prot · GH0928 · 1993-11-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:28Tisdagen den 23 novemberKl. 14.001 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenTalmannen meddelade att () den22 november återtagit sin plats i ,varigenom uppdraget som ersättare upphört förBarbro Glansén.2 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16 och 17 november.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:30Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:30 av WidarAndersson (s) om privatisering av offentligverksamhet får jag meddela att jag inte kan besvaradenna inom föreskrivna . Skälet härtillär arbetsanhopning.Jag kommer att besvara interpellationen den 26november.Stockholm den 16 november 1993Carl BildtInterpellation 1993/94:53Till riksdagenPå grund av hög arbetsbelastning har jag ingenmöjlighet att inom bestämd tidsram besvara IngvarJohnssons interpellation om sysselsättningen iFyrstadsregionen. Interpellationen kommer attbesvaras kl. 12.00.Stockholm den 18 november 1993Börje Hörnlundc3p > Interpellationerna 1993/94:54 och 55Till riksdagenBeträffande interpellationerna 1993/94:54 av PerStenmarck om erosionsskadade stränder i Skåneoch /93:55 av om stranderosioneni får jag meddela att jag inte kan besvaradessa inom föreskrivna . Skälet härtill ärarbetsanhopning och utlandsresa.Jag kommer att besvara interpellationerna 1994.Stockholm den 19 november 1993Görel ThurdinInterpellation 1993/94:61Beträffande interpellation 1993/94:61 av BoHolmberg (s) om dispens från husläkarlagen skullejag gärna ha besvarat den torsdagen den 2december. Enligt uppgift är talarlistan då redanfulltecknad.När jag fått besked om vilka dagar som riksdagenavsätter för interpellationsdebatt kommer jag att meddela vilken av dessa jagkan besvara ovan nämnda interpellation.Stockholm den 19 november 1993Bo Könberg4 § Svar på fråga 1993/94:86 om diplomatiskrepresentation i SarajevoAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att verka för att upprättaren diplomatisk representation i Sarajevo.Innan jag svarar på fråga skullejag vilja komma med några klarlägganden. Till dagsdato har tolv länder ackrediterat ambassadörer hosden bosniska regeringen, vilka av och till besökerSarajevo. Däremot har inget land upprättat enpermanent diplomatisk representation i Sarajevo.Orsaken till detta torde främst vara det svårasäkerhetsläget.Sverige och ingick den 15december 1992 avtal om diplomatiska förbindelser.Sverige har dock, i avvaktan på ett fredsavtal,väntat med att utse en ambassadör. Våra kontaktermed den bosniska regeringen har främst skötts viaden bosniska ambassaden i ochJugoslavienkonferensen i samt direkt medden bosniska regeringen; bl.a. har presidentIzetbegovic besökt Stockholm.Jag delar emellertid åsikten att skullekunna ha nytta av än mer regelmässiga kontaktermed den bosniska regeringen -- inte minst medtanke på det stora svenska engagemanget i Bosnienoch den svåra humanitära situation som kanförväntas under den kommande vintern. InomUtrikesdepartementet förbereds därförackreditering av en ambassadör hosSarajevoregeringen. Detta kan också, som LarsLeijonborg säger, ha ett politiskt och psykologisktvärde. Ambassadören skall vara stationerad iStockholm och kommer att resa regelbundet tillBosnien-Hercegovina. Däremot är det minuppfattning att upprättandet av en fast diplomatiskrepresentation där måste avvaktas tills vidare.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Det var mycket tillfredsställande, eftersom det däraviseras att kommer att ackreditera enambassadör i . Jag hoppas att detta kan skemycket snabbt.Bakgrunden till min fråga och till olika aktiviteternär det gäller Bosnien är att många människorkänner en stark frustration över att omvärlden integör tillräckligt för att åstadkomma en stabilisering iregionen. Man önskar att inte minst västvärldenskall använda alla tänkbara metoder för att påverkautvecklingen. Jag tror att en svensk diplomatiskrepresentation på plats kan vara ett litet steg i rättriktning.Jag delar naturligtvis uppfattningen att svenskdiplomatpersonal inte skall utsättas för onödigarisker och att det därför kan vara motiverat att ivissa situationer ta hem personalen från en platssom . Men jag tolkar svaret som att detändå är UD:s bedömning att det skall vara möjligtatt ha svenska diplomater på plats iSarajevo.Jag har också förstått att utrikesministern harannonserat att hon avser att resa till . Dettycker jag också är mycket bra. Det kan varaytterligare ett litet steg för att demonstrera vårtintresse. Även på den punkten kan man i och försig ha funderingar över varför den här typen avinitiativ kommer så pass sent. Sverigesordförandeskap i ESK löper ut mycket snart. Jagtror att det hade varit bra om t.ex. den diplomatiskarepresentationen hade kommit till stånd tidigare.Jag undrar om utrikesministern något kan preciseranär ackrediteringen kan komma att ske.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Mitt svar till är att denkommer att ske möjligt. Just nu är det meren personvalsfråga.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:163 om svenskkandidatur till FN:s säkerhetsrådAnf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit för att driva enkandidatur för till föråren 1995--1996.Ett aktivt engagemang i är ettviktigt inslag i svensk säkerhetspolitik. Det visarinte minst vår medverkan i FN:s fredsbevarandeinsatser. Svenskar deltar i FN-operationer över helavärlden. är fler personer, kvinnoroch män, engagerade i sådana insatser än någonsintidigare. I Bosnien ingår mer än 850 svenskar i ennordisk bataljon i en operation som är betydligtmer komplicerad och riskabel . Genomvår insats för FN och för den utsattacivilbefolkningen i bidrar vi till vår egenoch säkerhet.På flera håll i FN-systemet ger vi prov på vårtengagemang. Vi är djupt involverade i arbetet påatt anpassa FN till tidens krav. I reformfrågorna ärvi tillsammans med de övriga nordiska ländernaledande både när det gäller området fred ochsäkerhet och i fråga om den ekonomiska och socialaverksamheten. Vi önskar ett starkt och effektivtFN.Det finns alltså många sätt att vara aktiv och visasitt engagemang för FN. fortsätter attbedriva en bestämd och aktiv politik också i olikaFN-organ och kommittéer.Att vara medlem i är naturligtvisviktigt i detta sammanhang. Vår inriktning är att såsnart som möjligt ta en plats i rådet, där vi inte suttitsedan åren 1975--1976.En kandidatur behöver dock förberedas väl. Det ärväsentligt att redan från början skapa ett sådantstöd för kandidaturen att dess framgång inte skallbehöva ifrågasättas. Konsultationer pågår medvissa nyckelländer i just detta syfte.Anf. 5 ():Fru talman! Jag tackar försvaret.Utrikesministern redovisar dock inte vilka åtgärdersom har vidtagits, trots att jag frågade om det. Dethar kanske inte vidtagits några åtgärder.Bakgrunden till min fråga var att i oktober1992 så snöpligen misslyckades med att kommamed i säkerhetsrådet. Det är en plats som normaltborde vara ganska självklar för ett så aktivt FN-landsom . ställde jag en interpellationtill utrikesministern om man hade för avsikt attkandidera --1996.Då fick jag svaret att man först skulle avvakta ettnordiskt samråd. Då visste vi redan --utrikesministern och jag var överens -- att dettanordiska samråd fanns. Nyckellandet somstod närmast i tur att komma in i säkerhetsrådetefter , hade sagt att man gärna överlåter tillSverige möjligheten att försöka en gång till. Dåblev utrikesministerns nästa försvarslinje att manskulle avvakta generalförsamlingens möte iseptember och hennes eget besök där, för att se omdet fanns en möjlighet. fick stöd av Nordenför att kandidera 1995--1996.Utrikesministern åkte till FN, och jag har inte fåttnågra rapporter om att det fördes samtal om attSverige ville kandidera. Däremot stod det itidningsrubriker efter besöket: ''Stark svensk kritikmot FN'', ''Svenskt hot om indraget FN-bistånd'',osv. Det är inte precis så man bäddar för en platsi säkerhetsrådet, menar jag. Jag skulle vilja fråga:Vilken typ av åtgärder har regeringen vidtagit föratt försöka säkra ett svenskt deltagande isäkerhetsrådet 1995--96.Anf. 6 Utrikesminister ():Fru talman! Att klaga och kritisera är på, men gagnar det själva saken? För det är välsaken som är intresserad av och intebara att bedriva inrikes utrikespolitik? Jag menaratt jag här i kammaren kan och bör redovisaSveriges principiella inställning. Jag tror att PierreSchori själv förstår att strategi ochframgångsmöjligheter är någonting som vi bördiskutera i andra forum. är välmedveten om att detta är en av de punkter somfinns med på utrikesnämndens sammanträdeslistaför i morgon.Anf. 7 ():Fru talman! Utrikesministern väntar med sitthemliga svar tills då, förstår jag. Nåväl,låt gå för det.Jag tycker inte om att klaga och kritisera. Jag skullevilja slippa detta när det gäller utrikes- ochFN-politik, därför att vi har mycket att göra och gepå de områdena. Men tyvärr finns det iblandanledning att ställa frågor och få svar -- även om jaginte har fått det här -- och också att kritiseraoch klaga, när man finner att de åtgärder som vidtasinte gagnar en plats i säkerhetsrådet 1995--1996som vi säger att vi gemensamt eftersträvar.Att starkt kritisera FN, att dra sig ur det svenskaFN-uppdraget i södra , Unifil, trots attFN:s generalsekreterare inte vill det, att nu ocksådra sig ur och tydligen inte vilja lämna kvarfältsjukhuset, gör att man nästan får intrycket attSverige har abdikerat från sin FN-politik.Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Det finns inga hemliga svar, men detfinns vissa frågor som bör diskuteras i detalj i andraforum. Det är just därför vi har utrikesnämnden,det gäller vår FN-politik har vi, som jagredovisade i svaret, fler svenskar i FN-tjänst än vadvi någonsin har haft tidigare. Den siffran kommeratt gå ned när vi drar oss tillbaka från Unifil, vilkethelt kommer att ske . Vi skaparnaturligtvis också beredskap för att åta oss nyainsatser. Vi skall inte bli kvar vid gamla insatser hurlänge som helst. Vi måste kunna åta oss nyaengagemang.Vi har ett nytt stort engagemang i Bosnien. Vårtengagemang i Unprofor är det största . Viarbetar just nu med de andra nordiska ländernamed att lägga fram en resolution tillgeneralförsamlingen om FN:s fredsbevarandeinsatser. Vi arbetar mycket kraftfullt medreformeringen av den ekonomiska och socialaverksamheten i FN. och ärverkligen ledande när det gällerreformverksamheten i FN i dag.Anf. 9 ():Fru talman! Det finns egentligen inte någotviktigare än att få säte i . Det ärliksom styrelsen för världsorganisationen. Där kanman påverka, inte minst i en så dramatisk tid somnu. Vi har ett stort engagemang i FN, men vi sitterinte med i styrelsen. Vi har dock en chans att göradetta.Övervägandena om huruvida vi skall vara med ellerinte borde ha slutförts . ,som är ett kandidatland till säkerhetsrådet 1995--1996, har redan lanserat sin kandidatur och kanskedärmed också gjort det svårt för att kommamed.Jag vill avsluta med en fråga, så att utrikesministernkanske lugnar mig: Står utrikesministern fast vidvad hon avslutade sitt svar med men kanske inte harlevt upp till, nämligen att vi alla måste gemensamtanstränga oss för att skall komma med isäkerhetsrådet 1995--1996?Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tar gärna fasta på betoningen av''gemensamt''. Det är ett ord som brukar varasärskilt uppskattat på socialdemokratiskt håll iandra sammanhang. Jag stryker ett stort streckunder det ordet. Inrikespolitisk träta gagnar intedenna fråga.Anf. 11 ():Fru talman! Skall jag tolka svaret som ett ja ellerett nej?Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Självfallet står jag fast vid minuppfattning. Jag framhåller också i detta svar attdet är viktigt att vara med.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:166 om asylsökandefrån ÖsttimorAnf. 13 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attmedverka till att de sju timoreserna, av vilka treunder drygt uppehöll sig på densvenska ambassaden i , beviljas utresa frånIndonesien och får en i Sverige.Låt mig inleda med att först klara ut en viktig frågai sammanhanget, nämligen innebörden avbegreppen asyl och diplomatisk asyl.Den svenska definitionen av begreppet asyl byggerhelt på den som det ges uttryck för i 1951 årskonvention angående flyktingars rättsliga ställning.Enligt denna konvention kan en person, somuppfyller de kriterier som ställs upp för att han skallkunna betraktas som flykting, beviljas asyl endastom han kommer till landets gräns.En utlänning som i annat land än hemlandet sökerupp en svensk utlandsmyndighet och begär asyl iSverige skall i första hand hänvisas tillmyndigheterna i vistelselandet eller till UNHCR:skontor där. UNHCR kan efter en individuellprövning förklara att den sökande är flykting ochrikta en framställning till något lämpligtmottagarland.I klarhetens intresse vill jag tillägga att en personsom i sitt hemland söker upp en ambassad ochbegär asyl aldrig kan anses vara flykting enligt 1951års flyktingkonvention och inte heller enligt svensklagstiftning.Med uttrycket diplomatisk asyl avses närmast att enperson som är förföljd ges fysiskt skydd på enbeskickning i sitt hemland eller i tredje land. Enligteuropeisk -- och svensk -- folkrättsuppfattning harbeskickningar inte någon rätt att ge diplomatiskasyl. Det finns goda skäl för denna hållning. Närländer gör avsteg från den principen och upplåteren beskickning för tillfälligt skydd så är det avträngande humanitära hänsyn. Ett exempel är kanske måste rädda någon som befinner sig ilivsfara.Jag vill fästa uppmärksamhetpå att vi på ett tidigt stadium erhöll försäkringarfrån den indonesiska regeringen för deasylsökandes säkerhet, frihet från arrestering ochförföljelse. Det finns precedensfall där sådanalösningar har fungerat utmärkt.Ambassaden i håller sig informerad omtimoresernas vidare öden och de ansträningar somgörs genom vissa kanaler för att bereda dem enfristad. För att inte äventyra timoresernasmöjligheter kan jag givetvis inte gå in på huransträngningarna görs.Anf. 14 HANS ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Redan efter mitt besök i och iseptember månad lämnade jag en skriftlig menockså muntlig rapport till ,där jag tog upp frågan om dessa flyktingar. Jag sågsåsom den bästa lösningen då att ansträngningarskulle göras för att de skulle kunna överföras påden svenska flyktingkvoten.Orsaken till att jag nu har ställt frågan tillutrikesministern är den att vi i utrikesutskottet fickbesök av den indonesiska aktivisten för mänskligarättigheter, . Han lämnade såoroväckande uppgifter att jag ansåg att fråganborde diskuteras här i kammaren.Utöver flyktingkvoten finns det ju andramöjligheter. Visering och även uppehållstillståndfår numera meddelas både av och av Utrikesdepartementet.Viseringsrätten kan delegeras till en beskickning.Även ambassaden i har givetvis rätt enligtgällande förordning att utfärda visering.Utrikesministern säger också att det skall föreliggalivsfara för att diplomatisk asyl skall ges. Densituation som ungdomarna befinner sig i är ytterligtallvarlig. Jag tycker inte att man kan ta försäkringarsom kommer från den indonesiska regeringen förgott. Sådana uppgifter fick vi också av HajiPrincen.Det kanske inte räcker att bara samtala med deindonesiska myndigheterna. måste någontingextra göras. Är det inte också utrikesministernsuppfattning?Anf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag sade i mitt svar följerambassaden i läget för ungdomarna. Enligtde uppgifter vi har fått -- de är mycket färska --verkar det som om den indonesiska regeringenhåller sin del av avtalet.Det pågår dessutom vissa ansträngningar för skall kunna lösa situationen också på annatsätt, dvs. att frågan om utresa skall kunna lösas.Jag får be om förståelse för attjag inte kan gå in i detaljer vad gäller dessaansträngningar.Anf. 16 HANS ():Fru talman! Jag har förståelse för attutrikesministern inte kan gå in på olika detaljer,framför allt om dessa detaljer rör frågor som skullemotverka flyktingarnas intressen.Å andra sidan skulle jag vilja ha ett klart beskedfrån utrikesministern om man verkligen görtillräckliga påtryckningar hos det indonesiskautrikesdepartementet och hos andra behörigamyndigheter i för att flyktingarna skallfå resa ut. Den första frågan gäller det faktum attde vägras utresa. Det är ytterligt allvarligt,oberoende av om vi skall ge dem en ellerinte.På den punkten tycker jag att utrikesministern utanatt gå in på detaljer som skulle kunna skadaflyktingarna kunde lämna ett ytterligare besked.Anf. 17 Utrikesminister ():Fru talman! Det pågår såvitt jag förstårdiskussioner med lämpliga lokala kanaler om hurfrågan om utresa bäst skall kunna lösas. Jag kanäven här våga en bedömning och säga att dessasamtal rör sig i konstruktiv riktning.Anf. 18 HANS ():Fru talman! Är utrikesministern beredd att nu självta initiativ och inte bara lita till vad som kan görasvia ambassaden? Jag tror att en påtryckning frånutrikesministern själv skulle vara av stort värde.Den andra frågan gäller de asylmöjligheter somfinns i . Jag tycker inte att utrikesministernhar lämnat mig klart besked om huruvida man kantänka sig visering eller om huruvida man kan tänkasig att tillämpa flyktingkvoten.Jag vill erinra om hur en liknande historiahandlades. Det gällde de chilenska flyktingar somsökte sig till den svenska ambassaden i Santiago,Chile.Anf. 19 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller våra asylregler, detfaktum att vi följer de internationellakonventionerna på detta sätt och situationen vadgäller att ge diplomatisk asyl måste jag hänvisa tillmitt svar. Jag tror att det är mycket väsentligt attdessa internationella regler följs. Om man inteföljer dem kan man tänka sig att det uppstår mångaoönskade konsekvenser.Det är viktigt att konventionerna vad gällerdiplomatisk asyl följs såväl av som av andraländer. Det är någonting man strävar efter. Det trorjag är mycket väsentligt -- det måste jag strykaunder.Anf. 20 HANS ():Fru talman! går utrikesministern in på fråganom diplomatisk asyl. Jag är införstådd med attdiplomatisk asyl kan ges när det föreligger starkaeller trängande humanitära skäl. Det kan manargumentera för, men är jag inne på de två andrafrågorna: möjligheten att bevilja visering ochmöjligheten att ta flyktingkvoten i anspråk.Vilken är utrikesministerns uppfattning om dessafrågor?Anf. 21 Utrikesminister ():Fru talman! Jag måste hänvisa till de tvåkonstateranden jag har gjort. Det ena gäller attstudenterna såvitt vi kan bedöma enligt deinformationer vi har fått i stort sett mår väl där denu bor i . Dessa informationer är färska.Samtidigt pågår alltså, vilket jag också strykerunder, genom lämpliga lokala kanaleransträngningar för att göra det möjligt för de sjustudenterna att resa ut om de skulle fortsätta attönska detta.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:175 om tillfälligauppehållstillstånd för kosovoalbanska flyktingarAnf. 22 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta någon åtgärd med anledning avatt ordföranden i det kosovoalbanskapartiet vädjat om attkosovoalbaner skall ges tillfälligt skydd i Sverige.Jag vill börja med att påpeka att i praktikenbeviljade kosovoalbanska asylsökande tillfälligtskydd mellan . Underden perioden rådde s.k. verkställighetsstoppberoende på det oklara och osäkra läget i Kosovo.Det var bl.a. mot bakgrund av UNHCR:sbedömning att personer som saknade behov avskydd kunde sändas tillbaka som Invandrarverkethävde detta verkställighetsstopp och återupptogbeslutsfattandet.Beslut tas individuellt och myndigheterna har iflertalet fall gjort bedömningen att de skäl somåberopas inte är tillräckliga för attuppehållstillstånd skall ges.Regeringen och de beslutande myndigheternaföljer utvecklingen i f.d. mycket noga.Utlänningsnämnden och hargjort två resor till för att hålla sigunderrättade om situationen och utvecklingen iKosovo. Deras erfarenheter från resan kommer attingå i det samlade underlaget när myndigheternafattar beslut i asylärenden.Regeringen har tidigare tagit del av om att kosovoalbaner endast skall gesett tillfälligt skydd bl.a. vid hans besök i iapril 1993. Framhållas bör att han, även om hangärna ser att personer får stanna här tillfälligt, intemotsätter sig att skickar tillbaka personersom inte har behov av skydd. Inte heller harmyndigheterna försökt förtiga , vilket skriver i sinfråga. Det är dock utlänningslagens bestämmelsersom myndigheterna är skyldiga att tillämpa.Eftersom varje ärende prövas individuellt utgörsjälvfallet de skäl som den enskilde åberopar enviktig del i det underlag som ligger till grund förmyndigheternas beslut. Dessa skäl måste dockställas i relation till kunskapen om de faktiskaförhållandena i hemlandet och huruvida den rädsladen enskilde känner för att återvända ärvälgrundad eller inte.Den svenska ordningen när det gällerasylansökningar bjuder att ansökningar prövas avInvandrarverket i första instans. Invandrarverketsbeslut om avvisning kan överklagas tillUtlänningsnämnden. Negativa beslut kan, sedanUtlänningsnämnden inrättades ,inte längre överklagas till regeringen. Regeringenhar endast att pröva de ärenden, främst avpraxiskaraktär, som överlämnas av någon av dessabåda myndigheter. Något sådant praxisärenderörande kosovoalbanska asylsökande har inteöverlämnats till regeringen.Regeringen ser ingen anledning att ta något initiativi frågan.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar invandrarministern försvaret, men jag måste beklaga att ministern inte sernågon anledning att ta något initiativ i frågan.Många andra hyser stor oro över situationen.Min fråga ställdes med anledning av att denkosovoalbanska presidenten sammanträffande med svenskt ambassadrådoch svenska konsuln vid ambassaden i Belgradvädjat till om temporärt skyddför kosovoalbanska asylsökande. Det var den 12november.Doktor Rugova sade sig inte kunna ge någragarantier för vad som kunde hända dem somåtersändes. Som orsak angavs den totalt högspändasituationen i Kosovo. Det är inte ännu öppet krig,men det är en allvarlig front av våld, där ingenlängre är säker. Det finns alltså andra faror attfrukta från serbiska myndigheter än att bli sänd tillarmén och till kända serbiska militära mål.Presidenten hade också gett uttryck för sin fruktanför massfördrivning av albanierna. En form av doldetnisk rensning av Kosovo ser, enligt presidenten,ut att ha blivit officiell serbisk politik.Myndigheterna gör sitt yttersta för att hindra varjeform av internationell närvaro i Kosovo.I i medierna sadesingenting om presidentens vädjan om tillfälligtskydd, efter vad jag har kunnat se. varnadeFN:s flyktingkommissarie i för att bibehållamängden avvisningar från , eftersom detskapade ännu fler allvarliga incidenter för deåtervändande. Man vädjade om att skulletillämpa de humanitära skälen fullt ut.Anf. 24 Kulturminister ():Fru talman! och jag kan säkertdela den oro som finns i hela f.d. Jugoslavieninklusive Kosovo. Det var en av bakgrunderna tillatt kosovoalbanerna fram tillsommaren 1992 faktiskt fick ett temporärt skyddhär utan att det formaliserades. Vid den tidpunktenvarnade jag och även andra representanter förregeringen för att situationen var osäker. Då var detväldigt få människor som stödde mig och andra iden oron. Tvärtom blev det en diskussion om att detkom alltför många och att det bara var charterresor,osv.FN:s flyktingkommissarie sade att manför sin del inte motsatte sig att personer sändestillbaka till Kosovo, under förutsättning att enordentlig rättslig process hade skett och saken hadeblivit prövad. Det är precis vad som sker . Detbetyder att en del personer får stanna här i Sverigeav politiska men också humanitära skäl. Samtidigtfår merparten avslag på sina ansökningar.Av de 60 000 asylsökande som vi maximalt har haftfrån Kosovo har ungefär hälften gett sig av frånSverige efter att ha fått avslag på sinaasylansökningar men också frivilligt, dvs. att de hartagit tillbaka sina asylansökningar och bett att fååtervända hem.