prot · GH0931 · 1993-11-26 00:00:00 — Danska officiella siffror handlar om uppemot20 miljarder.Fristående experters bedömningar varierar, mensiffror på 20--har nämnts.Centerpartiets egen analys slutar t.ex. på ca 30miljarder. Den svenska summan på 10--12miljarder i investeringskostnader framstår somtillrättalagd av broförespråkare.De vägtrafikflöden som skall betala bron haruppskattats till 9 000--12 000 fordon . Ennormal vägbroförbindelse av denna dignitet, och iett sådant tättbebyggt område, har en fordonstrafikpå minst 30 000 fordon . Bron byggs meden kapacitet för 50 000...Det innebär att de miljökonsekvensanalyser somhittills gjorts är felaktiga eftersom de grundats påen alldeles för liten trafikmängd.I de ekonomiska beräkningarna har inte kostnadenför miljöskador tagits upp. Vad är värdet på stördamarina miljöer i och ? Vadkostar ytterligare luftföroreningar? Frågorna ärmånga -- svaren få.TunnelalternativetDet har aldrig prövats på allvar om enjärnvägstunnel går att få företagsekonomiskt ochsamhällsekonomiskt lönsam. IÖresundsdelegationens egen rapport (SOU 1989:4)framstår en tunnel som fullt möjlig att få lönsam.Danska expertbedömningar visar också att detfinns möjligheter att få tunnelalternativetekonomiskt lönsamt. Föreningen visar i ett utlåtande från september1993 att en järnvägstunnel är ekonomiskt lönsam.Om miljökonsekvensernas ekonomiska effekter tasmed framstår en tunnel som alltmer attraktiv.Bl.a. dessa studier visar att det är motiverat med enfördjupad analys av en järnvägstunnelsmiljökonsekvenser och ekonomiskaförutsättningar.Snabbtågens succéfyllda utveckling på kontinentenoch i visar att det är effektiva,moderna järnvägssystem som kommer att lösatransportbehovet i . Mer vägtrafik är intemöjlig av en rad ekonomiska och ekologiskaorsaker. Tåg som färdas i 200-- /h kanbetraktas som ett helt nytt kommunikationsslag.Det måste vi ta hänsyn till när infrastruktur medlång livslängd planeras.SlutsatsRemissvaren visar att en bro för vägtrafik inte ärförenlig med internationella och nationellamiljökrav. De ekonomiska beräkningarna förbroprojektet är också osäkra.Miljöhänsynen gör nu att broalternativet kanavfärdas.Jag vill därför fråga miljöministern:Är regeringen beredd att pröva andra former avfasta Öresundsförbindelser som är förenliga medmiljökraven?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 25 november1993/94:202 av (nyd) tillmiljöministern om vattenkvaliteten ochdjurhållningen på Öland:I samband med att öländska lantbrukare inlämnatvattenprover för analys av nitrat- och nitrithalterhar bl.a. tidningen tagit upp fråganom Ölandsvattnets tjänlighet och kopplat frågan tillgällande regler för stallgödsel.Öland har en djurtäthet som saknar motstycke iSverige. De riktvärden som finns för hela landetoch som skall vara uppfyllda den 1 januari 1995synes alltför höga för , som har ettmatjordslager som är alldeles för tunt för attnedbringa nitrat- och nitrithalter till en godtagbarnivå.Det bör vara ett vitalt intresse för att kunnamarknadsföra landskapet för dess rena miljö. Allabör ha intresse av att kunna erbjuda turister ochbofast befolkning ett friskt dricksvatten. Om dettaendast kan åstadkommas genom reducering avdjurbeståndet på så bör detta ske.Enligt Arla skall mjölk inte mottagas, om gårdenhar högre halt av nitrat och nitritkväve än perliter vatten. Inom EG lär kraven vara än högre.Har miljöministern för avsikt att närmare utredaoch också föreslå åtgärder för en ytterligarebegränsning -- kanske halvering -- av djurbeståndetpå för att därigenom bryta miljöförstöringenav närmiljön på ?1993/94:203 av (nyd) tillmiljöministern om vattenkvaliteten på Öland:Pressen i sydost -- inte minst tidningenÖlandsbladet -- har slagit larm omvattenförhållandena på . Vattnet har enligtvad som redovisats i pressen haft alldeles för högavärden av bl.a. nitrat och endotoxin. Man bör t.ex.inte ge spädbarn vatten med högrenitratkoncentration än . Dialysvattensom ges patienter på sjukhus lär inte få ha högreendotoxinhalt än 10 nanogram per liter.I privata brunnar på sydöstra har uppmättsnitrathalter på per liter vatten liksomendotoxinhalter på vatten.Det uppges att ett bolag -- -- nära knutet till Arla inhämtatvattenprover från 234 mjölkproducenter. Dessaresultat har inte ansetts kunna offentliggöras utanden enskilde lantbrukarens tillstånd.För att kunna vidta erforderliga åtgärder synes detnödvändigt att resultaten från provtagningarnaoffentliggörs.Ämnar miljöministern vidtaga några åtgärder föratt lägga fakta på bordet och därigenom möjliggöraåtgärder från samhällets sida för att åstadkommatjänligt vatten för djur och människor?1993/94:204 av () tillutrikesministern om kompensation tillMakedonien:Republiken var tillsammans medSlovenien den enda av republikerna i det fornaJugoslavien som uppfylldeBadinterkommisssionens kriterier förinternationellt erkännande. Till skillnad frånSlovenien uppnådde sinsjälvständighet utan militära skärmytslingar.Dessutom har en stor minoritetalbaner som utgör mellan en tredjedel och enfjärdedel av landets befolkning. tvingadelänge EG förhala ett internationellt erkännande,vilket fördröjt inträde iinternationella organ för samarbete och stöd.Inget enskilt land har drabbats så hårt av FN:ssanktioner mot somMakedonien. har traditionellt en stordel av sin avsättning i . Makedonienshandelsvägar går över respektive iGrekland, som blockerats av grekiskamyndigheter. artikel 50 medger statsom drabbas oförskyllt av FN-sanktioner attkompenseras. Så har ännu inte skett.Min fråga till utrikesministern är:Vad gör bilateralt och multilateralt för attrepubliken skall kompenseras föreffekterna av FN-sanktionerna mot ?1993/95:205 av () till statsrådetBo Lundgren om momsen och har lagt fram en rapport(1993:8) angående mervärdebeskattningen i ettEG-perspektiv. Den innehåller en rad olika förslagom formerna för och organisationen avmervärdebeskattningen inför ett svenskt inträde iEG.Enligt rapporten skall en lång rad beslut fattasredan under första halvåret 1994 för att kunnafungera vid ett tänkt medlemskap den 1 januari1995. Det finns därför anledning för regeringen attpå ett tidigt stadium ange viljeinriktningen i deolika frågor som berörs, t.ex. den övergripandeorganisationen för uppbörden, liksom olikadelfrågor. I den senare delen torde bl.a. förslagetatt företag med export/import-verksamhet skallövergå från tvåmånaders till enmånadsredovisningvara kontroversiellt.På vilket sätt avser statsrådet att behandla fråganom momsen i ett EG-perspektiv?1993/94:206 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattningen avföräldrakooperativ barnomsorg:Riksskatteverket har gjort en tolkning avskattebestämmelserna som innebär attföräldrakooperativ inom barnomsorgen ansesbedriva näringsverksamhet och skall skatta för sitteventuella överskott. Alla som är huvudman för enbarnomsorgsanläggning vet att det är nödvändigtatt ha en viss ekonomisk buffert. Det är därförorimligt att redovisa ett''nollresultat''. Ett överskott i ettföräldrakooperativ eller förening som bedriverbarnomsorg är helt uppbyggt av kommunala bidragoch föräldraavgifter.Vilket initiativ är statsrådet beredd att vidta för attdenna typ av beskattning skall upphöra?1993/94:207 av () till statsrådetBo Könberg om barnhjärtkirurgin:1988 presenterade en utredning,PM 1988:32, där man förordade en koncentrationav hela den svenska barnhjärtkirurgin till tvåkliniker. Rekommendationen hörsammades inte.I skrift Allmänna råd frånSocialstyrelsen 1992:3 försökte änen gång att få till stånd en ändring. I utredningenkonstateras att ''de bästa förutsättningarna för enförbättrad barnhjärtkirurgi finns i och iGöteborg''.En utveckling vid endast två kliniker innebär attföräldrar tillförsäkras en kvalitativt säkrare vård försina barn. Trots de starka rekommendationernafortsätter dock sjukhus att remittera till klinikersom dokumenterat inte ger bästa resultat.Beroende av var man bor i landet och vilket sjukhussom anses närmast ges hjärtsjuka barn därmedolika förutsättningar i vården.Avser statsrådet vidta åtgärder så attrekommendationerna inom barnhjärtkirurginföljs?1993/94:208 av () tillarbetsmarknadsministern omstödområdesplacering av kommun:Vetlanda kommun är inne i en djup strukturell krispå grund av trähusbranschens snabba tillbakagång.Boro-Hus AB har lämnat in sinkonkursansökan till . Ytterligare 94personer kan komma att mista arbetet. Vetlandakommun har tidigare ansökt om och fått avslag påatt få ingå i stödområde.Är arbetsmarknadsministern beredd att omprövadetta beslut i positiv riktning?1993/94:209 av () till statsrådet om doping:Riksdagen beslöt under vårsessionen ge regeringentill känna att en samlad översyn bör kommatill stånd beträffande bruket av anabola steroider.På förslag av ett anhälligt socialutskott uttaladeriksdagen att en analys bör göras ''avdopingproblemets omfattning och karaktär samtföljderna av missbruket på kort och lång sikt.Kopplingen mellan missbruket av dopingmedel ochannat missbruk och våldsbrott bör också studerasnärmare liksom behovet av ytterligare insatser motmissbruket. ''uttalade att översynen bör ''kommatill stånd under parlamentarisk medverkan''.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för at kommatill rätta med dopingproblemen?den 26 november1993/94:210 av () till statsrådetBeatrice om lärare som gör sig skyldiga tillpolitiskt betingade brott m.m.:Enligt uppgifter från elevkåren vid Lärarhögskolani är en av studenterna aktiv medlem i ennynazistisk grupp vid namn , varsledande personer kunnat bindas till olika typer avrasistiska våldsbrott.Även om ingen i bör avstängas från ett yrkeeller en utbildning på grund av sina åsikter, såundrar säkerligen många vilka kriterier i övrigt somskall gälla för att en person skall anses vara lämpligsom lärare.Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga:Vilka möjligheter finns för skolor,lärarhögskolor och lokala skolmyndigheter attingripa mot lärare eller lärarstuderande som gör sigskyldiga till politiskt betingade brott eller i sinundervisning åsidosätter grundläggandedemokratiska värderingar?1993/94:211 av () till statsrådet om Landshypotek:Landshypotekets framtida associationsform harvarit föremål för en längre tids diskussion. Förnärvarande väntar på regeringensinitiativ. Osäkerheten om innehållet i regeringensförslag och om slutliga ställningstagandeutgör självfallet ett orosmoment för Landshypoteksverksamhet.Som kristdemokrat menar jag att mångfalden avassociationsformer är värdefull och ett uttryck fören valfrihet för olika aktörer på marknaden attverka i den företagsform som bäst överensstämmermed målsättningen för verksamheten. En massivmajoritet av Landshypotekets ägare är överens omatt deras ändamål -- att ge ägarna bästa möjligalånevillkor -- sker bäst i en ekonomisk förening.Inom EG och andra delar av världen finns detmånga exempel på framgångsrika ochvälrenommerade kooperativa kreditinstitut.Landshypotek uppvisar en god lönsamhet, ettminimun av kreditförluster och enkapitaltäckningsgrad som ligger påca 10 %.Min fråga till statsrådet är:Är statsrådet beredd att lämna förslag somtillmötesgår önskemål?1993/94:212 av () tillarbetsmarknadsministern om servicen iglesbygden:Vid en frågestund här i den 16 novembersade att ''avregleringsfrågorna ärviktiga i ett regionalpolitiskt perspektiv''. Av svaretframgår inte om arbetsmarknadsministern anser attavregleringar är positiva eller negativa urregionalpolitisk synpunkt.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omhan anser att avregleringen av posten, flyget ochelmarknaden får positiva effekter för servicen iglesbygden.1993/94:213 av () tilljordbruksministern om ersättningen till hjortägare:I ett frågesvar i framhölls attJordbruksverket hade för avsikt att inom kortslutreglera ärendet från det första fallet avtuberkolos hos hjort. Efter att det första ärendetslutreglerats avsågs att snabbt slutreglera övrigaärenden utifrån de ersättningsprinciper som dåarbetats fram inom verket.Nu har förflutit sedan detta svaravgavs i , och ännu har varken det förstaeller det andra fallet slutreglerats.Detta är djupt otillfredställande, och många inomhjortnäringen känner sig åsidosatta ochoroliga inför framtiden.När kan de ovan anförda ersättningarna medanledning av arbetet med utrotning av tbc hoshjortdjur slutregleras?1993/94:214 av () tillutbildningsministern om ökad forskning:För att förstärka konjunkturvändningen och för attpå alla sätt gynna en utveckling av såvälforskningen som näringslivet i får inga''stenar ligga ovända''. Det finns många sätt att låtaforskningen och den spetsteknologiska industrinsamverka, till bådas fromma.Ett förslag som har skymtat i diskussionerna är attlåta inrätta befattningar som ''adjungeradeprofessorer''. Därmed avses att låta framståendeforskare, betalda av sitt företag, även påheltid arbeta med forskning vid en högskola, sedande erhållit kompetensförklaring för en sådanbefattning efter fakultetsutvärdering. Genom ettsådant förfarande skulle högskolan till ett minimumav -- eller helt utan -- kostnader kunna få ettväsentligt kapacitetstillskott. skullenärheten till pågående forskning snabbt kunna ledatill positiva förbättringar för industrin.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att medverkatill för att pröva ett system med adjungeradeprofessorer?1993/94:215 av () till statsrådetAlf om bistånd till Makedonien:Republiken var tillsammans medSlovenien den enda av republikerna i det fornaJugoslavien som uppfyllde Badinterkommissionenskriterier för internationellt erkännande. Tillskillnad från uppnådde sinsjälvständighet utan militära skärmytslingar.Dessutom har en stor minoritetalbaner som utgör mellan en tredjedel och enfjärdedel av landets befolkning. tvingadelänge EG förhala ett internationellt erkännande,vilket fördröjt inträde iinternationella organ för samarbete och stöd.Inget enskilt land har drabbats så hårt av FN:ssanktioner mot somMakedonien. var efter Kosovo denfattigaste delen av det forna Jugoslavien.Makedonien har ärvt för landet storainternationella skulder. hartraditionellt en stor del av sin avsättning i Serbien.Makedoniens handelsvägar går över Serbienrespektive i och har periodvisblockerats av grekiska myndigheter. FN-stadgansartikel 50 medger stat som drabbas oförskyllt avFN-sanktioner att kompenseras. Så har ännu inteskett.Kan ge bistånd till republiken att medverka till att landet kan fortsätta vara ettelement av stabilitet på ?1993/94:216 av () till statsrådetAlf om zigenarna -- 90-talets storaflyktingfråga:I det forna Öst- och finns istorleksordningen 10 miljoner zigenare eller roma.Det är en folkgrupp som inte är erkänd någonstans.Ett folk utan hemvist på samma sätt som judarnaföre tillkomst, som palestinierna varitoch som kurderna fortsätter att vara. Det är enfolkgrupp som inget majoritetssamhälle visat någonvilja att öppna sig för. Under varzigenarna en av de folkgrupper som utsattes försystematiskt folkmord. Pogromer mot zigenare ärvardag även i efter murens fall. Bakomsiffrorna på asylsökande i , ävenSverige, från flertalet nya demokratier i det fornakommunistväldet döljer sig otaliga zigenare -- ävenfrån krigets . Zigenarna kan mycket välkomma att bli 90-talets största flyktingfråga iEuropa -- trots det vi har bevittnat i detsönderfallande forna Jugoslavien.Min fråga till statsrådet är:Vad gör för att medverka till att förhindraatt zigenarna blir 90-talets stora flyktingkatastrof iEuropa?1993/94:217 av () tilljordbruksministern om hjorthägn:I många fall har hjorthägn inrättats på omställdmark. I flera fall har djur i hjorthägn drabbats avtbc. När djuren sedan avlivats kan problem uppståi bedömningen huruvida omställningen kommer attgodkännas eller ej. I vissa fall har dessutom delademeningar mellan eller inom myndigheter uppståttom vilka djurslag som skulle godkännas i hägn påomställd mark.Problemen har redan kommit i öppen dag i och medde inträffade fallen av tbc, och åtgärderna har fåtttill följd att även andra djurslag slagits ut.Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd attvidta för att lösa dessa problem?1993/94:218 av () tillarbetsmarknadsministern om stödet till kommunersom tidigarelägger underhållsarbeten:Inom ramen för arbetsmarknadsåtgärder kankommuner erhålla ersättning för att tidigareläggaplanerade underhållsåtgärder.Avsikten med detta bidrag är att stimulerakommunen att som ägare av anläggningar medstatsbidrag tidigarelägga planeratunderhållsarbete.Uppgifter förekommer om att enskilda kommunervid entreprenadupphandling av byggobjekt bryterur en delentreprenad för att låta utföra denna medstöd av arbetsmarknadsersättning.Anbudsgivare/arbetsgivare har då tvingatspermittera anställd personal som sedan fått utföraarbetet som bidragsberättigat objekt.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attsådant missbruk förhindras?1993/94:219 av () tillnäringsministern om nyföretagarlånen:Riksdagen fattade beslut angåendenyföretagarlånen . tilläggutifrån förslaget i propositionen godkändes. Iriksdagsbeslutet sägs det tydligt att det finns behovav en viss flexibilitet i tillämpningen så att lägrebelopp än skall kunna beviljas. Detta ärviktigt med tanke på att nyföretagarlånet förutsättsvara för av finansieringen, vilketinnebär att svarar mot en investering påca . Utskottet motiverar tillägget bl.a.med att omvandlingen av den offentliga sektornmåste underlättas.Efter vad jag erfarit visar det sig synnerligen svårtatt få denna möjlighet till lägre belopp att efterlevasi den praktiska hanteringen.Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attriksdagens beslut skall efterlevas?1993/94:220 av () till statsrådet om färgmärkningen av dieselolja:Den grönmärkta dieseloljan med skattefrihet somtillkommit efter den nya lagens ikraftträdande den1 oktober har tyvärr visat sig medföra besvärandehälsoeffekter för de maskinförare, skogsarbetarem.fl. som använder oljan till drivmedel i sinafordon. En utredning är på gång -- eller i vart fallarbetet med direktiv om en översyn av demiljömässiga effekterna av färginblandningen.Nu har de drabbade valet att antingen fortsätta medden obeskattade, hälso- och miljöriskabla oljaneller att med betydande merkostnader övergå tillden ofärgade oljan.Rimligen borde dessa merkostnader kunnakompenseras av staten i avvaktan på utredning ochnya beslut om märksystem för den obeskattadeoljan, t.ex. genom samma princip som gäller förden grupp förbrukare som behandlas i denhäromdagen antagna prop. 1993/94:79. Dettaskulle betyda att man antingen får göra avdrag ideklarationen för skattedelen av drivmedelsoljaneller att man får tillämpa modellen med försäkranpå heder och samvete vid inköpstillfället.Är skatteministern beredd att vidta snara åtgärderav exempelvis detta enkla slag för att kompenserade problem som uppstått för de drabbademaskinanvändarna m.fl.?1993/94:221 av () till statsrådetBeatrice om skolbiblioteken:Skolbiblioteken har varit en viktig del av skolansverksamhet. I skolbiblioteket har många barn ochungdomar sökt kunskap, bedrivitsjälvständiga studier, arbetat i grupp m.m.Välutrustade och välskötta skolbibliotek är entillgång om man vill ge alla barn möjlighet tillallsidig information. Skolbiblioteken har en viktigkulturell och demokratisk uppgift. rapporterasdet från olika håll i landet att skolbibliotekens rollförsvagas. Utlåningen sjunker och skolbibliotekenhar blivit ''stängda rum''.Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för atthöja skolbibliotekens status i framtidens skola?8 § Kammaren åtskildes kl. 11.05.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3§ anf. 21 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.