vi hade i miljövårdsberedningen ommiljö och handel hade just till syfte att vi självaskulle lyfta de här frågorna på hemmaplan. Det ärett prioriterat område som vi arbetar vidare med.Det är mycket möjligt att man kankomma fram till en översyn av de avtal som äraktuella.Det viktiga arbetet är naturligtvis att få utnyttja detmomentum som finns i att den amerikanskaadministrationen har börjat ägna sig åt ett tänkandepå det här området. Det är inte ofta som man harfått så pass positiva signaler om förståelse förekologisk ekonomi. Det är det ena.Det andra är att vi hoppas att de 6--7-årigaförhandlingarna inom skall kunna avslutas,förhoppningsvis under det här året, och att manskall kunna gå vidare internationellt med miljö--handel-perspektivet. Det är klart att vi hela tidenhar anledning att driva på för en sådan utvecklingoch efter förmåga arbeta på hemmaplankring de här frågorna, för att utveckla metoder ochstrategier för hur vi skall kunna få en bättresakernas tillstånd när det gäller miljö--handel.Anf. 123 ():Herr talman! Hade tanken om den bindandechartern 1995 varit en åsikt från en enskildriksdagsman eller ett enskilt land hade den kanskevarit mindre realistisk. Men om det är världensparlamentariker som uttrycker den här uppfattningfår den naturligtvis en helt annan tyngd.Miljöfrågan är en av de viktigasteframtidsfrågorna, och man bör rimligen användaett jubileum till att se framåt och inte bakåt. Medtanke på FN-jubileet blir det intressant attsondera möjligheten att gå vidare med den härstadgan till det som den var tänkt att bli från början.Jag inser att det finns problem på vägen. Det ärsäkert så.När det sedan gäller frågan om miljö och handelhoppas jag att jag inte uttryckte mig på det sättetatt regeringen inte har gjort något. Jag pekade påsjälva handelsavtalen. Jag har aldrig hört att vi hargått igenom våra handelsavtal och sett om de hållerur ekologisk synpunkt. Vi granskar till punkt ochpricka om de håller ur ekonomisk synpunkt. Menvi har inte kommit längre än till en idédebatt om attgranska avtal vad det gäller miljöfrågan.Man kanske inte kan granska alla avtal. Det finnsju små och stora. Men när det gäller de störreavtalen som har effekter på miljön borde man ta tillsig det här förslaget. Det har ju kommit från andrahåll tidigare. Miljökonsekvensbeskrivningar är junågot som vi intresserar oss för också i ochi . Detta är ju ungefär samma sak, i alla fallbra nära. Det känns viktigt att göra detta.Det känns också viktigt att nästa bliren miljörunda. Vi har inte tid att vänta nu.Handeln är så avgörande för hur vi får en god miljö.Det vi vet från kretsloppspropositionen och frånandra insatser som är gjorda. Det borde vi kunnavara ense om.Eftersom det här, vad jag förstår, är min sista replikvill jag lyfta fram ytterligare en fråga från den härkonferensen. Det gäller frågan omskogsprinciperna. Där ansågs det också att vi bordeta ett steg till, precis som när det gällerRiodeklarationen, och förhandla vidare om enramkonvention. Det var också avsikten frånbörjan, men olika länder motsatte sig det.Jag undrar om framöver har något intresseav att sondera möjligheterna för att skärpa uppdessa principer i linje med vad man föreslår frånden här konferensen och i linje med vad som vartänkt från början.Den sista punkten som är intressant är attBrasiliakonferensen föreslår att vi skall skära nervåra utgifter för att vi skall klara stödet till enhållbar utveckling i framför allt . Manpekar på att vi måste skära ner bl.a. de militärautgifterna. Det tycker jag var ett mycket intressantuppslag som stämmer väl med min politiskaövertygelse. vill jag fråga miljöministern omhan också kan tänka sig att dela en sådan synpunkt.Vi har t.ex. föreslagit att vi skall överföramiljöpengar till . Det är ett stöd, och detär även säkerhetspolitik.Anf. 124 Miljöminister ():Herr talman! vidgar dessafrågor en aning. Men jag skall gärna kommenteradem i alla fall.Låt mig börja på handelsområdet. Där är det viktigtatt vi lyfter upp dessa frågor till att bli storainternationellt just . Det kan med fördel ske iförsta hand inom , men även i de regionalasamarbetsorganisationerna. Vi kanske inte ägnaross så mycket åt miljökonsekvensbeskrivningar justnu. Det beror på att vi ägnar oss mycket åthandelspolitik genom de EG-förhandlingar sompågår. Det är där vi lägger tyngdpunkten.På område efter område undersöker vi för- ochnackdelar och hur vi skall tillämpa högt ställdaambitioner på miljöområdet i det kommandeeuropeiska samarbetet. Det är precis vad dethandlar om egentligen. Det är det arbetet som vi avnaturliga skäl lägger ner huvuddelen av våraambitioner på just nu.Vidare har vi frågan om principerna för skogen.Det är riktigt att det var ett av de svårare områdenasom diskuterades i . Jag vet relativt detaljerathur det gick till, eftersom jag var med islutförhandlingarna. Jag vet vilka spänningar somfanns mellan u- och i-världen. Delvis finns despänningarna kvar. De har inte försvunnit.Vi har låtit försiktiga personliga sonderingar görasmed hjälp av en känd svensk ambassadör, . Det har skett med regeringens godaminne, främst från Jordbruks-ochmiljödepartementen. Samtalen har inte lettnågonstans än så . Men det finns möjligheteratt fortsätta sonderingarna i samband med . Jag har i samband med för tvåveckor sedan fört samtal med min indiske kollegapå området. , och en del andra syd-och sydostasiatiska stater är av stor betydelse omdet över huvud taget skall gå att komma vidare.Informella kontakter kommer att finnas.Jag vill nämna att vid gjordes enkoppling till det militära. Vi har börjat med attinformera andra länder om vad den svenskamilitären och det svenska försvaret gör och avser attgöra för att få en bättre miljö -- i varje fall städaefter sig när man har förstört den.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1992/93:179 omkoldioxidskattAnf. 125 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser utreda frågan om det lämpliga i attsubventionera ett bränsle som urkretsloppssynpunkt har flera likheter med högtbeskattade fossila bränslen.Det bränsle som har i åtanke i dettasammanhang är torv. Koldioxidskatten uppgår till /kg utsläppta mängder koldioxid ochomfattar oljeprodukter, kol och naturgas. Medhänsyn till önskemålet om likvärdigakonkurrensförhållanden mellan svensk ochutländsk industri uppgår koldioxidskatten till enfjärdedel av den allmänna nivån för industrin ochväxthusnäringen. utgår såledesingen koldioxidskatt för torv. omfattasdäremot -- i likhet med fossila bränslen -- både avsvavelskatt och av kväveoxidavgift. Isammanhanget kan också nämnas att det stöd sominfördes till kraftvärmeproduktion medbiobränslen inte lämnas till anläggningar där torvsvarar för den huvudsakliga bränsleförsörjningen.Frågan om torv skall likställas med fossila bränslenövervägdes i samband med riksdagensbeslut att införa en koldioxidskatt. Vidtorvbrytning påverkas en rad naturliga kretsloppför växthusgaser. Torvbrytning innebär bl.a. attavgången av metan upphör, vilket är positivt urklimatsynpunkt. Förbränning av torv medföremellertid, i likhet med förbränning av andrabränslen, ett utsläpp av koldioxid. Beräkningarsom gjorts med utgångspunkt i preliminärauppskattningar av olika gasers klimatpåverkanvisar att brytning och förbränning av torv gerupphov till nettoemissioner av växthusgaser både iett långt och i kort tidsperspektiv.Miljöavgiftsutredningen ansåg att det fanns skäl attlåta en koldioxidskatt även omfatta torv. Samtidigtansåg utredningen att det under enövergångsperiod var rimligt att undanta torv frånbeskattning mot bakgrund av de investeringar somgjorts i anläggningar för brytning och förbränningav torv. Under remissbehandlingen avMiljöavgiftsutredningens förslag framkom att detråder stor osäkerhet om nettoflödena av koldioxidoch andra växthusgaser. Mot bakgrund av dessaomständigheter infördes ingen koldioxidskatt påtorv.Naturvårdsverket har i sin senaste rappport omåtgärder mot klimatförändringar på nytt berörttorvbrytningens effekter från klimatsynpunkt.Verket anser att det fortfarande finns storaosäkerheter i beräkningarna av de naturligaflödena. Frågan om torvbrytningens effekter påklimatet kommer att belysas, bl.a. inom ramen fördet statliga energiforskningsprogrammet.Enligt min bedömning finns därför just nu inga skälför att ompröva undantagen för torv ikoldioxidbeskattningen.Anf. 126 ():Herr talman! Jag får tacka miljöministern försvaret.Jag tycker att svaret utmynnar i en slutsats som intehelt står i samklang med de tveksamheter somframgår i övriga formuleringar.Miljöministern nämner där att man inte tycker atttorv är så värdefull att man vill ge stöd tillkraftvärmeproduktion med hjälp av torv. Han harockså konstaterat att Miljöavgiftsutredningentyckte att det skulle vara koldioxidskatt på torv.Naturvårdsverket uttalar att det finns storaosäkerheter.Om denna fråga får belysas framöver finns detkanske orsak att tänka om och att låta också torvbetraktas som ett fossilt bränsle. Det handlar omjust det. Är torv ett fossilt bränsle eller ettbiobränsle som anses ingå i det naturligakretsloppet?Vi må konstatera att torv liksom olja och kol harbildats av organiska ämnen. Det har lagrats ijorden. är en organisk jordart. Det har bildatsför kanske 8 000--10 , efter den senasteistiden. Med den nybildningstakt vi har kommer visäkert inte att kunna utnyttja den nybildade torvenpå den här sidan om nästa istid. Då pratar vi enperiod på kanske femtiotusen år innan torven ånyokan användas.Torven skapar när den bryts sår i landskapet. Denförfular landskapsbilden och skadar miljön förbiotoper och mikroorganismer. Det är därför ocksåväldigt besvärligt att få tillstånd tilltorvtäktsbrytning i . Det kanske inte direktmotarbetas, men det försvåras på många sätt.I stället kommer en import av torv att förekomma iökande utsträckning. Det var anledningen till mininterpellation. Jag undrar om det verkligen är enförnuftig resursallokering att vi importerar torv ettskattesubventionerat bränsle, som naturligtvispåverkar miljön i de länder det kommer ifrån.Jag har hört talas om att det till följd av justbeskattningsreglerna för biobränslen ävenimporteras flis från . Det verkar inteöverdrivet förnuftigt att vi, på grund av att vi harspeciellt gynsamma skatteregler, ger underlag för såpass långa transporter för att få hit ett biobränsle.Vi satsar på hjälp till och . Mankan fråga sig vad det är för vits med att vi tar hittorv, medan man där använder fossila bränslen försin egen energiproduktion.Anf. 127 Miljöminister ():Herr talman! Handelsvägarna är iblandoutgrundliga -- jag håller med om det. Det händermycket på det område där vi byter varor medvarandra som ibland inte kan förstås -- i alla fall intemed vanligt rationellt tänkande. Man får utgå ifrånatt de som handlar vet vad de gör och att de gör detmed utgångspunkt från sina behov och från denekonomiska kalkyl som görs.Det som är påtagligt i vårt närområde är att vihar helt olika nivåer på ekonomin. Det betyder attvi också har olika kostnader. Man kan lugnt påståatt det som beskrivs över huvud taget inte iförhållande till och är någonriktigt normal situation. Jag vill inte kalla det försocial dumpning, för det är ett felaktigt ord i detsammanhanget, men det ligger en underskattningav produktionsfaktorn arbetskraft bakom dekostnader och kalkyler som gör att vi importerar endel därifrån.Jag tycker att det är viktigt att nämna den faktorn,för den spelar nog en avsevärd roll, även om detnaturligtvis är intressant att vi till skillnad frånmånga andra länder har en nollbeskattning avförnyelsebar energi -- tyvärr dock inte på allaområden, vill jag tillägga.Vi som har följt den energipolitiska debatten underlitet vet att det har gjortsdifferentieringar mellan olika energiråvaror.Differentieringen av naturgasen i förhållande tillkolet och oljan är ett typexempel på just detta.Sakligt sett skulle en sådan differentiering, om dengörs, också kunna ske beträffande torven, eftersomden skiljer sig från en del andra, mera renodladefossila bränslen. Det har därför alltid föresvävatmig att man måste gå den vägen, om man skall ta intorven i kategorin fossila bränslen.Som jag har påpekat i interpellationssvaret och somäven andra har konstaterat vill man inte gärnaomintetgöra lönsamheten i gjorda investeringar. Vihar som bekant erfarenheter av detta. Vi politikerhar i en del fall agerat för kortsiktigt i förhållandetill det som har byggts upp.Jag behöver inte nämna mer än kärnkraften --mycket av hela dess existens vilar på att den ärutbyggd. I annat fall hade säkert svenska folketsäkerligen skåpat ut den i folkomröstningen 1980.Men reaktorerna stod där, och då hade manförståelse för argumentet att de gjordainvesteringarna måste utnyttjas.Något av samma synsätt påverkar självfalletsituationen på torvområdet, och måste göra det.Jag tycker inte att vi har rätt att hur kortsiktigt somhelst förändra förutsättningarna för näringen.Sedan kan jag ha många invändningar mottorvtäkter som man avser att ta upp, Gullhögsflonoch vad det nu handlar om. Men då är detmiljömässiga synpunkter som spelar in, och vi harinstrument för att sortera ut vad som är skyddsvärtfrån det som vi kan tänka oss att exploatera. Ensådan bedömning gör vi också. De möjligheternasaknas inte.Låt mig nämna ytterligare en komplikation som göratt jag är något svävande i svaret, nämligen att detinom EG inte finns någrabestämmelser om beskattning av torv. Man haribland också där en sådan sökande attityd. Det ärmöjligt att sådana bestämmelser kommer attinföras i en framtid.Jag vill också nämna att ibrevsvar som lämnats till EG när man förhört ossom svensk energipolitik i anslutning tillmedlemskapsförhandlingar och annat självfallethar redovisat att torv ur ekonomisk synpunkt iSverige har behandlats som ett biobränslevilket som helst. Det har då också framhållits attdet är ett svenskt intresse att bevaka de ekonomiskaförutsättningarna för den svenska torvindustri somhar byggts upp. Det är de besked som har getts i detsammanhanget.Kort sammanfattat innebär detta att vi förnärvarande inte från regeringens sida har tänktaktualisera denna fråga. När jag talar om vad somkan komma att hända framöver är det denna meranyanserade linje som över huvud taget är tänkbar,och den internationella utblicken måste finnasmed.Anf. 128 ():Herr talman! Jag tycker mig också i detta inläggfrån miljöministern skönja den osäkerhet somgäller om de framtida reglerna för beskattning avsvensk torv. Jag förstår att torv inte direkt ärmiljöministerns skötebarn. Han är medveten omatt det finns problem både miljömässigt och avandra orsakerI alla debatter kan det gå litet av mode, och vi hadeen period för 10--då torv ansågs vararäddningen för många av de problem som vi kundeställas inför på energiområdet i . trorjag att fler och fler inser att det inte var så lyckligt.Vi har haft en stor debatt om klimatpåverkan,och jag kan inte när jag ser igenom handlingarnafinna att någon vare sig i motioner, i propositionerfrån regeringen eller i utskottets betänkande precishar lovordat torv. Jag tror inte ens att torven harnämnts i sammanhanget.Jag är liksom miljöministern medveten om att vi nuhar fått företag att investera i torvbrytning och attdet inte kan vara klok politik att plötsligt ryckaundan benen för de investeringarna. Det som jagframför allt vänder mig mot är att man här frestartill import av bränsle som ger koldioxidutsläpp.En bättre metod, om vi vill stimulera svensktorvutvinning, vore att lägga subventionen i formav utebliven koldioxidskatt på själva utvinningen.Anf. 129 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill först klart deklarera att enligtmitt synsätt, som är sakligt och vetenskapligtgrundat, är vedråvara helt överlägsen torv. Detinnebär att man måste tillse att negativakonkurrenseffekter till följd av att torv skullefrämjas framför vedråvara skall undvikas. Denfrågan kan naturligtvis påverkas av de meratillfälliga förhållanden runt gränser somgör att det just är intressant attimportera torv.Jag återkommer till den nyanserade hållningen tilldenna fråga ur skattesynpunkt. Det är en skillnad idetta avseende. Kol och olja har utvecklats undertiotals miljoner år medan torven ibland kanskebildas av 10 . Det sker på enannan tidsskala. Vedråvaran tillväxer under enperiod av kanske och energiskogen under 3år. Det är viktigt att ha detta tidsperspektiv klart försig.Men denna fråga är inte avgjord.