prot · GH0927 · 1993-11-19 00:00:00 — Det är dess värre ett faktumatt en viktig orsak till att kompetensmässigtoch därmed även industriellt och tillväxtmässigtkommit på efterkälken står att söka iutbildningspolitiska missgrepp under de senaste 20åren.Lena är väl förtrogen med att bl.a.mitt parti och många med mig i denna kammareunder 80-talet tjatade på den dåvarande regeringenom att bygga ut den högre utbildningen. Mennej, då behövdes ingen utbyggnad.Lena vet också att harmitt parti och andra med mig tjatat på de dåvarandesocialdemokratiska regeringarna om detbekymmer som den stela och centralstyrdahögskolepolitiken ledde till. ser vi effekterna,nämligen att de som styrdes in i utbildningar motoffentlig sektor-yrken inte har någon utkomst ochatt de yrken som industrin har behov av intehar några utövare.Detta är en bas för vårt framtida samtal, och det ären bas som säger mig: Låt oss inte göra ommisstagen, för de tar oerhört att växla uppigen i nya utmaningar och ny framtid!Lena säger att jag inte har någotintressse för de vuxnas behov av kunskap. Det ärmöjligt att det passar in en valrörelseretorik, mendet har mycket litet med verkligheten att göra.För det första: Jag sätter inte grupp mot grupp. Ochför det andra: Hela utgångspunkten för arbetetmed Agenda 2000 är att bokstavligen varjemänniskas personliga kompetens kommer attbehövas.Det är dessutom både fel och, tycker jag, litettråkigt i en debatt som denna att försöker sig på att hävda att det pågår ettsystemskifte i landets utbildningspolitik som ställerkvinnor och invandrare utanför. vet ju att aldrig någonsin har så mångamänniskor i varit i utbildning som förnärvarande.Låt mig säga, herr talman, att hela min ansats medAgenda 2000-arbetet har varit att inbjuda hela detsvenska samhället till öppen diskussion om hurlandets utmaningar skall mötas. Jag är mycketangelägen om att inte för tidigt komma fram mednågra slutsatser. Slutsatser för tidigt tenderar alltidatt låsa debatt och meningsutbyte. Men en sak ärjag säker på, nämligen att det bara är genom högkvalitet och mycket stor flexibilitet, rörlighet ochmångfald som framtidens utmaningar kan mötas.Jag är nämligen övertygad om att skulle vibestämma oss för att även framgent styra detsvenska utbildnings- ochkompetensutvecklingsarbetet från regering ochriksdag i varje detalj, kommer att bliöverspelat av länder som bättre förstår attframtiden tillhör rörlighet, flexibilitet, de unikakombinationerna, snarare än de från politikensbord centralstyrda utbildningssystemen.Anf. 59 ():Herr talman! När Per gärna uppehåller sin beskrivning av vad som förevarit, verkar detväldigt mycket som att han hellre vill göra det änatt tala om framtiden. Det är väldigt viktigt för PerUnckel att tala om sin historieskrivning, förModeraternas historia i det här sammanhanget ärinte särskilt vacker. Jag tycker att det är ganskaofruktbart att debattera på det sättet, men jagmåste väl göra det då.När jag tycker att vi kan vara stolta över att vi iSverige har beskrivits som världsmästare ivuxenutbildning, skall man veta att Moderaternahela tiden var emot satsningarna påvuxenutbildning. År motionerade de om attminska den kommunala vuxenutbildningen ochminska folkbildningen. De har velat dra nervuxenstudiestödet och var emot att det över huvudtaget infördes en gång.Nu i regeringsställning fullföljer man detta. Det varkomvux och folkbildningen man attackerade i sinförsta budget. Det är vuxenstudiestödet som mannu planerar att dra in. Det är minsann inte att visastor förståelse för de vuxnas möjligheter tillutbildning utan någonting helt annat.Sedan gör Per ett stort nummer av att mansatsar mycket på den högre utbildningen. Det äralldeles självklart att göra det , i den situationsom vi har. Det hade en socialdemokratisk regeringgjort också. Vi har varit med om varje studieplatssom Per har tagit fram, och vi har krävt merän det.Men hur är det med historien då, Per ? Närvi byggde ut högskolorna regionalt, var ni helt emotden reformen. På samma sätt var det när vireformerade gymnasieskolan för att ge allaungdomar en treårig gymnasieutbildning. Det varni emot. De yrkesinriktade utbildningarna skulleinte få bli treåriga. Så lång utbildning behövdetydligen inte vissa av ungdomarna, enligt eruppfattning. Men då lägger man en dålig bas för enfortsatt möjlighet till fort- och vidareutbildning iarbetslivet.Att dra fram Per och hans partis historiavad gäller att verka för en ordentlig satsning påutbildning är inte särskilt positivt för honom.Anf. 60 Utbildningsminster PER ():Herr talman! säger att jag inteär intresserad av att diskutera framtiden. Agenda 2000 handlar om framtiden. Detär en bit kvar tills vi är , och vitänkte vara väl förberedda för den.Lena är mycket välkommen att deltakonstruktivt i det arbetet. Som jag sade tidigare:Att förändra det svenska kompetens- ochutbildningssystemet är en utmaning som är långtstörre än bara inbegripet landets regering. Dethandlar om riksdag, regering, kommuner,landsting, företag och enskilda människor inteminst. Så till detta arbete inbjuder jag alla ochenvar att delta med konstruktiva idéer om hurSveriges potential skall kunna utnyttjas på bästasätt.Jag skall inte gräla om historien i störreutsträckning än vad som är nödvändigt för att läggaen god grund för framtida analyser. När diskuterar komvux ochvuxenutbildning finns det emellertid anledning attminnas vad hennes partikollega i televisionen , när han talade ombehovet om att i hans perspektiv satsa på barnen.Han gjorde enligt min mening en alldeles korrektfilosofisk-moralisk analys i när resurserna ärknappa, när man tvingas till de hårda valen.Odd sade att då är det rimligt att vi somär litet äldre avstår litet mer för dem som är litetyngre. Jag delar uppfattning omdetta. Det innebär inte att jag eller, antar jag, OddEngström tycker att det är oviktigt att satsa påäldre, men det innebär att vi tar ansvar för detofrånkomliga valet, när resurserna inte räcker tillallt.Sedan, herr talman, ett par kommentarer om deregionala högskolorna respektive gymnasieskolan.Som har upptäckt i det förslagtill ny läroplan som nu diskuterar, för attgå bakifrån i dessa två frågor, har regeringenföreslagit att vi skall ge upp låsningen i frågaom gymnasieskolans pensum. I stället skall vi talaom de behov som elever med olikartad inriktningoch olika intressen har av en bra utbildning. Det ärgod utbildningspolitik. Om det tar ett, två, tre är egentligen mindre viktigt. Det viktiga äratt barn och ungdomar får den utbildning deefterfrågar och har behov av.Så till slut om de regionala högskolorna. Jag tror attregionala högskolor behövs men med ett möjligennågot annorlunda uppdrag än det uppdrag somligger på de stora universiteten. Det viktiga för är att bereda flera ungdomar meningsfull ochgod utbildning, utbildning av allra högsta kvalitet.Det är i denna del som jag dess värre tvingas attpåminna om, hur smärtsamt detän må vara att höra det, att underlåtenhetssyndernaunder nu gravt begränsar Sverigesmöjligheter att utveckla sin kompetens på bästasätt.För det är inte möjligt att över förändra detsom brustit . Det finns intemöjlighet att bygga ut så fort man vill, och det finnsinte möjlighet för en arbetsmarknad som haranpassat sig efter det lägre utbudet av utbildadarbetskraft att suga upp alla dem som vi i och försig skulle vilja utbilda.Det är därför regeringen nu långsiktigt försökerbedöma hur kompetensutvecklingen skallorganiseras. Jag ber att få understryka''långsiktigt''. Jag tror att det vore en befrielse förungdomar, arbetsmarknad och för politiken om viavstod från att se utbildningen bara som enarbetsmarknadsåtgärd som vi kommer rusandemed när arbetsmarknaden i övrigt brister.Utbildningen skall i stället ses som en långsiktiginvestering. Gör vi det, talar vid redan om villkorenpå andra sidan sekelskiftet.Anf. 61 ():Herr talman! Att använda ett citat av OddEngström för att hävda att de vuxna inte skall hanågon plats i en kraftfull utbildningssatsning är, PerUnckel, litet väl grovt.Jag håller fullständigt med om att vimåste satsa på barnen, och jag tycker att regeringengör det alldeles för litet. Men det hindrar inte ensatsning på en kraftfull vuxenutbildning och enkraftig kompetensutveckling för de vuxna. Dettamåste göras, trots att utbildningsnivån ärhögre än någonsin tidigare.Det kräver att många aktörer deltar somutbildningsanordnare -- komvux, folkhögskola,studieförbund, AMU, högskola, utbildning iföretag osv. Men det krävs mer.Det krävs rekryteringsfrämjande insatser. Dessvärre har regeringen tagit bort de särskilda medlenför uppsökande verksamhet.Det krävs realistiska ekonomiska villkor underutbildningstiden. Studiefinansieringen för de vuxnamåste vara bra. Dess värre håller regeringen på attförstöra det vuxenutbildningsstöd som har funnits,vilket har varit väldigt bra.Det krävs att många av dem som lägger nermöda på, och även får glädje av, ökade kunskaper,nu också får användning av sina kunskaper iarbetslivet.Det krävs alltså en arbetsorganisation som på etthelt annat sätt tar till vara de anställdas kompetens,så att de får ta ansvar och får rätt till inflytande.Regeringen försämrar dessa möjligheter närarbetsrätten attackeras.Det krävs samverkan, inte minst med de fackligaorganisationerna, något som Per negligerar.Det krävs inte centrala pekpinnar, Per , ochingen central reglering. Men det krävs ettansvarstagande också för de vuxnas rätt ochmöjlighet till utbildning. Jag beklagar att jag intekan se att Per vill ta det ansvaret.Anf. 62 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag använde inte exemplet med OddEngström för att säga att man inte skall satsa på enkraftfull utbildning för vuxna. Vad jag gjorde varatt använda ett i mitt tycke modigt uttalande avOdd för att understryka att man iblandtvingas till val. När valen uppstår på det sätt somOdd beskrivit, tycker jag att det kan varaen klok politik att minnas att investeringar i ungamänniskors framtid sannolikt är det viktigaste avallt.Avslutningsvis, herr talman, vill jag kortkommentera det som senastsade, nämligen att det gäller att åstadkommarekrytering också av medarbetare som vill utbildasig. Jag delar den uppfattningen.Jag tror att en av de stora utmaningarna kommeratt bli att motivera människor att söka sig till all denutbildning som de nog kommer att behöva. Då talarjag om långt mycket mer än kurser och kortare tingsom syftar till att hålla sig à jour med det dagligaarbetslivets utveckling. Det handlar bokstavligenom att utbilda sig mycket mera hela livet.Jag vet att inte gillar analysen,men likväl tror jag dess värre att den är sann,nämligen att det finns ett sambandmellan avkastningen av det man investerar i ochvilligheten i att investera. Även om inte gillar det tror jag att man måste tolereraatt mera utbildning ger mera lön och bättrekarriärmöjligheter. Dessutom är jag alldelesövertygad om att det är det bästa sättet, herrtalman, att få ungdomar och gamla från miljöer därutbildning inte är något självklart, att ta sig överden tröskel som det alltid innebär att ta sig an detoanade och tidigare okända.Slutligen samverkar jag, som jag i denna kortadebatt har försökt att understryka, med alla som villdelta i arbetet med Agenda 2 000. Vi hade kallat tillett möte som ägde rum i går. Jag beklagar attLandsorganisationen inte var där. Jag hoppas inom LO framgent skall finna det meningsfulltatt tillsammans med representanter för praktiskttaget alla andra delar av samhället delta i det härarbetet. Vi behöver mobilisera hela det svenskasamhället för de utmaningar som vi nu står inför.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:N7--N15 till näringsutskottet1993/94:U3 och U4 till utrikesutskottet9 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1993/94:9 Stiftelser1993/94:L1 av m.fl. (s)1993/94:L2 av och ()1993/94:L3 av och ()1993/94:L4 av m.fl. (v)1993/94:L5 av ()med anledning av prop. 1993/94:75 Arvoden tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samtvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.1993/94:So19 av och ()1993/94:So20 av m.fl. (nyd)1993/94:So21 av ()1993/94:So22 av m.fl. (s)1993/94:So23 av ()1993/94:So24 av ()1993/94:So25 av m.fl. (v)1993/94:So26 av ()1993/94:So27 av ()1993/94:So28 av m.fl. (s)1993/94:So29 av ()med anledning av prop. 1993/94:76 Åtgärder för attstabilisera bostadskreditmarknaden1993/94:Bo10 av m.fl. (s)1993/94:Bo11 av m.fl. (s)1993/94:Bo12 av m.fl. (v)1993/94:Bo13 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1993/94:78 Frågor omoffentlig upphandling1993/94:Fi14 av och ()1993/94:Fi15 av m.fl. (v)betänkande1993/94:KU10 Kommission om utredningen avmordet på betänkanden1993/94:SkU3 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Litauen1993/94:SkU5 Ändring i dubbelbeskattningsavtaletmellan och betänkanden1993/93:JuU5 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag1993/94:JuU6 Teleavlyssning och teleövervakningLagutskottets betänkanden1993/94:LU5 Ändringar i lagen om internationelljärnvägstrafik1993/94:LU6 Referensränta vid konsumentkrediter1993/94:LU10 Övergångsbestämmelserna tillupphovsrättslagenUtrikesutskottets betänkanden1993/94:UU3 Mänskliga rättigheter1993/94:UU6 Nordiskt samarbete1993/94:UU7 Avskaffande av ekonomiskasanktioner mot Sydafrika1993/94:UU8 tillträde till konventionenom förlikning och skiljedom inom (ESK) m.m.1993/94:UU9 Tillämpning i fråga om av lagen(1971:176) om vissa internationella sanktionerKulturutskottets betänkanden1993/94:KrU4 Officiell namnlängd m.m.1993/94:KrU6 Tornedalsfrågor1993/94:KrU7 Bibelfråga1993/94:KrU8 Pliktexemplar av dokument1993/94:KrU9 betänkanden1993/94:JoU4 Godkännande av konventionen ombiologisk mångfald1993/94:JoU7 Svensk verksamhet i Antarktis1993/94:JoU8 Miljöskyddslagstiftning m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU8 Bidrag till Stiftelsen , m.m.c10p > 10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 november1993/94:172 av () tilljustitieministern om lönegarantin:Enligt uppgift arbetar regeringen med ett förslagom förvandling av reglerna för lönegarantin sombl.a. innebär att man måste vara anstäld sexmånader före en konkurs för att komma iåtnjutande av lönegarantin.En sådan regel skulle innebära att många anställdaskulle drabbas på ett orimligt sätt vid konkurser.Min fråga till justitieministern blir således:Avser justitieministern att lägga fram ett sådantförslag?1993/94:173 av () till statsrådetUlf om kvinnorepresentationen iförhandlingsdelegationer:Den bild som nu förmedlar till äratt de svenska kvinnorna i praktiken är obefintligai såväl beslutssom förvärvssammanhang.I förhandlingssammanhang syns aldrig någonkvinna, och vid den svenska delegationen, somspelar en nyckelroll i kontakterna medkommissionen, finns det 22 män och 5 kvinnor.Svenska kvinnor tror att Europaministerredan har anammat mönstret på kontinenten.Därför vill jag fråga:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ändraden uppfattningen?1993/94:174 av () tillutbildningsministern om rätten att utfärdamagisterexamen:En prövning av vilka högskolor och universitet somskall ges rätt att utfärda magisterexamen harinletts. I och med att uppdraget att pröva fyrahögskoleenheter slutförts och sammanställts i endepartementspromemoria, DS 1992:127Magisterexamen vid vissa högskolor, har förstasteget tagits mot en översyn av alla universitets ochhögskolors rätt att ge magisterexamen.Utbildningsutskottet uttalade när man behandladepropositionen om ny högskolelag (UbU:3) att manförutsatte att prövningsarbetet bedrivs i rask takt såatt de mindre och medelstora högskolornaskonkurrensläge visavi universiteten inte försämras.Jag vill understryka vikten av att denna prövning nusker skyndsamt även för övriga högskolor somönksar ge magisterexamen.Vilka åtgärder vidtas nu för att denna utvärderingkommer till stånd för alla högskolor ochuniversitet?1993/94:175 av () tillkulturministern om tillfälliga uppehållstillstånd förkosovoalbanska flyktingar:Enligt tidningsreferat besökte ambassadrådetTorsten K. G. och andre sekreterarenPetré samt konsuln vid svenskaambassaden i den kosovoalbanskepresidenten iPristina.Detta skedde endast efter detatt en delegation från ochStatens invandrarverk besökt bl.a. presidentRugova för att undersöka om de kosovoalbanskaflyktingarna som finns i kan återsändas.Vid hemkomsten förteg delegationen attpresidenten vädjat om tillfälliga uppehållstillståndför sina landsmän, men har nödgats erkänna att såvar fallet sedan presidenten via fax till Farrdementerat att han skulle ha gett klartecken föråtersändande. Vid det senare besöket från Sverigehade presidenten återupprepat att situationenförvärrats.Avser invandrarministern vidta någon åtgärd medanledning av den kosovoalbanske presidentensvädjan?1993/94:176 av () till statsrådetBo Lundgren om skatteväxling för miljön:Vi står nu inför två mycket stora och akutautmaningar. Dels måste vi hitta lösningar påallvarliga och växande miljöproblem, dels bekämpaen allt högre arbetslöshet. Miljöproblemen handlarnumera alltmer om diffusa utsläpp som beror påvårt sätt att leva och konsumera. Detta fortgår utanatt den som orsakar miljöproblemen får betalautsläppens verkliga kostnader. Priset imarknadsekonomin speglar således inte denverkliga kostnaden för det vi konsumerar ochproducerar.Vi kan dessutom konstatera att de nya jobbenkommer att finnas i framför allt tjänstesektorn.Skattekilarna är dock en stor bromskloss motframväxten av nya jobb. Genom att höja skatten påmiljöfarliga utsläpp och energi och samtidigtminska skatten på arbete kan vi främja både enbättre miljö och fler jobb. Detta skulle kunna skegenom en skatteväxling -- helst brett förankrad,långsiktig och med särskilda övergångsregler för attreformen skall undvika att skapaövergångsproblem.Min fråga till är därför om statsrådetär beredd att medverka till en skatteväxling -- förmiljön och jobben.1993/94:177 av () tillmiljöministern om återvinning av freon från kyl-och frysskåp:Ozonlagrets förtunning är ett av våra allvarligasteoch mest svåråtkomliga problem. Försämringenkommer att fortsätta långt efter det att allfreonanvändning har stoppats. Det är därför viktigtatt alla åtgärder vidtas för att så långt det är möjligtförhindra att freonutsläppen fortsätter.En viktig utsläppskälla är gamla kyl- och frysskåp.Det finns anläggningar som kan ta hand omdessa, och är kommunerna skyldiga att tahand om återvinningen. Problemet är att vi i dagexporterar mängder av gamla kylmöbler tillöststaterna, som inte har samma möjligheter tillåtervinning. Vi exporterar alltså våra egnamiljöproblem till fattigare länder.Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för attkomma till rätta med detta problem?1993/94:178 av () tillutbildningsministern om vårdhögskolorna iVänersborg och Uddevalla:Vårdhögskolorna i och harlångtgående planer på att gå samman, vilketkommer att leda till ökad effektivitet och bättreresursutnyttjande. är ett naturligtsamarbetsområde. Problemet är att skolorna liggerpå var sin sida av en länsgräns, och därmed behöverstyrelsen rekryteras från både län. Enligt dagens bestämmelser är dettainte möjligt.Jag vill därför fråga utbildningsministern om det ärmöjligt att ändra reglerna eller att ge dispens så attskolorna kan slås samman och även få enfungerande styrelse.1993/94:179 av () tillstatsrådet om förbud mot innehavav barnpornografi:Varje år faller tusentals barn offer för pedofiler ochsexturister i främst . I länder därbarn är ekonomiskt och socialt utsatta kan dessaturister leva ut sin läggning utan större risk för attbli upptäckta.Barnsexturism är emellertid inte bara ett problemför andra länder. Så länge innehav avbarnpornografi inte är kriminaliserat i Sverigekommer pedofili och utnyttjande av oskyldiga barnatt fortgå. Övergrepp på tusentals barn kommeräven att ske om vi inte klart tar ställningmot detta.Genom den snabba utvecklingen inomdatatekniken finns det risk för att även gränsenmellan spridning och innehav av barnpornografisuddas ut. Det kommer att bli omöjligt att avgöraskillnaden. Detta innebär en ökad spridning avbarnpornografi med uppenbara konsekvenser iform av fler pedofiler.Avser statsrådet verka för att en lagändringkommer till stånd så att även innehav avbarnpornografi blir förbjudet?1993/94:180 av () tilljustitieministern om registrerat partnerskap:Nyligen har avgivit sittbetänkande. Kommittén förespråkar atthomosexuella skall kunna ingå registreratpartnerskap för att homosexuella skall kunna delsmanifestera sin kärlek på samma sätt somheterosexuella kan, dels erhålla sammajuridiska rättigheter som tillkommitpar som ingått äktenskap.När utredningen presenterades yttrade en avkommitténs ledamöter och reservanter att ettsådant förslag aldrig skulle lämnas av regeringenutan att denna skulle splittras.Med anledning av ovanstående vill jag frågajustitieministern om det är hennes och regeringensavsikt att till framlägga förslag sominnebär att homosexuella får samma rättighetersom heterosexuella, genom att instifta ett s.k.registrerat partnerskap.1993/94:181 av () tilljustitieministern om åtgärder mot ekobrott underfängelsevistelse:I Östgöta Correspondenten kunde man den 16november läsa om hur två interner påSkänningeanstalten utnyttjat sin strafftid till attbegå nya brott. De båda männen hade på en vanligpersondator tillverkat falska brevpapper och skrivitbeställningar på varor för sammanlagt 150 000 kr.Varorna, som aldrig betalades, avyttrades påpermissioner eller med hjälp av en bekant utanföranstalten. Dessa bedrägerier pågick under cirka etthalvår innan de upptäcktes.De människor som utför ekobrott tillhör en heltannan kategori än de som begår andra brott. Förekobrottslingar ingår olika former av straff som endel i en ekonomisk kalkyl. Det faktum att dennabrottslighet kan fortsätta innanför anstaltensväggar är inte bara oacceptabelt för det allmännarättsmedvetandet utan även helt förkastligt urallmänpreventiv synpunkt.Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för attförändra de nu gällande villkoren på anstalterna såatt den som dömts för ekonomisk brottslighet intekan fortsätta sin verksamhet från fängelset?den 19 november1993/94:182 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsstödefter utlandsstudier:En svensk student som studerar utomlands påuniversitetsnivå utan studiebidrag och studielån,beroende på att Centrala studiemedelsnämndeninte godkänner utbildningen för bidrag och lån,erhåller vid hemkomst till inte KAS ochkan då ej heller medverka i ALU-projekt.Med anledning av detta vill jag fråga:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de somvalt att studera utomlands vid fullföljda studier inteskall vara utestängda från KAS och ALU?1993/94:183 av () tillnäringsministern om miljömärkning ochannonsering:I pressen har vi kunnat seen helsidesannons om ett tvättmärke. Där står medfet stil att ''DEN OFFICIELLA NORDISKAMILJÖMÄRKNINGEN REKOM-MENDERAR '' och under dettamed liten stil ''initieradeden nordiska miljömärkningen, riksdag ochregering har givit i uppdrag åt i att handhaarbetet''.Det måste vara olämpligt av konkurrensskäl att ettorgan av officiell karaktär, finansierat medoffentliga medel, i annonser av denna typ skallrekommendera ett visst varumärke.Vad avser näringsministern att vidta för åtgärderför att förhindra att offentliga organ medverkar idenna typ av annonser?1993/94:184 av () tillkommunikationsministern om personnummer vidbokning av SJ-biljett:En kvinna från ringde SJ:sbiljettbokning och beställde biljett som skulleskickas hem till henne som postförskott. Kvinnanuppmanades lämna sitt personnummer, om intekunde inte någon biljett översändas.