prot · GG0976 · 1993-03-16 00:00:00 — Jagberättade just för honom att det av den anvisningsom finns i budgetpropositionen framgår klart skall satsa allt på att prioriterakontrollverksamhet, särskilt skatteundandragande,som vi bägge är överens om måste bekämpas medall kraft. Dessutom har budgetarbetet -- trots dedåliga förutsättningar som den ekonomiska politiksom fördes lett fram till -- givit brautfall för , liksom också förTullverket, vilket bör noteras i sammanhanget.Vi skall inte alls förlora kampen mot ekonomiskbrottslighet. Vi skall se till att prioritera den, skapaförutsättningen för den kampen. Det är bl.a. frågaom att skapa utrymme för en riktig prioritering hosskattemyndigheterna. Där har också den förraregeringen naturligtvis ett ansvar för detreformarbete, önskvärt och nödvändigt, som hargjort att man har fått en del problem i det häravseendet för tillfället.Sedan till resonemang om förslag somär kopplade till skattesystemet. Jag vet inte omSocialdemokraterna inte vill ha det skatteavdragsom stimulerar ROT-verksamhet. Man fårbestämma sig: endera vill man ha ROT-verksamheteller inte.Jag förstår fuller väl att naturligtvisförespråkar den skämtsamma attityd som HansAlfredson och hade, att det är likabra att betala allting i skatt. Det är väl det mansyftar till.Anf. 70 ():Fru talman! Jag märker att användersig av samma debatteknik som han gjorde ifornstora dar. Han talar om vad densocialdemokratiska regeringen har gjort och intehar gjort. Det är faktiskt ett fattigdomsbevis, BoLundgren.Jag efterlyser konkreta förslag för att komma tillrätta med den akuta och aktuella krisen, för det ärdetta det är fråga om. Då talar omanvisningar i budgetpropositionen för denkommande treårsperioden. De anvisningarna, BoLundgren, leder ju till att skattemyndigheternadräneras på 1 500 tjänster. Det är precis tvärtom --det blir inga extra insatser för att komma till rättamed den ekonomiska brottsligheten, utan mandränerar skattemyndigheterna på tjänster.Dessutom lägger man fram förslag som enligtRiksskatteverkets tjänstemän kommer att kosta --jag tänker på avdraget för reparationer -- 80miljoner kronor att förverkliga. Det går precis sticki stäv mot intentionerna när det gäller att kommatill rätta med ekobrotten.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag har noterat attSocialdemokraternas stora offensiv på det härområdet består i att i ett för övrigt underfinansieratbudgetalternativ lägga upp några extra miljoner påskatteförvaltningen.Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att vimåste ha en stram budgetprövning. Det innebär attRiksskatteverket i det här sammanhanget harklarat sig väl, vilket också inser. Detinnebär att man måste prioriterakontrollverksamheten. Jag utesluter inte att detfinns anledning att vidta speciella åtgärder, liksomvi gjort vad gäller den brottslighet som kanförekomma i samband med finanskrisen. Det finnsanledning att kontinuerligt följa utvecklingen, somjag sade i mitt svar, och föra diskussioner medRiksskatteverket i det här avseendet.Jag måste få ta upp det här med krånglighet ochbesvärlighet. Tror inte att systemet --bidrag som skall kontrolleras, utbetalningar ochsådant -- också skulle kräva administration ochkostnader? Det skulle kräva att vi bygger upp enhelt ny organisation, eftersom vi håller på attavveckla länsbostadsnämnderna och inlemma denåterstående verksamheten i länsstyrelserna.Anf. 72 ():Fru talman! talar litet föraktfullt omnågra miljoner, som vi socialdemokrater skulle viljasatsa på kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Det handlar faktiskt, ,om , finansierade kronor, somvi vill satsa på denna viktiga verksamhet. Dessutomhar vi ett mycket omfattande förslag till hur manskall kunna samordna polisens, åklagarens ochskattemyndigheternas verksamhet för att få utstörsta möjliga effekt.Vi hade besök i gamla utskott,skatteutskottet, av personal,som uttryckte en utomordentligt stor oro för detsom händer och säger att den inte kan klara dennakontroll. Man pekade särskilt på problemen iStockholm, momsproblemen, där nu t.o.m.självaste har gått i spetsen för enkampanj mot den ekonomiska brottsligheten ochsagt att varje satsad krona i denna verksamhetbetalar sig om.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Till skillnad från möjligen LarsHedfors har jag förtroende för att Riksskatteverketkan klara uppgiften att försöka prioritera i enlighetmed de direktiv som lämnas i budgetpropositionen.Det medelstillskott som talar om ärunderfinansierat. Det socialdemokratiskabudgetalternativet innebär ju störrebudgetunderskott än vad regeringen redovisar. Detär naturligtvis lätt att utan några sådanarestriktioner föreslå åtgärder.Det är självklart att det inte är via riksdagsmotionereller riksdagsbeslut som en eftersträvansvärd,intressant och bra samordning mellan polis,åklagare och skattemyndighet skall uppnås, utandet är genom diskussioner dessa myndigheteremellan. Jag förutsätter naturligtvis att de tar tillvara varje möjlighet att samverka på ett bra sätt.Anf. 74 ():Fru talman! Även om har stor tilltrotill att skall klara uppgiften, ärverkets personal tveksam till att den gör det mednuvarande medelstilldelning. Det behövs alltsåmedel för att man skall kunna klara det.Utvecklingen i visar mycket tydligt attdet behövs medel.Momsbedrägerierna är mycket sofistikerade. Manskriver luftfakturor, bildar luftbolag, bedriverluftexport osv. Här behövs en kontroll av dem somregistreras för moms. De måste kontrolleras. Närman undersöker detta, kan man se hur sammanamn dyker upp den ena gången efter den andra iden ena skumma affären efter den andra. Vi socialdemokrater anvisar de pengarsom behövs, nämligen . Jaghävdar fortfarande att våra förslag är finansierade.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Jag är fullt medveten om tekniken ochproblemen när det gäller momsbedrägerierna. Vivar bägge överens om den omorganisation inomskatteförvaltningen som ägde rum och som syftadetill att kunderna, skattebetalarna, skulle få bättreservice genom en decentralisering ut till lokalaskattekontor. Man kan fundera kring -- jag sägerinte att det är så -- vad denorganisationsförändringen har inneburit vad gällermöjligheterna att få en samlad bild av vad somhänder i ett län. Det är möjligt attorganisationsförändringen som sådan har fåttpositiva effekter i det ena avseendet men negativa idet andra. Denna och många andra frågor menarjag att naturligtvis måsteundersöka, därför att ocksåorganisationsförändringar kan skapa problem, somi det exempel själv tog upp.Det gäller alltså att följa utvecklingen. Som jagsade kommer jag att göra det, för det här ärnågonting som måste stävjas, inte bara avstatsfinansiella utan också av moraliska skäl.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:460 om åtgärder motmetallsmuggling från m.fl.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att lösa detunder senare tid uppkomna problemet medsmuggling av ovanliga och i vissa fall farligametaller främst från och de baltiskastaterna.Frågor om den ökade förekomsten av smugglingfrån bl.a. det forna av olika farligaprodukter såsom narkotika, vapen och farligametaller har även tidigare väckts.Det är en av uppgifter att förhindraillegal införsel av varor till landet. Bland deuppgifter som särskilt skall prioriterafinns bekämpande av införsel av narkotika tilllandet. har både regeringenoch i budgetarbetet prioriterat lämnandeav erforderliga resurser till förbekämpning av smuggling av främst narkotika.Denna verksamhet har också undantagits från deolika sparkrav som uppställts ibudgetarbetet.Inom har utarbetats en kontrollstrategiför att göra kontrollen av narkotikaflödeteffektivare. Strategin innebär en ökadmålinriktning och rörlighet i kontrollarbetet medmöjlighet till överraskning och kraftsamling itullinsatserna med en breddad och fördjupadunderrättelseverksamhet som grund. Dennastrategi är även användbar för att stoppa smugglingav andra farliga produkter.En viktig faktor för möjligheterna att effektivtbekämpa smuggling är samarbete med andraländers tullmyndigheter. har ingått avtalom tullsamarbete med ett antal länder, däriblandPolen. Ett avtal med har undertecknats,och förhandlingar pågår sedan någon tid medRyssland om ett sådant tullsamarbetsavtal.I sammanhanget bör även nämnas det stöd Sverigeger till de baltiska staterna i form av s.k.suveränitetsstöd, bl.a. för uppbyggnad av tull,kustbevakning och polis. Därigenom kan bl.a.illegal handel med farliga ämnen bättre stoppas idessa länder. har utbetalats 42 miljonerkronor. För nästa budgetår har regeringenföreslagit att skall avsättas fördetta ändamål.Jag ser med stort allvar på den smuggling av farligaämnen som förekommer, och jag vet att Tullverketgör samma bedömning. Jag är övertygad om attverket även i fortsättningen kommer att görasådana dispositioner av tullresurserna som kan visasig vara nödvändiga för att möta de problem somYlva talar om.Anf. 77 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret därstatsrådet väldigt mycket uppehåller sig vidbekämpningen av narkotika. Jag inser de problemsom finns och vet också att tullen gör mycketkraftfulla insatser.Jag tog upp frågan om metallerna, därför att det ärfråga om en relativt ny hantering. Sådana kommerbåde genom legal införsel och då användssom ett transitland och genom smuggling.Anledningen till att jag tagit upp det är att det intefinns någon lagstiftning för hanteringen av dessaoerhört farliga ämnen.Som ett exempel vill jag ta rubidium, som användsinom elektroniken. När det kommer i kontakt medfuktig luft uppstår brand. Det reagerar våldsamttillsammans med vatten, det exploderar. Detsmälter redan vid 38,. Ämnet anses så farligt,att det inte får transporteras över huvud taget påpassagerarfartyg, och på lastfartyg får det gå endastsom däckslast. Det är förbjudet att transporterarubidium på passagerarflyg och privatflyg överhuvud taget. Det finns flera sådana ämnen.Det här är vad tullpersonalen har att hantera utanatt riktigt veta vad som gäller. Till detta kommer attdessa ämnen ofta är radioaktiva. Det behövs alltsånågon typ av lagstiftning för att reglera hanteringenav dessa ämnen, både när de införs för användninghär och vid transit. Det förekommer naturligtvisockså att de smugglas in, men det förekommerockså legal hantering.Då vill jag veta: Avser statsrådet vidta någraåtgärder för att skydda dem som skall hantera dessaämnen?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Orsaken till att jag beskrevnarkotikabekämpningen var att visa vilkenarbetsmetod som kan användas också vidsmuggling av andra produkter.När det gäller lagstiftning för att hanteraprodukterna, oavsett om de är legalt eller illegaltinförda, förutsätter jag att , i den mån detskulle behövas någon lagstiftning, kommer att taupp saken med mig. Det finns inga sådana propåerfrån tullens sida över huvud taget. Men i den måndet behövs förtydliganden, förbättringar eller nylagstiftning, kommer vi att vara beredda att göravad som behövs. Men det finns som sagt ingapropåer från sida.Anf. 79 ():Fru talman! Det var väldigt positivt. Det förvånarmig att det inte har kommit några propåer medtanke på att det här diskuteras mycket livligt inomtullen. Man är ganska villrådig över hur man skallhantera dessa farliga ämnen, eftersom det innebärstor fara både för personal och för gods i de hamnaroch på de flygplatser där personalen råkar på dessaämnen. De exploderar alltså när de kommer ikontakt med vatten eller smälter . Dessaämnen får man tag i t.ex. i det vanliga tullfiltret påflygplatserna, där man går mot rött eller grönt, ellerde kommer i vanliga paket som flygfrakt. Det härär ett stort problem. Jag ser det som oerhörtpositivt om statsrådet kanske rent av kan ta initiativtill samtal med tullen i den här frågan.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Om man skickar farliga ämnen på ettsätt som inte är tillåtet, bryter man mot denlagstiftning som finns. Jag ifrågasätter om detbehövs lagändringar, för rimligen är detransportsätt som beskriver härförbjudna. Det finns regler för hur man hanterardet hela.Jag har i grunden förtroende för Tullverketslednings sätt att hantera det här. Jag förutsätter attde tjänstemän som känner oro diskuterar med sinledning och att ledningen sedan kontaktar mig.Anf.81 ():Fru talman! Jag tar det här som en positiv invit frånstatsrådets sida. Alldeles uppenbart finns det behovav lagstiftning, och personalen är orolig.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:401 om samiskreferensgrupp i EG-förhandlingarnaAnf. 82 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om densvenska regeringen tänker ha någon samiskreferensgrupp för att bistå den svenskaförhandlingsdelegationen under de nu pågåendeförhandlingarna.Till en början finns det anledning att nämna att densvenska regeringen i samband med öppnandet avförhandlingarna om EG-medlemskap markeradeden samiska befolkningens särställning. I Europa-och utrikeshandelsministern framhölls särskilt attförutsättningarna för rennäringen, vilken är basenför den samiska kulturen, måste säkras.Därefter har statsminister inför betonat att de nordiskakandidatländerna införmedlemskapsförhandlingarna har vissagemensamma intressen och att bland dem ärsameoch rennäringsfrågorna. Likaså betonadestatsministern att bl.a. samerna utgör en omistligdel av den nordiska gemenskapen och att det ärnaturligt att ge stöd till dem, särskilt påkulturområdet.Av vad jag nu har återgivit torde med all tydlighetframgå att bevakningen av samiska frågor är någotsom regeringen fäster avseende vid imedlemsförhandlingarna.När det gäller formerna för integrationsarbetet hardet inom tillsatts ett antalarbetsgrupper, var och en ansvarig för sitt speciellaområde. Särskilda arbetsgrupper finns sålunda förbl.a. utbildnings- och ungdomsfrågor, kultur- ochinformationsutbyte samt för jordbruk, livsmedeloch fiske. Frågor som rör samerna behandlas bl.a.i dessa grupper. Till arbetsgrupperna knytsrepresentanter för olika myndigheter ochorganisationer. Vidare har jag erfarit attföreträdare för ()ingår i en särskild ledningsgrupp för jordbruk ochträdgårdsnäring.Mot bakgrund av den uppläggning avintegrationsarbetet som jag nu har redovisat finnsdet inte några planer på att inrättaen speciell samisk referensgrupp.När det gäller själva förhandlingsarbetet om EG-medlemskap bör väl påpekas att de olika nordiskaländerna förhandlar om medlemskap var för sig.Länderna har dock gemensamma intressen på enrad områden och ett nära samråd kommer att skeunder hela förhandlingsfasen. Den enstakaviktigaste frågan under det innevarande året dåSverige är ordförande i det nordiska samarbetet äratt följa och vid behov samordna dessaförhandlingar. På det nordiska planet finns detdock inte några planer på att tillsätta någotpermanent organ för EG-samråd på något område.Löpande kontakter kommer emellertid attkontinuerligt tas i de olika frågorna.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Det ärväldigt bra att i olika sammanhang tar uppsamefrågan, men det är tyvärr inte tillräckligt. Somjag ser det är detta ytterligare ett exempel på attregeringen talar med dubbla tungor. Manpoängterar samernas särart som ursprungsfolk,som man säger att deras frågor ingår i deandra frågorna. Då går det ju att räkna ut hur stortutrymme samerna får. Det rör sig alltså omassimileringspolitik.Det måste vara en styrka om , ochFinland kan ha en gemensam syn på hursamefrågan skall hanteras i förhandlingarna medEG. Vidare måste det vara en styrka om man iNorden kan harmonisera de nationella regelverksom rör den samiska befolkningen, såvälfolkrättsligt som kulturellt, socialt och ekonomiskt.Jag vill fråga: Anser regeringen att man utan vidarehar fullmakt att föra samernas talan, utan att hasamrått och fått samernas fulla medgivande? Detanser man tydligen inte i , eftersom man därhar tillsatt en referensgrupp som skall delta iförhandlingsarbetet.Anf. 84 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag känner mig faktiskt inte specielltträffad av det som sade om dubblatungor. Regeringen talar med en enda tunga när detgäller intresset att slå vakt om samernas rättigheteroch samernas integritet. Det var därför som viunder öppningsanförandet i härförleden såkraftigt markerade samernas särställning, såväl ikulturellt hänseende som i rennäringshänseende.Regeringen anser sig ha rätt att företräda densamiska befolkningen, av det enkla skälet att densamiska befolkningen i är svenskamedborgare. företräder allasvenska medborgare.Vi är emellertid angelägna att i alla de sammanhangdär möjligheter ges och när behov är påkallat ta delav samernas synpunkter för att rätt kunna företrädaderas intressen vid internationella förhandlingar.Fru talman! Den mycket enkla orsaken till attregeringen har valt att integrera samernas intresseni resp. arbetsgrupp är att förhandlingar i EG-sammanhang förs på det sättet. Vi diskuterar bl.a.fiske, jordbruk, kulturfrågor, och då är det viktigtatt de samiska intressena finns med, inte som ettseparat intresse utan som en integrerad del avSveriges krav inom dessa sektorer.Jag tror att kan vara alldeles lugn.De samiska intressena kommer att tillvaratas väl iSveriges pågående förhandlingar med deeuropeiska gemenskaperna.Anf. 85 ():Fru talman! Exempel på några frågor som rörsamerna, men inte är gemensamma för andra, är juom samernas folkrättsliga status förändras ochvilka krav som då ställs i förhandlingarna. Manfrågar sig också vad som händer om något avländerna hamnar utanför EG. Hur kommer dåsamernas fortsatta relationer över gränserna att seut? Det finns ingen språklag i , och samernaär en liten språkgrupp. Hur kommer deras behovav särskilda insatser på det området att tillgodoses?Så visst finns det speciella omständigheter som göratt det skulle vara en tillgång om det fanns enreferensgrupp med i förhandlingarna.Anf. 86 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag måste be om ursäkt för att jagförmodligen uttryckte mig klumpigt. Visst harsamerna separata intressen, men min poäng är attdessa separata intressen bäst tas till vara inom resp.områden. Samerna har speciella intressen irennäringssammanhang, i fiskehänseende och ikulturella sammanhang.Min avsikt som sameminister är att tillse att dessaspeciella intressen tillgodoses inom ramen för degrupper som handhar de huvudfrågor inom ramenför vilka de särskilda intressena skall ha plats.Berith övergår sedan till att diskutera enlång rad frågor av allmän samisk natur, som vi oftahar ventilerat här i kammaren, nämligen frågan omspråklag och om den folkrättsliga statusen. Jag skallinte närmare gå in på detta. Däremot vill jagunderstryka att EG redan genom Sverigesanslutning till det s.k. kommer attlösgöra ekonomiska resurser som bl.a. samernakan dra nytta av när det gäller värnandet av sinaminoritetsspråkintressen.Anf. 87 ():Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick svar på defrågor som jag ställde om samernas folkrättsligastatus. Även om vi har behandlat dessa frågor ikammaren, vill samerna naturligtvis vara med ochha synpunkter på hur i EG-förhandlingarnahanterar dem. Det borde finnas en beredskap föratt kunna diskutera strategin för vad som skullehända om något av de nordiska länderna hamnarutanför EG. Jag kan fortfarande inte förstå varförman i anser att man inte behöver någonsamisk referensgrupp, medan man i anser behöver en sådan.Anf. 88 Utbildningsminister ():Fru talman! Vårt kynne är möjligen litet olika, trotsatt närheten är det mest påfallande när det gällerNorge och . Vi i klarar att vältillgodose de samiska intressena med en någotmindre byråkratisk metod.Frågan om vad som skulle inträffa för samerna omnågot nordiskt land inte kom med i EG såsomfullvärdig EG-medlem väcktes av samerna självaunder en resa till i , somjag hade förmånen att få leda. Samerna och vi allavar då till freds med det besked som vi fick,nämligen att dessa frågor över huvud taget intepåverkas av EG-medlemskapet. Redan genomEES-avtalet, som samtliga tre relevantaländer har anslutit sig till, kommer den fullarörligheten i det hänseende som samerna harintresse av att säkerställas.Anf. 89 ():Fru talman! Månne det kan vara kynnet som ärannorlunda. Det är kanske ländernas respekt fördet samiska folket som är annorlunda. Detta ärverkligen inte en byråkratisk fråga, utan det gälleratt få vara med och bestämma, få framföra sinasynpunkter och bli tagen på allvar.Anf. 90 Utbildningsminister ():Fru talman! En avslutande kommentar: Jag lovarBerith att som det kangöras gällande att samernas intressen bättre tas tillvara genom en arbetsgrupp än genom den metodsom vi har valt, skall jag bli den förste att kräva ettinrättande av en samisk grupp.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på frågorna 1992/93:424 och 425 omhögskoleutbildning för kvinnor i Mälardalenm.m.Anf. 91 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att detta svar blirlitet långt.Margareta har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att garantera attutbildningsbehovet för barnomsorgen iVästmanland och skall tillgodoses.Fru ställer frågan mot bakgrund avregeringens förslag om omprioriteringar , som den föreslås att kommaoch kallas , och framhåller de lokalautbildningsbehoven och de konsekvenser hon anseratt nedläggningen av den barnochungdomspedagogiska utbildningen kommer att fåför rekryteringsmöjligheterna till barnomsorgen.Även har i en fråga tagit uppkonsekvenser av regeringens förslag tillomprioriteringar vid . HerrEgnerfors undrar vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att kompensera bortfall avhögskoleutbildning för kvinnor vid högskolan.Regeringens propositioner om den högreutbildningen och forskningen innehåller väsentligaförstärkningar, först och främst när det gäller detnaturvetenskapliga och tekniska området. Inteminst /, ifortsättningen kallad , harsärskilda förutsättningar på detta område. Jagåterkommer strax till denna fråga.Jag utgår ifrån att vi är överens om behovet av attminska kapaciteten för utbildning av förskollärareoch fritidspedagoger. Sker inte detta, hotararbetslöshet för stora grupper. Regeringens förslagtill neddragningar utgår från att barn- ochungdomspedagogisk utbildning skall kunnaerbjudas i en rimlig spridning över hela landet ochatt utbildningsvolymen på varje ort skall varaändamålsenlig.När det gäller förslaget till nedläggning av dennautbildning vid och frågan hurbehovet av utbildad personal skall kunnagaranteras för barnomsorgen inom Västmanlandoch är svaret följande. Barn- ochungdomspedagogisk utbildning kommer även ifortsättningen att anordnas på många orter i landet.Dessa studenter utbildas självfallet för att kunnaarbeta i alla delar av vårt land.När det gäller utbudet i den nu aktuella regionen,är situationen särskilt gynnsam, eftersom det inomområdet i fortsättningen kommer att anordnasbarn- och ungdomspedagogisk utbildning på intemindre än tre orter -- , ochÖrebro. Vid behov finns vidare möjligheter förnäraliggande universitet och högskolor attutlokalisera utbildning till orter i ochSödermanland. Så sker för övrigt redan t.ex. pålärarutbildningsområdet. centralabelägenhet samt det faktum att det redan på vissaorter i denna del av landet finns övertalighet gör attdet inte bör vara några problem för t.ex. Västeråskommun att rekrytera personal till barnomsorgen.Eftersom högskolorna själva väljer sitt utbud avkurser, finns alla möjligheter att tillgodose behovetav fortbildning.När det gäller fråga om vad jag avseratt vidta för åtgärder för att kompensera bortfall avhögskoleutbildning för kvinnor vid , vill jag för det första invända motutgångspunkten för frågeställningen. Att betraktabarnomsorgsutbildningen som kvinnoutbildningsom skall ersättas med annan ''kvinnoutbildning''bygger på ett synsätt som jag inte är beredd att hasom utgångspunkt för mina ställningstaganden.Däremot är jag beredd att vidta åtgärder som kanleda till att könsrollsmönster bryts. Regeringen harför övrigt redan tagit sådana initiativ. på den kompletterande förutbildning -- dets.k. basåret -- som introducerats vid vissauniversitet och högskolor för att förbättratillgången på naturvetenskapligt utbildadestudenter.