prot · GH0929 · 1993-11-24 00:00:00 — Även detta bör återspeglas i enutredning av det framtida nordiska samarbetet.De svenska miljöinsatserna i närområdenmåste inriktas på att maximera miljöförbättringenper investerad krona. Det innebär att svensk miljökan förbättras genom att investeringar görs i ökadomfattning i reningsverk och anläggningar iexempelvis . De nordiska länderna bör, isyfte att bl.a. uppnå högre effektivitet ochsamverkansfördelar, träffa en överenskommelseom att utse var sitt land i tillprioriterat projektland.Herr talman! Jag vill yrka bifall till vårmotion om en utredning av det framtida nordiskasamarbetet. Jag yrkar avslag på utskottetshemställan enligt p. 92 () replik:Herr talman! Jag vill bara erinra om vad utskottetskriver när det gäller förslaget -- som vi ävendiskuterade , -- om att utseett nordiskt fadderland för vart och ett av debaltiska länderna. Dessa fadderländer skallnaturligtvis särskilt beakta miljöförstöringen i deolika baltiska länderna. Vi tror inte att detta kanstärka samarbetet. Det sker redan nu mycketintensivt samarbete mellan de nordiska ländernaoch inom den europeiska unionen för att förbättramiljösituationen i . Jag håller med om attden är anmärkningsvärd och prekär. Men detförsiggår redan ett nära och väldigt intensivtsamarbete.Som jag sade tror jag inte att förslaget skulle stärkadet samarbetet. Jag tror att det är bättre om mankan ha en gemensam syn på de baltiska länderna.Sverige har ett alldeles särskilt och påtagligt ansvarför arbetena vid i , och detvet . Så jag kan inte riktigt förståupprepandet av detta krav.Anf. 93 (nyd) replik:Herr talman! Det är riktigt, , att det skerett utvidgat nordiskt samarbete, och det är vinaturligtvis för. Sedan har vi velat ta upp frågan omdetta kunde vara en lämplig väg att gå fram, dvs.att ett land sköter ett annat mottagarland. Det ärmöjligt att det finns faktorer som pekar emot detförslaget, men jag tycker att det är värt att pröva.Då skulle ett land ta hand om all infrastruktur, allamiljösatsningar och valutafrågor. Valutafrågorna ärkanske litet överspelade när det gäller ,eftersom man redan nu har en valuta som fungerarrätt hyggligt. Jag vidhåller ändå att detta är en vägsom man borde fundera över inom de nordiskaländerna. Frågan om att införa denna variant medett givarland och ett mottagarland har nog överhuvud taget inte tagits upp i Nordiska rådet.Anf. 94 () replik:Herr talman! Det är fråga om så stora pengar närdet gäller miljösatsningar i de baltiska staterna attinget land kan klara de omfattande insatser sombehövs. Det är absolut nödvändigt med ettsamarbete. Inte ens kan klara detta. Detbehövs ett samarbete inom hela världssamfundetför att man skall kunna förbättra den svåramiljösituationen.Anf. 95 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill bara avsluta med att säga attvi självfallet är med på att man skall ha ettsamarbete även utöver gränserna. Men man kanändå pröva den här modellen inom ramen för ettutvidgat nordiskt samarbete.Anf. 96 Miljöminister ():Herr talman! Jag beklagar att jag på grund av ettalltför långt sammanträde i intehar kunnat vara närvarande under den första delenav debatten. Men via uppställda TV-apparaterhörde jag hur gick på, och det fick migatt komma hit för att ta den debatten.Jag tycker nämligen att flera av inläggen här harvarit ganska förenklade versioner av verkligheten.Man diskuterar dessa frågor som om den storaallmänheten inte vet om att Nordiska rådetdisponerar en budget om 650 miljoner s.k. starkadanska kronor. Men det är naturligtvis inte helabilden. resonerar man som om det bara varatt ta av dessa pengar för att lösa miljöproblemenoch dessutom sysselsättningen i hela norra får ju finnas något sinne för proportioner ochnågon måtta på anspråken.Det stora och viktiga är det informella samarbetet,som är möjligt att driva i ett nordiskt sammanhangför att den vägen utöva tryck också på andra länderi vår närhet. Det är precis detta somstatsministrarnas diskussion i handladeom, nämligen hur tillsammans kan stärkaden europeiska sysselsättningens utveckling isamarbete med övriga EG--EFTA-länder. Detta ärbakgrunden till det uttalande om sysselsättningensom gjordes av statsministrarna i den 8november. Jag skall inte återge hela det uttalandet,utan jag skall endast nämna några rubriker.En rubrik lyder Utvidgad och fri handel.En annan rubrik lyder offentliga finanser förlägre räntor -- där finns ingenting omkonsumtionsstimulans, ytterligare rubrik lyder Strukturella reformerför fler och nya jobb. Under denna rubrikbehandlas små och medelstora företag, den aktivaarbetsmarknadspolitiken, de arbetssökandesposition på arbetsmarknaden, vilken bör stärkas,kompetensutvecklingen genom utbildning ochomskolning. Detta avsnitt har överlämnats direktfrån statsministrarna till för att behandlas med sikte påsessionen i . I dettauppdrag ligger också samråd med de fackligaorganisationerna i Norden.Det är alltså inte så, att vi på regeringssidan isoleraross från världen i övrigt, som antyddei sin retorik.Statsministrarna diskuterade även stabilavalutakurser, som var en annan huvudrubrik.Avsikten med detta gemensamma nordiska greppär alltså att föra frågorna vidare i det europeiskasammanhanget. Nästa möte för det europeiskarådet i är naturligtvis det förstamålet när det gäller att vidarebefordra dessauppfattningar.Det förhåller sig på samma sätt i fråga om miljön.Anspråken och behoven i vår omvärld är enorma.Det är fullt klart att dessa inte ryms inom någranordiska budgetar. Det skall man säga klart ochtydligt, vilket jag har gjort. Jag sade det till t.ex.miljöutskottet då man kom med anspråkpå 600 miljoner hit och ett ytterligare antal miljonerdit. talar om en helt annan form avnordisk samverkan. Man vill använda det nordiskasamarbetet för att mobilisera resurser som sedanskall användas gemensamt. Det tycker jag är bra.Därför har jag tagit initiativ till -- och det gjorde jaginnan diskussionen med miljöutskottet -- attMiljöministerrådet skall arbeta fram ett förslag, därman föreslår att man i alla de nordiska ländernaparallellt tar ut avgifter som är positiva frånmiljösynpunkt på t.ex. miljöbelastandeenergiråvaror. Dessa pengar skall sedan samlasihop för att ge en synergieffekt genom att mangemensamt ser till att dessa medel inriktas på destora problemen i vår omvärld, alltifrånBarentsregionen till , S:tPetersburgsområdet och Sosnovyj Bor,Sillamäedammen i , energisystemen i debaltiska republikerna och till ochkärnkraftverket . Det var bara någraexempel. Hela med de 140 miljarderkronor som enligt Helcomrapporterna krävs ärytterligare ett exempel. Diskussionen gäller alltsåde som skallmobiliseras. Då tycker jag att man skall tala om detoch inte på hemmaplan försöka att slinka undanoch säga: Nej, vi är inte beredda att ställa upp påsådana här insatser.Detta är inte bara en uppgift för miljöministrarna iNorden. Vi är ense om tagen, och vi kommer attdiskutera frågan på ett sammanträde medfinansministrarna i den 7 december.Därefter fullföljer vi ett förslag. Statsministrarnamåste hjälpa till att få fram ett realistiskt sätt atthantera de enorma behov som finns i vår omvärld.Eftersom detta över huvud taget inte har nämnts idebatten tyckte jag att det fanns utrymme att i allafall informera om detta.Det är naturligtvis fritt fram för alla niparlamentariker att visa att ni ställerupp på detta, så att någonting blir gjort för atthantera alla dessa stora problem i norra har tidigare utmanat Milj udvalget. Nuutmanar jag den svenska att ställa upp pådetta. Det handlar alltså om gemensamma förslagfrån alla nordiska länder för att finansiera deenorma insatser som krävs för att hanteraproblemen på t.ex. miljöområdet,kärnsäkerhetsområdet, sysselsättningsområdet etc.Jan talade om situationen i , därman har en socialdemokratiskt ledd regering och enarbetslösheten på . Det har inte heller därvarit möjligt att med snabba klipp hantera densituationen. Det borde i annat fall ha gjorts vid dethär laget. har ändå en arbetslöshet somligger högre än vår. Jag vet inte om exempletDanmark ingick som en del i i övrigtinnehållslösa retorik.Lars Moquist tog upp frågan om otympligbyråkrati. Min erfarenhet från det nordiskasamarbetet är att det är ett av de mer välfungerandeinternationella samarbeten som över huvud tagetfinns. Vid det här laget har jag under ganska mångaår studerat det både från insidan och från utsidan.Naturligtvis finns det alltid möjligheter attomdirigera resurser. Det är just vadstatsministrarna med sitt initiativ har varit ute efter,och det är precis det arbete som pågår. Varendaprojekt granskas för att de därefter skall kunna fåen ännu effektivare organisation.Observera det som litet lättvindigt bara brukarsvepas över, att människor uppskattar det nordiskasamarbetet. Jo, det bygger nämligen påkoncensusprincipen, att vi skall vara överens. Detinnebär emellertid inte att det är det mest effektiva.Det går inte fortast på det sättet. Diktaturer ärnaturligtvis i det avseendet överlägsna. Men vi harändå valt en förankrande koncensusprincip för attkunna genomföra stabila reformer i det nordiskasamarbetet, vilket vi också har gjort. Jag tycker att det är ett ganska gottbetyg, även om det inte alltid brukar inrymmasunder rubriken effektivitet. Men demokratiskteffektivt är det uppenbarligen, eftersom människoruppskattar det.Anf. 97 ():Herr talman! tog upp det som jagsade om . Om verkligenhade varit här och hört vad jag sade, när jaganvände bilderna från , hade det kanskevarit litet lättare att få en litet mer konstruktivdebatt i frågan. Men faktum är, om jag ändå skallge någon kommentar till den diskussionen, att jagrekommenderar att ta del av deintiativ som har tagits under den korta tid somDanmark har haft en socialdemokratisk regering.Under hela 80-talet var det ju en annan regering,eller hur? Men även den tog intressanta initativ. Jagmenar att vi kanske har litet grand att lära utavdanskarna.Det ekonomiska utskottet i harvarit ansvarigt för de medlemsförslag omsysselsättningen som diskuterades vid den senastesessionen. Eftersom jag har deltagit både i enarbetsgrupp och i utskottet vill jag bara upplysaOlof om att vi inte har haft något slagsbudgetperspektiv på den frågan. Det är precis såsom säger, att intebara är en budgetapparat. Det handlar också om ettinformellt samarbete. Att det kan utvecklas tillgemensamma nordiska initiativ är naturligtvisockså värdefullt. Det var det perspektiv som vihade.Det är riktigt att statsministrarna gjorde ettuttalande i samband med sessionen på . Omvi skall vara ärliga innehöll det knappast någotkonkret. Men jag vill ändå försöka att ha en positivsyn, eftersom intiativkraft ändå visades.Vi blir nu informerade om att frågan omsysselsättningen har lämnats över till olikaansvariga inom regeringen. Vi ser naturligtvis framemot vad detta kan resultera i inför nästa årssession. Men jag vill ändå fråga : Ärdetta det enda intiativ som har tagits eller planerasför att verkligen se till att vi vid nästa session kanföra en ordentlig generaldebatt om sysselsättningenoch om möjligt komma fram till konkreta åtgärder?I utskottet var vi i alla fall medvetna om att tidenvar knapp. Därför utgår jag från att man har tagitytterligare initiativ utöver ett skriftligt uttalandefrån statsministrarna till finansministrarna och vaddet nu var.Anf. 98 (nyd):Herr talman! Jag har inte för avsikt att gå i polemikmed miljöministern om Nordiska rådetsarbetsformer. Det vi ville ha var en allsidigutredning och att vi skulle bli överens om tagen iNordiska rådet.Olof utmaning när det gällermiljösatsningar tycker jag rimmar litet illa med deninriktning som anges i utskottsbetänkandet, därman bl.a. redovisar utskottets arbete enligtföljande: arbete har präglats avstatsministergruppens rapport och planerna på ennyvärdering av det framtida nordiskakultursamarbetet. Enligt de framlagda förslagenskall kulturbudgeten få en 25-procentig ökning1994 och utgöra av den nordiska budgeten1996. Utskottets internationella verksamhet harfortsatt inom de tillsattaarbetsgrupperna för relationer till EG-parlamentet.Man tar här upp en del frågor om kultur- ochutbildningsinsatser, forskningsområdet samtförslag om nya riktlinjer för , klarare profilering av den nordiskadimensionen i läroplanen när det gällerhushållsundervisning i de baltiska länderna.Personligen är jag mycket mer positiv till OlofJohanssons prioritering, dvs. av miljön.I utrikesutskottet har vi för någon månad sedanbl.a. blivit varse ett problem som kanske är ett litetproblem, nämligen i Sillamäe.Problemen omfattar naturligtvis helaÖstersjöområdet och inte minst Östersjön.Miljöministern påpekade att resursbehovet förÖstersjön enligt Helcom skulle ligga på 140miljarder kronor. Det är väsentligt att inte splittraupp resurserna på en rad andra områden. Detuppstår en konfliktsituation mellan OlofJohanssons utmaning till de nordiska länderna ochriksdagen att satsa på miljön och Nordiska rådetsinriktning som i ganska stor utsträckning handlarom kultur.Anf. 99 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig ta upp det senare först ochbara kommentera det med den anmärkningen attden omprioritering som statsministrarna toginitiativ till ligger inom ramen för den nordiskabudgeten om . Vad jag taladeom gällde att vidga möjligheterna till samordnadeaktioner från de nordiska länderna, och då måsteman gå fram utanför den nordiska budgeten ochkomma överens om hur man parallellt i de olikanordiska länderna skall finansiera gemensammainsatser. Syftet skall naturligtvis vara dels att ökavolymerna, dels att uppnå synergieffekter, dvs. blir effektivare tillsammans än man är var försig.Det förekommer ett informellt samarbete, och detär inte så att man gör saker och ting helt ovetandeom varandras insatser. Om de nordiska ländernatillsammans bara på miljöområdet satsar istorleksordningen i de trebaltiska republikerna, krävs det samordning för attinsatserna skall bli så effektiva som möjligt, för attde skall angripa rätt problem och ge verkligtlångsiktiga effekter. Det är detta problem som vihar tagit upp, inte minst mot bakgrund av dejättelika insatser som krävs när det gäller t.ex.energisystem, omhändertagande av avfall i olikatappningar och kärnsäkerhet.Kärnsäkerheten är, som alla vet, aktuell på mångaolika nivåer i världen. Där har G 7, G 24 och en radfinansiella institut, senast Nuclear Safety Accountinom Europeiska , medverkatför att försöka få litet ordning på de satsningar somgörs i hela . gör mest i Nordenpå det här området, och vi kommer naturligtvis attfortsätta att arbeta oförtrutet och bilateralt meddetta.Jag hoppas t.ex. att vi när president hit skall diskutera dekonkreta åtgärder från självt som krävs iform av avtal, beslut från myndigheter ochanslutning till internationella konventioner för attvi skall kunna göra konkreta insatser i t.ex.Ignalina-reaktorn, utan att för den skull stå för helaansvaret om olyckan skulle vara framme. Detarbetet fortsätter självfallet, men vi vill höja dessnivå ytterligare ett steg genom ett förbättrat ochmera ambitiöst nordiskt samarbete.Jag skall inte gå vidare på temat det danska och detsvenska. Jag vill bara helt kort konstatera attDanmark inte med några snabba klipp har lyckatsatt sänka sin arbetslöshet. Det är ett större och --om uttrycket tillåts -- mera gemensamt problem änså. Det är därför viktigt att det europeiska arbetetmed kraft fullföljs. Det som då är viktigt ärnaturligtvis den rekommendation som antog i , och i uppföljningen avdet arbetet får finansministrarna en roll. Jag kanockså tänka mig att arbetsmarknadsministrarna fårdet.Detta pågår nu med sikte på Stockholmssessionen.I det sammanhanget kommer också en inbjudan attgå ut till de fackliga organisationerna. Det är vadsom är på gång utöver finans- och statsministrarnasgemensamma och mera principiellt hållnauttalande.Herr talman! Jag har försökt att skingra åtminstoneen del av missförstånden i detta sammanhang. frågade mig om andra initiativ. IMariehamn signerades t.ex. ett utbildningsavtal,som skall läggas fram för underStockholmssessionen. Det syftar tillkompetenshöjande åtgärder, innefattande fritttillträde för ungdomar och andra som söker sig tillutbildningar i . skall vara enutbildningsgemenskap.Den sortens åtgärder kan de nordiska ländernatillsammans med fördel klara inom de snävaekonomiska ramar som är anvisade. Däremotmåste den konkreta utbildningsinsatsen liggautanför den nordiska budgeten. Vi skall där, somjag ser det, ha samma synsätt som vi har påmiljöområdet, dvs. att vi skall försöka samordnainsatser och få ut mera av de pengar som vi satsar.Som sade: Trots den största insatseni modern tid i vårt eget land påarbetsmarknadspolitikens område är det självklartatt vi -- just därför att vi satsar så mycket -- ocksåskall samordna arbetet med de övriga nordiskaländerna för att få ut det bästa möjliga av de kanske80--90 miljarder som anslås på helårsbasis.Anf. 100 (nyd):Herr talman! Jag tycker att miljöministern blandarbort korten i prioriteringsresonemanget. Detverkar litet egendomligt att inomramen för de 650 miljonerna gör prioriteringar påkultursidan, vilket många kan tycka är bra, medanOlof säger att det skall vara en utmaningför och andra parter att göramiljösatsningar, bl.a. för att rena . Hurkan det komma sig att inte inomramen för sin sedvanliga budget arbetar för att satsapå miljön? 650-miljonersbudgetborde mera spegla en inriktning på miljön än påkulturen.Olof får väl försöka klargöra hur manskall kunna satsa på kulturen som mangör en jättesatsning på miljösidan. Jag tycker inteatt dessa båda budskap går ihop.Anf. 101 Miljöminister ():Herr talman! Det är viktigt att ta fasta på attstatsministerinitiativet bl.a. innefattar att vi ärmedvetna om det ökande europeiska samarbetet,oavsett om det handlar om EFTA, EES-avtaleteller ett framtida eventuellt medlemskap i då att använda det nordiska samarbetet föratt prioritera det genuint nordiska, det som ingenannan kan hantera åt oss. Den nordiska kulturen ärvår; alltså prioriterar statsministrarna i sitt initiativkulturen inom ramen för den nordiska budgeten.Det är mycket tydligt.När det sedan gäller miljön i vår omvärld ärintresset litet olika beroende på geografiskt avståndoch på hur mycket man själv berörs avmiljöförstöringen. Jag tycker att varen utmärkt exponent för just detta tänkande.Behoven är för stora för att kunna hanteras inomramen för den nordiska budgeten. Det gäller istället att utnyttja det nordiskasamordningsmaskineriet för att koordinera det somvi nationellt kan mobilisera utanför den nordiskabudgeten. För att klara den uppgiften harstatsministrarna också sagt, vilket har följts upphela vägen, att miljön skall ha en oförändradställning i budgeten. Man har alltså inte föreslagitnågra besparingar för att finansiera de ökadekultursatsningarna.Jag tolkar detta helt enkelt så att det arbetet skallgå vidare och vara en bas för att man skall kunnagå utanför det nordiska samarbetet och med merainformell samordning mobilisera resurser förgemensamma insatser i vår omvärld. Då krävs detnaturligtvis en del bassamverkan inom ramen fördet nordiska samarbetet.Det är också min erfarenhet att detta fungerar bra.Vi har lätt att nå varandra, och vi har mångagemensamma uppfattningar som vi driver via detnordiska samarbetet. Vi träffas som miljöministraroch pratar t.ex. igenom hur vi skall ställa oss isamband med de svavelförhandlingar som förnärvarande pågår i inom ramen för ECE,FN:s ekonomiska kommission för . Det ären självklarhet för oss att vi samordnar oss våranordiska intressen när vi ändå träffas på nordiskbasis. Det är detta som kallas ett informelltsamarbete.Det är väl utmärkt, och det handlar inte bara omvår egen närmiljö utan om hela och om hurvi skall agera i UNCED, alltså på global basis. Detär så vi skall utnyttja det nordiska samarbetet. Dåfår det ännu bättre effektivitet än om man ägnar sigbara åt de frågor som kan betalas inom en mycketsnäv budget på 650 miljoner s.k. starka danskakronor.Anf. 102 (nyd):Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagvill bara önska lycka till ikommande lobbyverksamhet för satsningar på vårnärmiljö. Att miljön är en av de viktigaste frågorna,särskilt här uppe i , är vi helt överens om.Så lycka till med den lobbyverksamheten!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 25 §. )24 § tillträde till konventionenTredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 25 §. )25 § Tillämpning i fråga om av lagen omvissa internationella sanktionerTredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUU3 Mänskliga rättigheterMom. 4 (kvinnans rätt till abort)1. utskottets motivering2. motiveringen i res. (kds)Votering:266 för utskottet22 för res.61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 10 v, 69 m, 24 c, 24 fp, 3 kds, 16 nyd, 3 -För res. :3 m, 19 kdsFrånvarande:21 s, 4 v, 8 m, 7 c, 9 fp, 4 kds, 7 nyd, 1 -Mom. 14 (bistånd till irakiska )1. utskottet2. (v)Votering:277 för utskottet14 för men.58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 71 m, 24 c, 25 fp, 21 kds, 17 nyd, 1 -För men. :12 v, 2 -Frånvarande:20 s, 2 v, 9 m, 7 c, 8 fp, 5 kds, 6 nyd, 1 -Övriga momentKammare biföll utskottets hemställan.UU6 Nordiskt samarbeteMom. 4 (utredning av det framtida nordiskasamarbetet)1. utskottet2. (nyd)Votering:274 för utskottet19 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 12 v, 72 m, 24 c, 25 fp, 22 kds, 3 -För res. :19 nydFrånvarande:22 s, 2 v, 8 m, 7 c, 8 fp, 4 kds, 4 nyd, 1 -Mom. 8 (kommunikationerna inomBarentsregionen)1. utskottet2. (v)Votering:282 för utskottet13 för men.54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 24 c, 25 fp, 22 kds, 19 nyd, 2 -För men. :12 v, 1 -Frånvarande:20 s, 2 v, 8 m, 7 c, 8 fp, 4 kds, 4 nyd, 1 -Övriga momentKammare biföll utskottets hemställan.UU8 tillträde till konventionen omförlikning och skiljedom inom ESK m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU9 Tillämpning i fråga om av lagen om vissainternationella sanktionerKammaren biföll utskottets hemställan.26 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1993/94:77 En ombildning avarbetsgivarorganisationen för det statliga områdetSkrivelse1993/94:95 Redogörelse för handläggningen avprövningen av ansökan om en fast förbindelse överÖresundMotionernamed anledning av prop. 1993/94:50 Fortsattreformering av företagsbeskattningen1993/94:Sk5 av m.fl. (s)1993/94:Sk6 av ()1993/94:Sk7 av och ()1993/94:Sk8 av m.fl. (v)1993/94:Sk9 av ()1993/94:Sk10 av ()1993/94:Sk11 av m.fl. (s)1993/94:Sk12 av m.fl. (s)1993/94:Sk13 av och Bo G Jenevall(nyd)1993/94:Sk14 av och ()1993/94:Sk15 av m.fl. (s)1993/94:Sk16 av ()med anledning av prop. 1993/94:85 Vissaskattefrågor rörande livförsäkring1993/94:Sk17 av m.fl. (s)1993/94:Sk18 av och Bo G Jenevall(nyd)med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn avtjänstebeskattningen, m.m.1993/94:Sk19 av m.fl. (s)1993/94:Sk20 av m.fl. (s)1993/94:Sk21 av m.fl. (v)1993/94:Sk22 av ochRosa Östh (c)1993/94:Sk23 av ()1993/94:Sk24 av och ()1993/94:Sk25 av ()1993/94:Sk26 av och Bo G Jenevall(nyd)med anledning av prop. 1993/94:91 Vissafastighetsskattefrågor, m.m.1993/94:Sk27 av ()1993/94:Sk28 av m.fl. (s)1993/94:Sk29 av m.fl. (s)1993/94:Sk30 av och ()1993/94:Sk31 av i Stockholmm.fl. (nyd)27 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 november1993/94:64 av () till statsrådetUlf om och EMU:År 1997 -- eller allra -- är det tänkt attEMU:s tredje fas skall börja gälla. Då skallgemensam valuta och gemensam centralbankinföras. måste medlemsländerna enligtMaastrichtfördraget ha uppfyllt bestämdakonvergenskrav vad gäller budgetunderskott,statsskuld, växelkurs, räntor och inflation.Dessutom måste länderna i förekommande fall haändrat sina lagar så att de nationella riksbankernagaranterat är politiskt oberoende och harprisstabilitet som huvudmål.När dessa kriterier är uppfyllda fråntas ländernasina nationella penningväsenden.