prot · GG0949 · 1993-01-11 00:00:00 — Men idenna diskussion sägs det att det ordnar sig välalltid.När det gäller tillväxten finns det en mycket viktigsak som jag inte hann ta upp i mitt förra inlägg,nämligen att man måste reformera arbetsrätten omman verkligen vill rädda de riktiga jobben. Det somfack och trygghetslagar har skapat för sinamedlemmar är egentligen arbetslöshet. Denuppträder i den produktiva sektorn. Vi har på detsättet drivit företag ut ur . Är det inte ensdags att våga påstå det nu? Låt oss nu se vad somhänder framöver när det gäller detta, eftersom detpågår en utredning om arbetsrätten. Jag vågar medbestämdhet säga att om ni frågar alla småföretagareoch alla de medelstora företag, som ni talar om ärså viktiga, hur viktiga de anser att förändringar iarbetsrätten är, kommer ni att få samma svaröverallt.Nu gäller det att ge jobben en chans. 100 000ungdomar kommer ut påarbetsmarknaden. Var skall de hamna? Skall dehamna i någon halvt meningslös AMS-utbildning, iöppen arbetslöshet eller i den offentliga sektornsom redan är överbokad och som måsterationaliseras? Det är en hopplös situation om maninte verkligen ändrar på detta och satsar på deriktiga jobben.När det gäller att föregå med gott exempel har jagtidigare i denna kammare sagt: Var i denna tröttabudget finns det som politikerna själva gör litetuppoffringar kring? Var finns ett ord om partistöd,om presstöd, om organisationsstöd, osv.? Det är ettskamligt mygel alltihop, och det föregås alltid baramed generad tystnad. Det kommer säkert att blilikadant i dag.Riksdagen själv -- ni som sitter kvar här och sominte har gått ut för att dricka kaffe, vilket man görmed jämna mellanrum -- skall nu leka hela havetstormar för . Det skall mangöra just nu när vi knappt vet hur stor riksdag vibehöver, när vi ifrågasätter riksdagsordning,debattordning och allt möjligt annat. Då skall allabyta rum. Bättre kan vi väl, gubbar och tjejer?Sedan måste vi granska verk och myndigheter. Detär vår uppgift att göra. Det är revisorer,det är , det är regeringen ochdet är riksdagsmännen själva som skall göra.Invandrarverket har varit uppe till debatt. Jagmenar att man skall titta ordentligt på SIDA, ochman skall titta lika ordentligt på AMS, om inteannat så därför att det strömmar oändligapenningströmmar den vägen ut i samhället. Är deså kvalificerade? Görs verkligen det bästa av dem?Och kom ihåg att det är svenska folkets pengar somvi talar om.I ett läge då man inte har pengar kan man faktisktgöra det som inte kostar något. Det går mycket bra.Man kan t.ex. ingripa kraftigt mot våldet. Jag vetatt justitieministern avser att göra det. Samtidigthar man dock minskat polisens anslag med 250miljoner kronor. Det är ju smart.Förbjud vapeninnehav och knivinnehav, därför attdet innebär en fara för livskvaliteten för en massamänniskor. Vårt samhälle håller ju på att gå åtskogen. Detta går att göra.Man kan också förbjuda sådant larv som folk- ochbostadsräkningar och FAS 90 och allt vad det heteroch snokande i människors angelägenheter. Dettagår att göra. Människor skulle tycka att det varpopulärt.Man kan också förebygga okontrollerad invasionav människor från f.d. . En sådaninvasion är nämligen en realitet som kan bliverklighet när som helst. Det är en realitet på detsättet att problemen finns där borta.Sådana här åtgärder kan man vidta. Om ett parveckor kan vi även se till att den fria radionverkligen blir fri i . Sådant är viktigt. Det kostar bara det som man självvill åstadkomma. Det kostar bara vilja.Man skall också lägga av med politiskautnämningar. Jag har blivit avklubbad tidigare såfort jag har talat om politiska utnämningar. Detmåste vara något fel att tala om det. Jag hoppas fåsäga detta igen. Vi har för mycket av politiskautnämningar. Det finns minst 100 000 befattningari där utnämningar har skett på grund avpolitiska meriter och inte på sakliga meriter. Dettakan man sluta med. Det skulle inge förtroende hosmänniskor. Det är min absoluta uppfattning.Detta kan riksdag och regering besluta om. Alltdetta kan man göra. Men om vi vill låtsas och om vivill leva i våra kulvertar och inte se verkligheten ivitögat, då glider vi vidare på ett spår som jagmenar inte leder till en ljus framtid.Vi har den ljusa framtiden. Vi har skickliga företag.Vi har goda möjligheter. Men vi som är politikermåste bli lika verklighetsanknutna och reagera likaverklighetsanknutet som våra framgångsrikaföretag gör. Då går det bra.(Applåder)Anf. 12 ():Fru talman! Jag skulle vilja säga till finansministernatt jag inte sade att jag inte begriper ekonomi. Jagsade att jag inte är ekonom. Jag tror inte att det ärsamma sak. Det verkar inte så om man tittar på denutveckling som har förevarit, på de prognoser somhar gjorts av många ekonomer och på de affärersom ekonomer på banker har ställt till med desenaste åren samt på de utfästelser,programförklaringar och visioner som denborgerliga regeringen bara ladefram.Ekonomi är inte någon neutral faktisk vetenskap,utan man ser nog olika på ekonomi beroende på vari samhällsstrukturen man befinner sig. Den analysav den ekonomiska utvecklingen som vi gör iVänsterpartiet stämmer väl överens med denanalys som ekonomer både inom LO och TCO gör.Även de konkreta förslag som vi kommer medanser de vara förslag som skulle gynna demänniskors intressen som de företräder. Förslagenanses över huvud taget inte vara orealistiska.Det faktum att det behövs mer pengar tillkommunerna är det inte många som tycker ärorealistiskt. Att häva det kommunala skattestoppetär det inte många som tycker är orealistiskt ute ikommuner och landsting. Att få en sänkt ränta ärdet inte många som tycker är orealistiskt, utantvärtom en politik som kanske behövs.Jag ställde frågan: Vem har makten ochbeslultanderätten över den ekonomiska politiken,är det vi politiker eller är det den finansiella s.k.marknaden? Jag anser att den ekonomiskapolitiken skall vara ett medel för att uppfyllamänskliga behov och miljömässiga mål. Den skallinte vara ett mål i sig. Att sänka ettbudgetunderskott kan inte vara det främsta måletför den ekonomiska politiken. Det främsta måletmåste vara att se till att människor får arbeta, attmänniskor slipper leva på bidrag, att vi får enlivskvalitet, att vi alla kan leva ett gott liv. Denutvecklingen har vi inte , tyvärr.Jag skulle vilja ta upp just frågan om miljö. Vi äröverens om att satsningar på infrastruktur ärnödvändiga och bra, men det finns en tendens attdet väldigt mycket kommer att handla om vägar,stora brogyggen och liknande saker. Man kanibland få en vision av att vi skall få ett asfalteratSverige, genomkorsat av stora motorleder,möjligen avbrutna av en eller annan matsal för denständigt närvarande militära förvaltningen, därman ju inte tänker göra några nedskärningar.Jag tror att det är mycket farligt om man i ensituation av ekonomisk kris lägger åt sidan denödvändiga miljöfrågorna och miljöperspektiven.Det finns en tendens till att det sker . Vi menaratt det är nödvändigare än någonsin attanalysera alla satsningar som görs utifrån ettmiljöperspektiv. Vi står inför stora globalamiljöproblem. De är gränslösa, det vet vi. Men vikan inte skjuta ifrån oss ansvaret.Om man läser miljöavsnittet i finansplanen blirman förskräckt. Där står det just att detinternationella miljösamarbetet är viktigt. Det är viktigt att vi i , om vi görsatsningar i andra länder, kan tillgodoräkna oss des.k. vinsterna och få ned vår miljöskuld. Men vi måste också göra någonting här iSverige. När man skall göra dessa infrastrukturellasatsningar måste man diskutera vilka förslag det ärsom vi skall satsa på. Jag tror att det skulle varamycket bra om man t.ex. lät länsarbetsnämndernai god konkurrens tävla om vilka som ger sina förslagde bästa miljöprofilerna. Det är just de som skallkomma i åtnjutande av pengar och kunna sätta igång arbeten.Jag tror att det är mycket viktigt att vi slår fastdet faktum att vi skall avveckla kärnkraften. Vimåste fatta sådana politiska beslut som innebär attovissheten om energiutvecklingen, som man ifinansplanen säger delvis har bidragit till en ickegynnsam utveckling, tas bort. Vi i den härförsamlingen får fatta beslut om en lag om attavvecklingen skall påbörjas. Då har vi tagit bort detfrågetecknet.Vi bör nu använda pengar till att satsa påmiljövänlig teknik och till att satsa kraftfullt på attutveckla de alternativa energiformerna. Det är ennödvändig process, som vi måste gå igenom. Det ärett ypperligt tillfälle att starta den utvecklingen justnu. Men sådana här förslag lyser med sin frånvaroi finansplanen. Miljöproblematiken är över huvudtaget mycket dåligt belyst.Jag skulle också vilja ta upp en annan fråga som jagtycker har sin plats här. Det är frågan om sänktarbetstid. Sex timmars arbetsdag är ett mycketangeläget krav, föga orealistiskt. Det har en godförankring hos en absolut majoritet av Sverigeskvinnor och även hos en stor grupp av Sverigesmän, som också vill ha möjlighet att förena ettföräldraskap med ett aktivt yrkesliv.Den frågan har stötts och blötts under väldigtmånga år. Alltid hittar man anledningar till attförslaget inte kan genomföras ''just nu'', även omalla är överens om att det vore bra. När det varhögkonjunktur kunde man inte göra det för att viinte hade arbetskraft så att det räckte. har vilågkonjunktur och stor arbetslöshet. Det vore välalldeles utmärkt att fördela arbetstiden jämnare änvi gör i det här landet.Det finns dessutom stora samhällsekonomiskavinster att göra: lägre personalomsättning, lägreförslitning, människor mår bättre, både de somarbetar och de som mottar service som vård ochomsorg. Man kan utnyttja industrin på etteffektivare sätt med bättre skiftgång osv. Det voreen mycket angelägen reform, som det finns allanledning att fundera över just i dag.Anf. 13 Finansminister ():Fru talman! Det är väl utmärkt att . Själv läser jag ocksåandra tidningar, bl.a. , där en avmina företrädare brukar lyckliggöra läsarna medsmå betraktelser. Spara mer pengar isocialförsäkringarna, vi -- dvs.socialdemokraterna -- gjorde fel ochbudgetunderskottet är mycket farligt, brukar detstå där.Ingvar förespråkade mer utgifter för olikasaker, inte minst för infrastruktur,utbildningsinsatser och sådant och, får manförmoda, mindre pengar, dvs. mer besparingar, påtransfereringssidorna. Eller var det bara enläpparnas bekännelse att han var orolig förbudgetunderskottets utveckling? Det kan väl intevara så att socialdemokraterna tycker att man intebehöver bry sig om det där , utan att man kanskjuta det . Jag tror att det voreoerhört riskabelt.Vi har haft en diskussion om att senarelägga olikaav socialdemokraterna önskade bensin- ochmatmomspålagor. Som väl vet harvi räknat ganska noga på detta. Vi tycker att förslagförtjänar att studeras seriöst. Tyvärr visar det sig attdetta skulle medföra lägre tillväxt och merarbetslöshet därför att man får negativa effekter viaräntorna.Detta visar hur centralt det är att föra en sådanfinanspolitik att man skapar möjligheter att få nedräntan. Den har redan nu sjunkit ganska avsevärtjämfört med , ungefär treprocentenheter för den korta räntan och en procentför den långa räntan. Det är en av de bärandepunkterna i finanspolitiken, som den beskrivs iregeringens finansplan, att ge möjligheter och godaförutsättningar för ytterligare räntesänkning. Detär den enskilt viktigaste faktorn, som bidrar tillexpansion i näringslivet och hjälper oss i kampenmot arbetslösheten.Ian tog upp frågan om arbetsrätt. Jagvill gärna säga att jag tycker att detta är en viktigfråga. Jag tycker att den ibland får väl negativaomdömen. Det finns mycket i de arbetsrättsligareglerna som är positivt. Det finns mycket som ärdåligt också, framför allt för mindre företag. Därpågår ett förändringsarbete. Regeringenförbereder förslag som förbättrar denarbetsrättsliga lagstiftningen så att den passarbättre för småföretag.Gudrun sade att man inte behöver varaekonom för att förstå sig på ekonomi. Det håller jaggärna med om. Jag tror att de allra flesta människorgenom vanligt sunt förnuft förstår att man inte kanlåna sig fram hur mycket som helst. Därför är detangeläget att ha ett ordentligt program som intebara ökar upplåningen. villspendera mer pengar på både det ena och detandra. Det innebär att man skulle ökabenägenheten att låna sig fram. Det tror jag att deallra flesta människor inser att man inte kan göra.Det är inte hållbart. Vi har gjort det förut, nuvänder vi på detta.Där faller också förslaget om sänkt arbetstid, somär helt orealistiskt. För jag förmodar att GudrunSchyman inte har tänkt sig att människor skall fålägre lön. I så fall finns det godamöjligheter för dem som vill att minska sinarbetstid. Men de flesta vill snarare haheltidsarbete än deltidsarbete. Det kan hängasamman med att man tycker att man behöver en delinkomster.Fru talman! Får jag till slut nämna det som ärhuvudpunkterna i den ekonomiska politiken, ochsom leder till att vi faktiskt kan se framtiden an medrelativt god optimism. Det finns två uppgifter somär helt centrala. Den första handlar om att ökanäringslivets expansion, att öka möjligheterna tilltillväxt. Vi har redan i beslutat om mångasaker som är viktiga för att göra detta möjligt. Detär angeläget att komma ihåg det.Vi för i budgetpropositionen fram ytterligare ettstort antal förslag som har en direkt tillväxtökandeeffekt.Skattesänkningar för egenföretagarna utgör enväldigt viktig del. Vidare gäller det fortsattavreglering på en rad olika marknader, inte minstinom den offentliga verksamheten, och att släppain små och medelstora företag i en produktion somde varit utestängda från. Ökad konkurrenspå väldigt många olika marknader är faktisktnågonting som medverkar till lägre priser, och detär ganska bra för hushållen.EES-avtalet vill jag också nämna. Även om Sverigeinte kommer med ännu , är ju deninre marknaden i i kraft sedan den 1 januarii år. Detta är av oerhört stor och positiv betydelse.Svenskt medlemskap i ger också godaframtidsmöjligheter.Infrastruktursatsningar samt satsningar påutbildning och forskning är också direkttillväxtfrämjande.Den andra delen av den ekonomisk-politiskastrategin handlar om en sanering av de offentligafinanserna. I budgetförslaget slår vi fast attbudgetunderskottet skall börja minska -- utgifternaskall börja minska. Vidare föreslår vi attanta ett program som avskaffar det strukturellaunderskottet i de offentliga finanserna under denärmaste fem åren.Det är som har makten att fatta beslutom dessa ting och därmed möjliggöra en lägreränta. De bättre tillväxtchanser som vi nu ser geross faktiskt hopp om en ljusare framtid. Enåterupprättad tillväxt kommer att ge precis detrygga jobb och den stabila grund som behövs fören bra och förbättrad välfärd, som svenska folketförtjänar. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.Budgetpropositionen bordlades.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:80 till bostadsutskottet1992/93:106 till trafikutskottetFörslag1992/93:RR4 till utbildningsutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:105 Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /931992/93:152 Ombildning av AMU-gruppen tillaktiebolagSkrivelse1992/93:153 konvention ochrekommendation om arbetsvillkor inom hotell,restauranger och liknande anläggningarMotionmed anledning av förs. 1992/93:RR3 Riksdagensrevisorers förslag angående omstruktureringar istatsförvaltningen:1992/93:Fi90 av ()8§ Anmälan om interpellationAmäldes att följande interpellation framställtsden 7 januari1992/93:70 av (nyd) till statsrådetBo Könberg om åtgärder mot tobaksrökning:Förhalar regeringen arbetet med en ny tobakslag?Det menar föreningen mot tobak. Det finnsingenting kvar av . Om det allskommer något regeringsförslag så är risken stor attdet är helt urvattnat, säger mot tobak. ''Den här veckanbörjar 600 ungdomar i att röka. Det vill viändra på.'' Under den rubriken går Läkare mottobak nu ut med annonser i pressen i hopp om attbarn och ungdomar aldrig skall börja röka ellersnusa.Men Läkare mot tobak kritiserar också regeringenshantering av tobakspropositionen.Tobaksutredningen, som var klar , villebl.a. ha rökfria arbetsplatser, åldersgräns på 18 årför tobaksköp och reklamförbud mot tobaksvaror.Sedan dess har inget konkret hänt, vare sig underförra eller nuvarande regeringen. I kanslihusetvägrar man att ta emot oss och man svarar inte påbrev från oss, säger som satt medi Tobaksutredningen.Vi kan inte stillatigande åse hur politikernamissköter sitt uppdrag. Man är inte så nonchalantmot någon annan hälsofara, t.ex. trafikfaror, sägerRicardo Edström.Sedan mitten av 80-talet ökar rökningen kraftigt ihela västvärlden. I ökar rökningensnabbast bland flickor i tonåren. av allasvenskar röker. Femton procent av läkarkåren ärrökare.Den amerikanska miljövårdsstyrelsen fastslog(efter många års tvekan) att passivröknig kan ge lungcancer. I miljövårdsstyrelsensrapport fastslår man att passiv rökning varje årresulterar i 3 000 människors död i lungcancer iUSA. Hur många svenskar måste dö avpassiv rökning innan regeringen gör något?Ändå tolereras rökning i betydligtmindre utsträckning i än i och övrigaEuropa. På amerikanska restauranger finns t.ex.alltid rökfria avdelningar -- eftersom detta krävsenligt lag.Jag missunnar inte en enda rökare sin njutning --detta gynnar ju också statsfinanserna, definitivt påkort sikt och sannolikt även på lång sikt (högresjukvårdskostnader, men mindrepensionsutbetalningar!) -- men jag tycker det ärlika självklart att rökning aldrig får ske påmedmänniskornas bekostnad.Jag vill mot ovannämnda bakgrund ställa följandefrågor till statsrådet:1. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attsäkerställa att människor inte mot sin vilja skalltvingas till passiv rökning?2. Vilka andra åtgärder avser statsrådet vidta föratt minska tobaksrökningens skadeverkningar?3. Vilka konkreta resultat och överväganden harTobaksutredningens förslag resulterat i?4. Vilka hinder ser statsrådet i arbetet medkraftfulla åtgärder för att minska tobaksrökningoch skydda människor mot ofrivillig passivrökning?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 december1992/93:307 av () tillkommunikationsministern om riksfärdtjänsten:Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att denya direktiven för färdtjänsten skall tillämpas på ettså smidigt, mänskligt och ekonomiskt sätt sommöjligt?den 4 januari1992/93:308 av () tillförsvarsministern om ändrad tjänstgöringsort förofficerare i flygvapnet:Det finns ingen nämnvärd övertalighet inomflygförsvaret. Utgångspunkten är att berördayrkesofficerare skall omplaceras i samband medflottiljnedläggningar. Även om de får behålla sinajobb är det lätt att förstå de påfrestningar somflyttningen innebär. Svårigheterna att försälja sinabostäder och finna jobb till övrigafamiljemedlemmar är uppenbara. har detvarit möjligt att få kompensation vidförlustförsäljning av eget hus. Enligt uppgift gällerinte detta längre, inte ens om detta skulle visa sigvara ett billigare alternativ ur arbetsgivarsynvinkelän bidrag till pendling.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attunderlätta för yrkesofficerare som berörs avnedläggningar inom flygförsvaret?den 7 januari1992/93:309 av () tillutrikesministern om deportation av vissapalestinier:Israels regering beslutade attförvisa 418 palestinier från och Gaza.Israels beslut står i strid med 4:eGen?evekonventionens artikel 49 som stadgar atttvångsförflyttning eller deportation från ockuperatområde till ockupationsmaktens eller annat landsterritorium är förbjuden oavsett vilka skäl somanges för beslutet.Sverige har liksom övriga signitärstater förbunditsig att se till att 4:e Gen?evekonventionen efterlevs.Israel har genom deportationen av 418 palestinierbegått ett flagrant brott mot internationell rätt.Jag vill därför fråga utrikesministern:Har regeringen till den israeliska regeringenframfört sina protester mot deportationen av 418palestinier?1992/93:310 av () tillutrikesministern om deportation av vissapalestinier:Israel har deporterat 415 palestinierfrån de ockuperade områdena till den zon i södraLibanon, som kontrollerar. Det är ettflagrant brott mot folkrätten att behandlamedborgarna i ockuperade områden på detta sätt.I det karga och kalla landskapet lider palestiniernastor nöd. Bl.a. Röda korset förhindras att bistådem. Det är omänskligt. Utvecklingen riskerarockså fredsprocessen.Världssamfundet har reagerat kraftigt. Men varfinns den röst?Min fråga till utrikesministern:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit resp.planerar regeringen att vidta med anledning avdeportationen av palestinierna till bergen i södraLibanon?den 8 januari1992/93:311 av () till statsministernom neutralitetspolitiken:Statsministern har hävdat att ''det har etablerats enny nationell concensus om att neutralitetspolitikentillhör ett skede som ligger bakom oss.'' Densvenska neutralitetspolitiken har definierats som''alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig''.Riksdagens utrikesutskott har vid flera tillfällenunder slagit fast att ''alliansfriheten består''och att den skall möjliggöra ''att vi skall kunna varaneutrala i händelse av en konflikt i vårtnärområde''.Vad avser statsministern med att ''det har skapatsen ny nationell concensus om attneutralitetspolitiken tillhör ett skede som liggerbakom oss''?1992/93:312 av i (kds) tilljustitieministern om narkotikafriakriminalvårdsanstalter:Enligt uppgift har ledningbeslutat att det s.k. ''Svarta gänget'' skall avvecklas. ''Svarta gänget'' som består av 23 man står för 75 %av narkotikabeslagen på landets fängelser.Rikspolischefen är en av dem som kritiseratbeslutet.Kampen för ett narkotikafritt samhälle måste föraspå alla plan. Att få kriminalvårdsanstalternaknarkfria är en viktig del i detta arbete. Bevisligenär ''Svarta gänget'' en mycket effektiv insatsstyrkaför att rensa fängelserna från narkotika. Därförställer man sig mycket frågande inför en avvecklingav denna insatsgrupp.Min fråga är:Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder föratt infria målsättningen attkriminalvårdsanstalterna skall vara fria frånnarkotika?10 § Kammaren åtskildes kl. 11.27.Förhandlingarna leddes av talmannen.