prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — Vi är öppna för attdiskutera en helhet, ett paket. Det är klart att omman skall diskutera ett paket, är det dumt att börjamed att låsa sig. Men jag håller med att vi kunde ha varit tydligare till regeringssidanpå den här punkten. Om detta öppnar förförhandlingar , skall jag se till att bliväldigt tydlig.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §)9 § Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU8 Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet (prop. 1992/93:100delvis).Anf. 61 ():Herr talman! Det är mycket i som ärannorlunda mot vad vi har vant oss vid.Allt fler människor känner otrygghet införframtiden. Många är med rätta oroliga för sinajobb. Mer än en halv miljon svenskar står i dagutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Förungdomarna är det snarare regel än undantag attdet inte går att få tag i ett arbete efter skolan. Ingetär så nedbrytande för en ung människa som att intefå känna att man behövs. Men även för andraarbetslösa är oron för det okända påfrestande.Vanliga frågor som man ställer sig är: Hur längeskall jag gå arbetslös? Får jag något jobb överhuvud taget?I detta arbetsmarknadsläge gäller det att allatänkbara ansträngningar görs för att satsa på arbeteoch utbildning. I denna satsning har det reguljärautbildningsväsendet en självklar roll att spela. Attutnyttja läget till kompetenshöjning är bra såväl förden enskilde som för samhället. Att ha förbättratsin utbildning innebär att man står starkare påarbetsmarknaden när konjunkturen vänder,som det bidrar till att höja landetskonkurrenskraft gentemot omvärlden.Till det dystra konstaterandet att landet har mellan500 000 och 600 000 personer som står utanför denordinarie arbetsmarknaden kommer detfaktum att ett stort antal elever slutar singymnasieutbildning . För dem som inte gårvidare till högskolan väntar en svår, för att inte sägahopplös, arbetsmarknad. Detta gäller främst eleverfrån de tvååriga gymnasielinjerna.Situationen för dessa ungdomaruppmärksammades förvånansvärt nog inte med enrad i regeringens budgetproposition. Inga som helstförslag till åtgärder framfördes från regeringenssida för att förhindra att en stor andel av destuderande vid gymnasieskolorna skulle komma attgå direkt ut i arbetslöshet.Inte heller uppmärksammades att många av de merän 90 000 ungdomarna som inom några månaderkommer att få lämna sina ungdomspraktikplatserskulle få en stärkt ställning på arbetsmarknaden omde fick komplettera sin utbildning med ett ''tredjegymnasieår''.Från socialdemokratisk sida föreslog vi redan ijanuari att skulle anslå medel för att detskulle bli möjligt för kommunerna att anordnautbildning i form av det tredje gymnasieåret för50 000 ungdomar i åldrarna 18--. Bidrag börutgå till kommunerna med perutbildningsplats.Utskottets majoritet har underutskottsbehandlingen konstaterat attsocialdemokraternas bedömning är riktig. Delvisgår man också motionen till mötes. För att slippaatt tillstyrka s-motionen i ärendet väntarutskottsmajoriteten in en proposition frånregeringen. Tyvärr innehåller propositionen baraförslag om en finansiering av 11 000 platser förungdomar upp till . Detta är enligt vår meningen för låg ambitionsnivå. Utgångspunkten är 11 000platser, trots att utskottets majoritet anger att allaskall kunna erbjudas ett tredje år. Risken är attsiffran blir en planeringssignal till kommunerna.Dessutom lämnas ungdomarna i åldrarna 20--24 årbeklagligtvis utanför.Jag vill därför yrka bifall till socialdemokraternasreservation nr 1, som innebär att minst 50 000ungdomar ur gruppen 18--med tvååriggymnasieutbildning ges möjlighet till ett tredje år.Vi vill också från socialdemokraternas sida redannu ge garanti till de ungdomar som går uttvååriga utbildningar att de skall få en plats på etttredje år. Att redan nu ge en sådanutbildningsgaranti är bra både för elevernas ochkommunernas studieplanering.Herr talman! Den kommunala vuxenutbildningenspelar en mycket betydelsefull roll när det gäller attåstadkomma kompetenshöjning hos arbetskraften.Dessutom är det genom komvux som idéerna om ettlivslångt lärande får en reell innebörd.Tyvärr har man från moderat håll alltför oftabetraktat komvux som ett nedprioriterat område.Detta markerades ytterligare i den budget som detmoderatstyrda Utbildningsdepartementetpresenterade . Det blev också en signal tillmånga kommuner om att det var på detta områdebesparingar skulle göras.I dagens arbetsmarknadsläge är det särskiltangeläget att den gymnasiala och yrkesinriktadevuxenutbildningen inte hamnar i strykklass.Tvärtom måste denna betonas, både sominstrument för kompetenshöjning i arbetslivet ochför att öka den tekniska utbildningen.De köer till komvux som finns i många kommunerskulle ges utomordentliga möjligheter att minskaom gjorde det inte alltför dramatiskaställningstagandet att öka komvuxvolymen med de20 000 utbildningsplatser som vi socialdemokraternu föreslår. Av dessa platser bör 2 000 avsättas tillden ettåriga teknikerutbildningen inom komvux.Vi är ju alla överens om att den tekniskautbildningen har för låg volym.En expansion av högskolan genomförs just nu.Komvux spelar en viktig roll för att klara dennadimensioneringsökning. har ungefären tredjedel av högskoleeleverna kompetens frånden kommunala vuxenutbildningen.Ulf ! Varför vill majoriteten inte ge fler vuxnamöjlighet att studera när vi vet att behovet är stortoch önskemålen många? Vad är ert alternativ?Majoriteten bygger också avslaget på förslagen påresonemanget att komvux har ökat sinundervisningsvolym. Under gårdagen uppgavSkolverket i ett TT-meddelande att utbudet inomkomvux i landet generellt minskar somefterfrågan på utbildning ökar. Mångaspecialkurser har dragits in. Totalt minskadeundervisningstimmarna med10 %. Är det inte dags att ompröva dettaställningstagande, ?Låt mig avslutningsvis uttrycka min glädje över attregeringspartierna nu har medgivit att det var ettmisstag att ta bort stimulansbidraget tillupprustning av skollokaler, och att detta bidrag nuåterkommer. Det kommer i många kommuner attvara till glädje för elever och personal, som nukommer att få en bättre arbetsmiljö.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till de socialdemokratiska reservationerna idetta betänkande.Anf. 62 (nyd):Herr talman! Jag vill bara ge en kort kommentar tillmin utskottskollega . Jag betvivlarinte socialdemokraternas ambitionoch vilja att öka antalet utbildningsplatser. Mensamtidigt blev jag förvånad när chansen exempelvisi går fanns att skapa 10 000 nya högskoleplatser.Men det ville ni inte eftersom ni inte fick bestämmavar de exakt skall vara. Därför tvivlar jag litet grandpå hur äkta viljan egentligen är.Jag har begärt ordet närmast för att kort fåkommentera hemspråksundervisning och svenskaför invandrare. Ny demokrati har lagt tvåreservationer. Jag skall inte fördjupa mig i dessa,eftersom det inte är fråga om några nyadebattområden. Vår ståndpunkt borde väl vid dethär laget vara ganska klar.Låt mig bara helt kort få förklara varför vi harreserverat oss i hemspråksfrågan. Jag har aldrigbetvivlat att man, när man designade nuvarandesystem för hemspråkundervisningen, gjorde detmed de bästa föresatser. Det anges också iutbildningsutskottets betänkande att naturligtvåspråkighet är bra, vilket är lätt att instämma i.Men problemet, som vi nydemokrater uppfattardet, är att det inte finns några som helst belägg föratt hemspråksundervisningen med den svenskamodellen uppnår uppsatt mål. Detta bekräftasockså av att inga andra länder har följt dennamodell. Det finns tvärtom belägg för att den harsaboterat undervisningen och skapat problem närdet gäller lärarkompetens, planering ochgenomförande samt hindrat annan undervisningoch liknande. Därför var det inte med så litenförvåning, men framför allt med glädje, som jag när jag tittade på Rapport och Aktuellt bl.a.kunde konstatera att mina kära riksdagskolleger iFolkpartiet nu har svängt i frågan. De håller medom att hemspråksundervisningen inte bör ligga påordinarie undervisningstid. Detta välkomnar jagnaturligtvis. Jag skall inte alls triumfera genom attsäga: Vad var det vi sade? Jag tycker att det ärväldigt skojigt att utvecklingen går i den riktningen.Jag hoppas att vi nu slipper den typ avvulgärargument som användes för ett à två årsedan, då vi nydemokrater ansågs varafrämlingsfientliga och rasister därför att vi villediskutera uppläggningen avhemspråksundervisningen. Jag har aldrig haftnågot emot hemspråksundervisning, tvärtom. Menjag tycker inte att den skall ske på skoltid och påskattebetalarnas bekostnad. Vi tycker attundervisningen skall kunna skötas av invandrarnasjälva. Den skall naturligtvis ges precis det stöd somsamhället ger för all annan typ av utbildning genomstatsbidrag, lokaler och liknande. Detta ärsjälvklart.Låt mig konstatera att utvecklingen som vanligt gårNy demokratis väg, och att verkligheten hinner ikapp även oss i det här huset.Den andra reservationen gäller svenska förinvandrare. Jag tror ärligen att alla -- både iutskottet och i de politiska partierna -- är överensom att målet med SFI är att på kortaste möjliga tidoch så fort som möjligt lära de invandrare somkommer till det svenska språket.Skillnaden tror jag är att vi nydemokrater vill ställaväldigt tydliga och skarpa krav på invandrarna,kommunerna och på de lärare som undervisar isvenska. Det beror på att vi tycker att krav geruttryck för omsorg. Om man inte ställer krav, bryrman sig inte heller om. Det är den brist på äktaengagemang och krav som gör oss nydemokraterupprörda.Det är gamla välkända problem som finns inomsvenskundervisningen. tar dåtill sin s.k. storslägga genom att skriva att utskottetförutsätter att ledningen för SFI-undervisningen ikommunerna följer upp intentionerna ochvidtar konkreta åtgärder för att förbättra närvaroni undervisningen och höjer undervisningenseffektivitet. Utskottet utgår vidare från attSkolverket, som ansvarig central myndighet,prioriterar SFI-undervisningen i sin uppföljnings-och utvärderingsverksamhet och till kommunernaåterför information och modeller för välfungerande SFI-undervisning.Jag tycker att det är upprörande att man nöjer sigmed att göra en skrivning. Bakgrunden tillskrivningen är just att bl.a. ochRiksdagens revisorer har konstaterat attineffektiviteten i svenskundervisningen är minstsagt upprörande. Närvaron är bristande, liksommotivationen etc. För den faktiska resursinsats somges i timmar -- om jag minns rätt är det 720timmar -- motsvarar att man läser språket på halvtidunder . Om man inte med den insatsen har lärtsig språket, är det mycket alarmerande.Det är mot den bakgrunden som vi nydemokratermenar att det krävs handling för att skapanödvändigt omvandlingstryck, därför attkommunerna och många invandrare struntaruppenbarligen i detta. Det är för att sätta denblåslampan på kommunerna och för att skapahandling som vi i stället för gulliga formuleringar ibetänkandet har föreslagit att man helt enkelttillfälligt drar tillbaka pengarna för attse till att man verkligen tar sig i kragen.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 4och 5.Anf. 63 ():Herr talman! Jag vill först något kommentera detsenaste anförandet, som höll omhemspråksundervisning och svenska förinvandrare. Ny demokrati föreslår att man fryserinne det anslaget för att kommuneroch andra skall skärpa sig i frågan, höja kvalitetenoch förbättra undervisningen.Det är väl ingen som bestrider deras ambitioner påde två senaste punkterna. Men jag tycker att mankan fråga sig vilka kostnader som uppkommer efterdetta år. Med den kunskap vi har omutbildningsverksamhet vet vi att när man skär av ensådan verksamhet, avslutar den totalt och ändå villbehålla kompetensen för att komma i gång igen blirdet mycket mycket dyrare.Det finns en del formuleringar i reservationenrörande svenska för invandrare från Ny demokratisom jag vill peka på. Man skriver i reservation 5: ''Ialla länder är språket nyckeln och förutsättningenför att kunna bygga upp en hög livskvalitet ochfungera som samhällsmedborgare i det nya landet. ''Vilket språk? Är det enbart det svenska språket iSverige eller enbart det norska språket i ?Språk är så mycket mer, . Språkhandlar om egenidentifikation. Det handlar om attdu kan tala om vem du är. Det handlar om att dukan tala om vem du är och varifrån du kommeräven inom olika delar av landet. Precis sammafunktion har språk om de än inte är svenska ellernordiska.En sådan här passus vittnar milt uttryckt om eninskränkt kulturell bildningssyn. Den appellerar tillnågot helt annat än just detta.Vidare skriver man:''Ansvaret för att lära sig svenska språket bör enligtutskottets uppfattning ligga på den enskildainvandraren -- samhället kan endast erbjuda ettgott stöd. Det bör vara obligatoriskt att lära sig detsvenska språket för invandrare som avser attpermanent bosätta sig i . Senast tolvmånader efter beviljat uppehållstillstånd bör varjeinvandrare behärska svenska språket på endefinierad nivå. Kunskapskontroll med klaragränser för vad som är godkänt bör införas. Om detär uppenbart att en enskild individ inte ansträngersig eller vill lära sig svenska skall naturligtvissanktionsmöjligheter övervägas. ''Vi vill driva på behandlingen av uppehållstillstånd.Det är inte ovanligt att vi får hit flyktingar som äranalfabeter. Hur går det ihop med ett sådantresonemang som ni för i er reservation? Hur långtid skall en analfabet få på sig att lära sig detsvenska språket, 12 månader eller mer?Ni skriver också om sanktionsmöjligheter ochkunskapskontroll. Vilka skall stå för dessa mer ände lärare som arbetar med svenskundervisningen?Vilka sanktionsmöjligheter i övrigt, utöver denmöjlighet som föreslog, att dra instatsbidraget, skulle kunna föreligga? Kan det varaskäl för utvisning, eller vilka ytterligaresanktionsmöjligheter är det Ny demokrati avser?Jag skulle bra gärna vilja veta detta.Jag tycker att övriga partier, alltifrånVänsterpartiet till , tarkvalitetsfrågorna på allvar. Vi gör det i dettabetänkande. Vi har lyckats enas om en text runtdetta. Det bör vara en nog så tydlig signal till deolika ansvariga i de här frågorna ute på fältet.Om Ny demokrati inte kan skapa litet substans ivad man avser med kvalitetskontroll, vem som skallstå för den, sanktionsmöjligheter osv. ärreservationen snällt tolkat ett kraftigtopportunistiskt slag i luften för att vinna billigaröster, inget annat.Jag vill också kommentera det sade.Jag håller med om att det är viktigtatt vi nu när vi har en hög arbetslöshet använder''möjligheten'' att ge unga människor en höjdkompetens genom att ge dem utbildning. Jag troratt de flesta partier i står bakom en sådantanke.Men då tycker vi från att det ärväldigt viktigt att vi inte använder detta instrumentjust därför att vi inte har något annat att ta till. Demänniskor som går in i vuxenutbildning ellerbygger på med det tredje gymnasieåret får inteuppfatta att detta blir en förvaring. Det måsteframgå mycket tydligt och klart att det är enarbetsinsats som de gör. Naturligtvis gör de den försig själva, men det är också en arbetsinsats som vifrån och andra instanser betraktar somen framtida investering för samhället. Därförkanske man borde överväga ytterligare åtgärder fördem som bygger på med det tredje året igymnasieskolan.Man kanske skulle eftersträva att göragymnasieskolan litet mer lik arbetslivet i övrigt somen slags markering av att vi anser att detta är enarbetsinsats och en nödvändig investering församhället. Här kanske man skulle pröva frågan omatt införa reglerad arbetstid i gymnasieskolan. Jagtror att skulle tycka om en sådanhär idé. Det är den enda punkt som jag och AssarLindbeck kan föra ett resonemang om.Jag skulle kunna tänka mig att vi förde endiskussion och utredde villkoren för att införa sextimmars arbetsdag i gymnasieskolan. Det är ettgammalt krav från sida att manborde undersöka den möjligheten, vilka effekterdet har på olika avtal för lärare och andra. Manskulle kanske kunna utöka studietiden successivtunder de tre åren i gymnasieskolan.Räknar man genomsnittligt på vad detta skulleinnebära under ett läsår får man utgå från atteleverna i gymnasieskolan har ca 900sextiominuterslektioner i skolan. Skulle vi införasex timmars arbetsdag -- i så fall menar jag att mangör allt arbete i skolan, man har inte läxor -- fårman räkna med en viss semestertid och att det fallerbort en del dagar genom . Om man förenkelhetens skull räknar med att arbetsåret är 44veckor skulle man få mer för studier iskolan.Jag tycker inte att det i det fallet är orimligt attpröva frågan om inte detta också borde ge någonform av ekonomisk stimulans för de elever som ärvilliga att bygga på sin utbildning med till föratt öka sin kompetens och göra en bättre insats påsitt jobb framöver. De skulle få en viss ekonomiskersättning för detta.Alternativet är att de struntar i att bygga på sinutbildning och i stället blir föremål för andraarbetsmarknadspolitiska insatser, som kanske ärbetydligt dyrare. Jag vet att det jag säger ärnågot nytt, men jag tycker att det är något som deandra partierna borde ta till sig. Jag skall föra framdetta till höga vederbörande som inte är här i dag.Jag tänker på statsråd och andra.Herr talman! Det är bra att det genom det beslut vifattar införs stimulansbidrag till skolansfysiska arbetsmiljö. Det bygger på en gammaluppgörelse mellan oss och Socialdemokraterna frånstriden om ändrat huvudmannaskap förlärarbefattningar. Vi välkomnar detta.Tyvärr ansluter sig utskottet inte till vårt förslag närdet gäller ytterligare medel -- ,vilket inte är mycket i dagens ekonomiska debatt.Vi vill anslå ytterligare tillinredning och utrustning. Vi gör det delsnaturligtvis av arbetsmarknadspolitiska skäl, därföratt det ger jobb i handel osv, dels av omsorg omutbildningens kvalitet. Det behövs litet annat änväggar, tak och golv för att bedriva en braundervisning. Det behövs även viss utrustning förbra laborationer, och det behövs bra böcker iskolbiblioteken, osv. är ju ingafantasisummor i detta sammanhang, men tyvärrtillstyrker utskottet inte vårt yrkande.Dessutom vill vi anslå ytterligare 100 miljonerkronor till vuxenutbildning, just mot bakgrund avbehovet av en höjning av kompetensen inom bl.a.det svenska näringslivet.Till slut har vi från föreslagit att manborde återinföra ett sektorsbidrag till skolan. Detberor kortfattat på de rapporter som vi har fåttutifrån om kraftiga nedskärningar på skolansområde. talar i enundersökning som man gjort om 40-procentiganedskärningar på skolans område ute ikommunerna. Vi från är heltövertygade om att detta kommer att få negativakonsekvenser på skolans område när det gällerolika kvalitetsfrågor.När det gäller frågan om vem som styr skolan ellerinte, säger de andra partierna att det finns ettstatsbidrag ute i kommunerna i en säck eller enpåse -- jag tycker att det börjar liknamer en påse än en säck, i alla fall när det gällerstorleken. Det gör att kommunerna själva styr överskolan och bestämmer hur de skall använda sinamedel. Det gör de inte alls. Detta kan vi diskuteralänge. Det finns nämligen styrdokument ocksåhärifrån där det sägs vad skolan är ålagd att göraoch inte göra. Därmed styr vi också på sätt och vishur man skall använda pengarna.Att införa ett sektorsbidrag handlar om något heltannat. Det inskränker inte kommunens egensjälvbestämmanderätt. Det tydliggör vårtnationella ansvar för skolan, för en likvärdig skolasom barnen skall möta oavsett vilka villkor som dekommer från. Det är detta som det handlar om.Det handlar om att vi skall säga att om vi villgenomföra reformer och om vi vill lägga ytterligareåtaganden på kommunerna eller på skolan i formav en läroplan som är ett styrdokument, skall viockså kunna säga att vi beräknar att det kommer attkosta litet mer pengar och att vi därför lägger påsektorsbidraget. Sedan identifierar vi dessa pengar.Det innebär att vi räknar med att man från dennanivå klarar av att bedriva denna verksamhet ochfullgöra de uppgifter som vi anser att skolan iSverige gemensamt skall göra för att ha justlikvärdigheten som ledstjärna, den likvärdighetsom från början infördes i utbildningsdebatten av,tror jag, och senare även av OlofPalme. Jag kan rekommendera en delsocialdemokrater att läsa sin historia på dessapunkter.Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag har dragitöver min taletid, men jag var engagerad, och är. Jagslutar mitt anförande med att yrka bifall till vårmotion Ub502 yrkandena 1, 7 och 18. Dessutomyrkar jag bifall till de socialdemokratiskareservationerna 1, 2 och 3. Jag kunde tyvärr intedelta i slutjusteringssammanträdet i utskottet. Detberor på att vi riksdagsledamöter har mycket attgöra.Anf. 64 (nyd) replik:Herr talman! Nog var engageradalltid. Jag skulle vilja påstå att han var mer än så.Han gick över i vad jag kallar affektiva rallarsvingaroch kraftfulla insinuationer. Men jag ser igenomdet och skall försöka förstå vad han egentligensade. Då konstaterar jag med stolthet att om detinnebär att man har en inskränkt bildningssyn atttycka att det svenska språket skall talas i ,då är jag stolt över att ha det som för en inskränkt bildningssyn. Jag tycker attdet svenska språket är värt att värna. Om jag åkertill , talar jag engelska. Om jag åker tillTyskland, talar jag tyska. Om jag skulle få för migatt fly från , vilket jag inte alls tänker göra --jag tycker att är ett utomordentligt braland -- t.ex. till , skulle jag faktiskt, när jagkommer dit och om de tar emot mig på sammavänliga sätt som vi tar emot flyktingar, tycka att detär självklart att jag lär mig spanska mycket fort.Det är mycket viktigt att kunna tala landetsofficiella språk. Vi anser atthemspråksundervisningen hindrar detta. Dettadokumenteras av tusentals lärare. Detta är alltsåväl känt. Det är inte Ny demokratis analys, utan detär och alla andra sakliga ochkompetenta utredningsinstitutioners analys. Vidrar bara slutsatserna.Som jag sade är krav för oss uttryck för omtanke,vare sig det är fråga om en förälder som ställer kravpå sina barn eller ett samhälle som ställer krav påsina medborgare. Det gör man just därför att manbryr sig om. Vi avskyr den slapphet som BjörnSamuelson upphöjer till norm. Man kan kalla detmys-pys eller velour. I dess värsta form stårsymbolen när någon frågar: Vad är klockan? Ochden som svarar säger: Vad tycker du själv? Dentypen av pedagogik gillar inte vi. Jag anser inte attdet innebär att man har en utvecklad bildningssyn.Björn talar om analfabeter. Med rättpedagogik är 700 timmars undervisningsinsats enmycket kraftfull insats. Jag säger med rättpedagogik, därför att det är självklart att man intekan använda den pedagogik som man använder förmänniskor som icke är analfabeter. Men det görman inte. Tvärtom får uppläggningen en våldsamkritik för att den är ineffektiv och stelbent. Det ärdenna omsorg om att invandrarna skall få just dettastöd. Men de skall också själva faktiskt ta ansvaretför det. vet också att inlärningsker först när den individ som befinner sig iundervisningssituationen vill lära sig något.Motivationen hänger samman med den egnainställningen. Sedan spelar det ingen roll hurmånga timmar som avsätts. Om man inte vill,kommer man ingenstans.Anf. 65 () replik:Herr talman! Vi kan diskutera bildningsideal osv.ganska länge. Men jag tycker nog att StefanKihlberg har begränsat betydelsen, omfattningenoch analysen något av vad ett språk är för enmänniska, om man sätter in det i möjligheten tillbildning och fostran. Det handlar inte enbart om ettspråk, i det här fallet det svenska språket. Det ärviktigt, det kan jag hålla med om, liksom jag anseratt det är viktigt med dialekter. Men jag anser attNy demokratis reservation saknar substans, därföratt ni slänger ur er en massa ord och misshandlardärmed innehållet i frågan med just språket.Det finns många svenska författare som äröversatta till en rad olika språk, inte minst barn-och ungdomsförfattare.