prot · GG09115 · 1993-05-25 00:00:00 — Det görs i och för sig ien långsammare takt än för egnahem, men mankompenserar därmed att bostadsrättsägaren intehar den avdragsrätt på skatten som den har somäger en villa och har lånat upp till den.När man har kvar skulden, när man fårnedtrappade räntebidrag, som dessutom skyndaspå av statsfinansiella skäl, när man inte kan fördelaut den här kostnaden på hela beståndet och närman har en skuld kvar i föreningen som denenskilde bostadsrättsinnehavaren inte får göraavdrag för, kommer vi , med de högahyror som föreningarna i de nya bestånden har, atthamna i situationer där just dessa människorkommer att bli speciellt utsatta och riskerakonkurser med följder för kommunalaborgensåtaganden, med personliga tragedier ochliknande saker. Detta är ett speciellt område inombostadssektorn, menar jag, som man måste tahänsyn till. Frågan är: Är statsrådet beredd attvidta åtgärder för detta?Anf. 233 Statsrådet ():Herr talman! Jag är beredd att följa utvecklingen,som det så ofta heter, beredd att se vad som kaninträffa. I den mån det skulle vara en renspekulation i att man skall få en ekonomiskutveckling som sedan visar sig vara felaktig, kan detskapa problem för en förening och dess delägare.De problemen kan naturligtvis uppkomma även omman väljer att spekulera i någonting annat än denegna bostaden. Vi kommer aldrig att kunnakompensera för en ren felspekulation.I den mån vi vidtar aktiva åtgärder som innebär förändrar förutsättningarna gäller detsjälvfallet att vara mycket varsam och att ta hänsynbåde till bostadspolitiken generellt och till särskildaupplåtelseformers speciella problem. Vi funderarnaturligtvis inom departementet påvilka problem som kan uppkomma och vilkamöjligheter som finns att kunna bidra till att lindrasvårigheter och lösa problem. Det är självklart attvi gör det kontinuerligt.Anf. 234 ():Herr talman! En teknik är att helt enkelt låtabostadsrättsinnehavarna, alternativt föreningarna,få avdragsrätt för räntorna på den gemensammaskulden. Då får man också göraräntesubventionerna likformiga dem föregnahemmet. Sedan kanske man inför någonlikartad fastighetsbeskattning som för alla andra, såatt man får likformighet. Därmed skulle effektenockså bli att man fördelade om kostnadsbördanlitet grand mellan nya och litet äldrebostadsrättsföreningar. De blir då också merlikformiga med övrigt boende.Jag tolkar det som sägs avbostadsfinansieringsministern, som vi får kalla herrLundgren, som att han kommer att följautvecklingen. Det kommer också att ses noga på dehär frågorna för att vi skall undvika den skuldbombsom jag upplever ligger och tickar i mångabostadsrättsföreningar, till mångas förfång. vetjag att är en av dessa människor.Anf. 235 Statsrådet ():Herr talman! Det senare var kanske ett specielltstort problem, jag vet inte riktigt. Vi kommernaturligtvis att göra vad vi kan i det här avseendet.Som jag sade är fastighetsbeskattningen redanunder utredning.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:661 omvarvsindustrinAnf. 236 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig huruvidajag tycker att det nu finns skäl att göra något för atträdda varvsindustrin. Frågan är ställd motbakgrund av att ger stöd till sinvarvsindustri.Jag har tidigare i kammaren svarat på en liknandefråga och har därvid sagt, att om EG förlänger sittstöd utöver , så kommer vi attånyo pröva frågan om svenskt varvsstöd.Inom EG pågår diskussioner omhuruvida stödet skall förlängas. Något beslut ärännu inte fattat, men mycket tyder på att enförlängning görs med . På grund avatt har fördröjts har vi ytterst fåmöjligheter att nu påverka EG. I finnsbeslutsmekanismer som skulle gett oss möjligheteratt på olika nivåer påverka EG:s arbete inomvarvsområdet.Bo Nilsson har i sin fråga nämnt att varvsföretagetBruces gått i konkurs och att ett hundratal anställdamist sina arbeten. Enligt vad jag erfarit har enrekonstruktion av bolagsstrukturen medfört att ettbolag inom gruppen satts i konkurs, men att i stortsett samtliga avskedade kommer att varaåteranställda . Produktionsbolaget harnämligen full beläggning och orderstocken serbättre ut än på mycket . Detta är med allsäkerhet ett bevis på att den allmännakonkurrenskraften höjts inom svensk varvsindustrisom en följd av deprecieringen och de åtgärder avgenerell natur som regeringen vidtagit, bl.a. hararbetsgivar- och energiavgifterna sänkts.Anf. 237 BO ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, även om jaginte tycker om det. Avvakta, vänta och se är intenågon politik som jag tycker är speciellt framsynt.Vi vet ju att andra länder subventionerar sinvarvsindustri . tecknas det orderoch därmed är vi handikappade. Jag tycker att detfinns skäl att göra någonting.Vi har haft en debatt tidigare i denna fråga. Då gavssamma svar: Vi avvaktar, vi väntar och ser. Jag villsäga en gång till att jag tycker illa om detta. Men,det vill jag också säga, det allra bästa i den härfrågan hade varit om alla länder hade avvecklat sinasubventioner, så att man kunde konkurrera på likavillkor. Då skulle jag vara nöjd och inte ställa någrafler frågor till näringsministern, åtminstone inte idetta ärende.Nu lämnar, som näringsministern vet, Danmark9 % plus garantier, lämnar , Tysklandlämnar och EG har bestämt att man skallförlänga sitt stöd på . Jag skulle kunna nämnamånga andra högre subventionsgrader, men jagskall avstå från det just , för det här är deintressantaste länderna. , som kanske ärallra värst just , har utöver en förmånlig OECD-finansiering också ytterligare stöd till sina företag.Det betyder att är en mycket svårkonkurrent, jag vill nästan påstå att det är enomöjlig konkurrent i de här sammanhangen.Marinteknik i hade gått i konkurs när vihade den förra debatten. har också gåtti konkurs. Jag håller med näringsministern om attdet skulle vara väl om är på vägatt fyllas, men jag är inte helt säker på att det är pådet sättet.Öresundsvarvet, som är en kusin till , harförlorat en order på 40 miljoner. Det var en svenskorder som gick till ett finskt företag, därför att mankan lämna bättre subventioner.Jag vill nu kräva av näringsministern: osssamma möjligheter som EG! Lämna sammasubventionsgrad som EG gör! Om de slopar sinasubventioner, tycker jag att vi också skall slopavåra.Anf. 238 Näringsminister ():Herr talman! Mitt svar på frågor ändrasinte av att ett antal frågor med samma innehållupprepas.Jag har tidigare lämnat svar, att vi har gjort mycketstora konkurrenskraftsförbättringar för svenskindustri som i all synnerhet har gagnat svenskvarvsnäring. Vi har fåttkonkurrenskraftsförbättringar som ligger på mellan25 % och genom förändringar i valutakurseroch sänkningar av beskattningen av produktionen,som möjliggjorts genom en mycket strambudgetpolitik.Vi är beredda att fortsätta avvakta, att se om EGkommer att lägga sig på någon subventionsnivå ochi så fall vilken storlek det rör sig om, och då prövade svenska varvens konkurrenskraft.Men vi tänker inte ge oss in i en kapptävlan om atti olika hög grad eller kanske t.o.m. mestsubventionera den ena eller andra industrin. Vi vetatt det finns länder som har upp till 40-procentiga subventioner av varvsproduktionen,men det är inte med subventioner som vi skallkonkurrera.Jag kan notera att om vi, nästan vilken bransch viän väljer, skulle ha subventionsnivåer motsvarande10, 20, 30 eller av faktureringen, skulle detinte vara någon större konst att ta order från mångaandra svenska företag.Anf. 239 BO ():Herr talman! Jag förstår inte varförnäringsministern offrar så mycken kraft åt att talaom att vi skall klara uppgiften utan subventioner.Det är vi helt överens om. Kan vi inte tala om denaktuella verkligheten, nämligen att alla andraländer -- åtminstone de som liknar vårt land --subventionerar sin industri? Mitt krav är att vi skallge vår industri samma möjligheter som de andraländerna ger sin industri.Jag lovar att jag så snart som detta kan avskaffasabsolut inte skall kräva några speciellasubventioner för . Tvärtom tror jag att detskulle vara bra om man kunde komma fram till ensådan lösning.Min fråga skulle kunna utvecklas på följande sätt.Om nu hotar med att införa subventioner,skulle det kanske avskräcka , så att deförstår att det är bäst att de avskaffar sinasubventioner. Om vi säger att vi förlänger vårasubventioner så länge de förlänger sina, skulle detkanske verka avskräckande, och jag tror att detskulle vara nyttigt.Anf. 240 Näringsminister ():Herr talman! Vad vi har ägnat oss åt iSverige är att föregå med gott exempel genom attdra ned våra subventionsnivåer och samtidigtstärka den generella konkurrenskraften för svensktnäringsliv.Vad gäller om vi skall ha subventioner likartadedem som andra länder har i varv är frågan om detskall vara 10, 20, 30 eller av faktureringensom skall finansieras av skattebetalarna för att viskall kunna sälja denna typ av produkter. Och ivilka andra branscher där man i olika länder harsubventionsinslag skall vi också konkurrera pådetta sätt?Vi vill vara utomordentligt försiktiga med dentypen av insatser, men vi är beredda att i särskildafall, t.ex. vad gäller varven, noga följa utvecklingeninom EG, där vi kan förvänta oss någon form avbeslut , på en nivå som vi inte känner tilli dag. Vi vill avvakta beslutet om den nivån innanvi fattar några vidare beslut.Anf. 241 BO ():Herr talman! Jag har sagt att medan gräsetväxer dör kon. Det är tydligen den politik somnäringsministern tycker är speciellt bra, och detbeklagar jag verkligen. Jag tror att det här behövsför att svensk varvsindustri skall klara sig. Jag trordessutom att det finns en framtid bortom hörnet fördenna näring. Det är därför oerhört viktigt att vi ärmed också framöver.Vad gäller att föregå med gott exempel behöverman inte vara så ädel att man för att göra detta slårut sin egen industri, hellre än att skapakonkurrenskraft och jobb. Det är faktiskt rättallvarligt att kunna notera denna inriktning.För den händelse att detta blir mitt sista inlägg villjag nu framföra en inbjudan till näringsministern.Kom ned till , besök ochÖresundsvarvet! Se hur vårt folkjobbar och kämpar för att klara sig i konkurrensenoch hur man är fly förbaskad över att andra länderger subventioner men inte vi.Anf. 242 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att man är flyförbannad över att andra länder ger subventionertill sin fartygsexport. Men vi är ändå ytterst i densituationen att vi inte kan kapptävla vad gällersubventioner inom olika branscher. Det finnsindustristöd av olika storleksgrader i en lång radländer och i en lång rad branscher, med mycketvarierande nivåer.Vi skall i stället försöka se till att ha ettkonkurrenskraftigt näringsklimat. Den industriellabasen växer i . Bl.a. harkonkurrenskraftsförbättringarna med 25--30 %under de senaste 18 månaderna gjort att svenskexportindustri nu sakta men säkert börjar växa.Det är den vägen som vi måste vandra. Det kanaldrig i längden löna sig att svenska staten ochskattebetalarna skall subventionera enskildaföretag eller industrier med 10, 20, 30 eller avfaktureringen.Anf. 243 BO ():Herr talman! Jag måste en gång till säga att vi äröverens om det. Jag förstår inte varför det måsteåterkomma i varje inlägg. Jag tycker att det är heltriktigt. Också jag tycker att svensk industri har fåttfördelar som vi skall ta vara på så långt vi nu kandet.Men näringsministern sade förra gången att manskall avvakta för att se om det kan behöva görasnågot långsiktigt förmånligt för branschen. Det ärprecis det som jag tycker att vi skall göra.Om vi skall ha samma möjligheter som EG betyderdet såvitt jag förstår en subventionering med 9 %.På det sättet avskräcker vi EG från att förlänga sinsubventionering och ger svensk industri sammachans som andra länders industrier. Jag tror att vipå det sättet skulle klara situationen. Vi skallsamtidigt uttala att vi skall avveckla detta likasnabbt som andra länder avvecklar sinasubventioner.Jag vill säga att har förlorat ännumer valutamässigt än , och finnarna är numycket allvarliga konkurrenter till oss. Vi förlorarvarje månad order till . Det är ett komplextläge, och jag tycker att vi kunde vara överens omatt vi subventionerar så länge andra länder gör det,men att vi upphör med det så snart de andra gördet.Anf. 244 Näringsminister ():Herr talman! vill jag bara konstatera att omvi skulle matcha alla de industrisubventioner somolika länder i olika delar av världen använder,skulle vi i princip subventionera hela den svenskaindustrin i olika hög grad i olika branscher. Det ärinte den typen av politik som vi vill föra. Vi vill haett generellt bra näringsklimat, där svensk industrikan växa och vara konkurrenskraftig. Sedan är visjälvfallet beredda att försöka se vad vi kan göra föratt främja konkurrenskraften i varje enskildbransch.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på frågorna 1992/93:712 och 733 omUddeholm Tooling i HagforsAnf. 245 Näringsminister ():Herr talman! och Bo Finnkvist harfrågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser attvidta vad gäller Tooling och dess beslutatt avveckla valsverksamheten i . Jagbesvarar frågorna tillsammans.Den 4 maj 1993 besvarade jag här i kammarenliknande frågor. Jag redovisade därvid samtliga dåvidtagna åtgärder.I mitt senaste brev av till detösterrikiska statsråd som är ansvarigt för de statligaföretagen utgår jag från att frågan omersättningsarbeten skall kunna lösas i samförstånd.I den avsikten erbjuder vi oss från den svenskastatliga sidan att medverka i en arbetsgrupp meduppgift att försöka finna lösningar. Vi väntar nu iförsta hand på ett svar på detta brev. Enligt uppgiftskall ett sådant vara på väg, men har ännu inte nåttNäringsdepartementet.Min och regeringens inställning är oförändrad. Vimenar att utfästelser gjorda av ett helstatligtösterrikiskt företag till en svensk regeringförpliktar. Företaget skall leva upp till sinautfästelser vad gäller ersättningsarbeten. Avvecklasnu valsverksamheten helt ställs ju härvid än störrekrav på företaget.Anf. 246 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Det var en nyhet att ett brev är på väg frånden österrikiske ministern för statliga företag. Vihoppas naturligtvis i och inte minst iHagfors att vi nu inte skall få tråkiga nyheter, utanhoppas på en viljeyttring från minister att förvärvet av Tooling innebäratt man också tar ett ansvar i denna bygd.Bollen ligger hos , och jag delarnäringsministerns uppfattning att utfästelser gjordaav ett helstatligt österrikiskt företag till en svenskregering förpliktar och att det österrikiskaföretaget, , i sin tur ägt av dethelstatliga Voest-Alpine och ,är ett konglomerat som givetvis har resurser attåstadkomma det som man faktiskt moraliskt harbundit sig för i det s.k. policydokumentet.Låt mig konstatera att det är tre krav som jag sersom mest angelägna från svensk sida. Det är för detförsta att valsverket i inte rivs ned efter detatt september månad gått till ända. För det andramåste det komma bevis från den österrikiskakoncernen för att den utlovade satsningen på ettsmidescentrum i kommer att förverkligas.För det tredje krävs ett ekonomiskt aktivt arbeteför att skaffa de nya jobb i som skall ersättade ca 700 som gått förlorade.Anf. 247 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret på min fråga. Jag tycker att det här är enlångsam process. Sedan det förra frågetillfället harföretaget haft ett nytt styrelsemöte. Trotsutredningar som pekar på att det är möjligt att drivavalsverket vidare, fattade man ett beslut om att detskall läggas ner.När det gäller uppföljningen av de utfästelser somhar gjorts i policydokumentet om eventuellförsäljning till andra företag, nedläggning, nysysselsättning osv., hänvisar man tillföretagsledningen. Man säger att politiker inte skalllägga sig i. Vi kan hoppas att det gäller oss lokalapolitiker.Jag är inte alldeles säker på att vi har anledning attvara optimistiska i fråga om det brev som skallkomma. Det är så man uppträder . Annat vardet när företaget skulle köpas. Då kostade mant.o.m. på sig att åka till , med en ministerfrån . På det viset gav man sken av attpolicydokumentet hade stor kraft.Avser näringsministern vidta ytterligare åtgärderför att påskynda denna process? Jag vill dessutomnämna att företaget har stämt de anställda som harprotesterat mot beslutet. Jag tycker egentligen attdet är företaget som borde stämmas.Anf. 248 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan hålla med om att processenär långsam i detta fall. Den har pågått ända sedanföregående vår. Jag kan bara säga att vi avvaktarsvaret på det senaste brevet som vi skickade till minösterrikiske kollega. Enligt uppgift skall det vara ipostgången, på väg till departementet. Vi vill se vadbrevet innehåller innan vi vidtar ytterligareåtgärder eller tar andra initiativ.Vi står fast vid uppfattningen att ingångna avtalskall hållas. Utfästelser gjorda av ett helstatligtösterrikiskt bolag till en svensk regering skallfullföljas.Anf. 249 ():Herr talman! Även jag har uppfattningen att detgår långsamt. Jag kan inte se annat än att det berorpå den socialdemokratiske österrikiske ministernför statliga industrier. Det finns ingen anledning attkritisera tempot i aktiviteten från den svenskaregeringens sida.Det finns naturligtvis oerhört stora förhoppningar idetta läge. Jag hyser den förhoppningen att det inteskall bli en backlash och ytterligare anledning tillmisstro gentemot den österrikiska regeringen. Dethar ganska länge varit tråkiga nyheter.Jag vill till näringsministern säga: Lycka till med detangelägna arbetet!Anf. 250 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag har också förstått att det kan varavissa problem för den person som regeringen harutsett, nämligen , att ha dessakontakter med österrikarna. Jag tycker egentligenatt valsverket i skall drivas vidare. Manskulle satsa på smidet, som ocksåtog upp. Det har vi inte sett bevis på . Detfinns beslut, men de fullföljs inte. Det gällergivetvis också ny sysselsättning.Jag vill påstå att alltihop har hanterats på ett annatsätt när affären skulle göras upp. Det gavs dåintryck av att man menade allvar medpolicydokumentet och de löften som gavs där. Dethanteras på ett helt annat sätt , när man skallavveckla verksamheten. Jag tycker att det finns skälatt påpeka detta för näringsministern. Det bör tasupp i kommande diskussioner.Anf. 251 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall till slut bara konstatera att vimycket nogsamt kommer att läsa det svarsbrev somär på väg. Vi kommer att följa utvecklingen ochvidta de åtgärder vi anser vi kan vidta för att få vårakolleger att leva upp till de utfästelser som hargjorts.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:177 till skatteutskottet1992/93:254 till utrikesutskottet1992/93:256 till konstitutionsutskottetBeträffande proposition 1992/93:254 Svensktdeltagande i av beslutadeinsatser för säkerställande av fred i f.d. Jugoslavienhade regeringen föreslagit att skullebesluta att motionstiden förkortades till tre dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå torsdagen den 27maj.Beträffande proposition 1992/93:256 Sekretess imål om barnpornografibrott hade regeringenföreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades till tre dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå torsdagen den 27maj.Motionerna1992/93:So62 till socialutskottet1992/93:N64 till näringsutskottet37 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU30Finansutskottets betänkande 1992/93:FiU25Skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU35Kulturutskottets betänkande 1992/93:KrU30Jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU15Bostadsutskottets betänkanden /93:BoU19och BoU2438 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkande1992/93:SkU31 Individuellt pensionssparandeLagutskottets betänkande1992/93:LU45 Ändring i lagen ommarknadsdomstol m.m.Socialutskottets betänkanden1992/93:SoU20 Dopning1992/93:SoU22 Husläkare m.m.1992/93:SoU23 Medicintekniska produkter1992/93:SoU26 betänkande1992/93:UbU14 betänkande1992/93:NU31 Ändringar ivärdepappersfondslagstiftningen m.m.39 § Kammaren åtskildes kl. 19.32.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 15 § anf. 88 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 27 § anf.179 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.