prot · GG0962 · 1993-02-16 00:00:00 — Jag tar gärna emot förslag på konkretaförbättringar från och andra.Anf. 46 ():Herr talman! Det är helt klart att det behövsförbättringar för att åtgärda detta. Ett av bevisenför det är det som försvarsministern tog upp i sittanförande. Förekomsten av mobbning och förtrycki olika former har på intet sätt försvunnit ut ur detsvenska försvaret. Det tror jag inte. Detta är ettalldeles ypperligt bevis på detta.Problemet är att de värnpliktiga sitter i en sådansituation att det blir svårt att göra JO-anmälan,polisanmälan eller, som försvarsministernrekommenderar, att vända sig till närmast högrebefäl. Det upprörande är att i dessa fall har inte denärmast högre befälen gjort de anmälningar ochkorrigeringar som hade behövts. Det är därproblemen ligger . Det finns förstås för mångavänskapsband för att dessa fall skall kunna avslöjasi alla lägen. Då behövs det nya åtgärder. Det är jaghelt övertygad om.Anf. 47 Försvarsminister ():Herr talman! har det inteförekommit någon JO-anmälan på det härområdet, som jag sade. För fannsdet en hel institution,militieombudsmannaämbetet, som bara sysslademed att ta emot anmälningar på det här området.Det fanns ett kansli, en ställföreträdande MO m.m.Jag tror ändå att vi kan vara överens om att det harskett en väsentlig förbättring på området. Jag ärsjälvfallet medveten om att det dess värre då och dåinträffar saker som inte är bra.Herr talman! När sådant kommer till minkännedom försöker jag se vad det hela kan bero på.Jag understryker alltid vikten av att befäl av olikakategorier griper in. Jag håller med att det inte är bra för försvarets anseende omsådana saker förekommer. I detta inlägg vill jagdock avslutningsvis säga att det inte alltid är mediasversion som är den riktiga.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tror också att det kanske till vissdel har skett en förbättring. Men jag tror inte attJO:s anmälningsstatistik är riktig på så sätt att dettahar upphört och att det inte finns problem längre.Det är poängen i mitt inlägg. Dessa problem ärviktiga.Det stora problemet är att de sätt som finns ilagar och regler för hur värnpliktiga skall kunnahävda sina rättigheter är uppbyggda så att devärnpliktiga måste gå via den ordinarie militärabeslutsstrukturen. Det gör att det finns rädsla förrepressalier och att det finns olika former av hindersom ställer sig i vägen.Jag vet inte om det är att framhålla ett enskilt fall,men jag tycker ändå det finns ett värde i att landetsförsvarsminister kan uttala sig om huruvida det ärriktigt att värnpliktiga som har utsatts förpennalism och olika former av förtryck ochmobbning skall dömas för åtalsbrott och om det ärrimligt att väcka det åtalet. Det är möjligt att dettakan sägas röra ett enskilt fall. I sådana fall har jagförståelse för det. Jag tycker ändå att det vore avvärde att försvarsministern uttalade en sådan åsikt.Anf. 49 Försvarsminister ():Herr talman! Bestämmelsen är ju sådan att frågorsom rör åklagares beslut, liksom domstolsutslag,icke får diskuteras i kammaren. Jag skulle gärnadiskutera detta och andra fall. Ingenting skulle göramig gladare än att då och då få ta itu med vissa sakeri samhället, men det får jag alltså inte göra.Låt mig dock bara säga att justitieombudsmanneninte bara sitter och väntar på anmälningar. Han görockså inspektioner.Jag har haft ett utomordentligt intressantsamarbete med de värnpliktigas företrädare i formav värnpliktsriksdagens arbetsgrupp som väljs varjeår. har den här typen av frågorberörts. Jag kan bara konstatera att det inte rådernågon åsiktsskillnad mellan den värnpliktigaarbetsgruppen och mig om hur vi skall försökahantera dessa problem. Sedan kan alltid denmänskliga faktorn innebära att omdömeslösaföretag startas.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tror inte att vi kommer så mycketlängre i debatten, men jag vill ändå tacka för svaret.Jag hoppas att debatten på något sätt kommer attinitiera ett intresse. Jag tror att sättet att förbättrade värnpliktigas möjligheter och rättigheter är justatt skapa en struktur där rädslan för repressalieroch olika former av åtgärder som kan bli följden avklagomål minimeras. De värnpliktiga skall kännaatt de med förtroende kan klaga på olika befäl somuppför sig på ett dåligt sätt. Det skulle både detsvenska försvaret och de värnpliktiga må bra av.Min förhoppning är att statsrådet iakttar detta.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:380 ombiståndsadministrationenAnf. 51 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka fakta och bedömningar som ligger till grundför mina och statssekreterare om den svenskabiståndsadministrationen.Biståndet är en verksamhet som utvärderaskontinuerligt både nationellt och internationellt. Ipartiledardebatten refererade jagt.ex. till de granskningar av medlemsländernasbistånd som regelbundet genomförs av DAC. stod det svenskabiståndet i tur att skärskådas av DAC. Resultatetblev, vill jag säga, ett med beröm godkänt betyg.Det svenska biståndet och de svenskabiståndsmyndigheterna har således ett mycket gottinternationellt anseende, och det är något vi medrätta kan vara stolta över. En stor del av äran fallernaturligtvis på SIDA och övrigabiståndsmyndigheter vars medarbetare utför ettmycket gott arbete.Att det svenska biståndet är bra hindrar inte att detkan bli ännu bättre. Det kan i vissa avseendenfinnas utrymme för ytterligare effektivisering avverksamheten. Att förmedla ett bra bistånd är ensynnerligen komplex process som måste anpassastill en omvärld i ständig förändring. Regeringen harett ansvar för att se till att skapa förutsättningar föratt en sådan anpassning kan äga rum. Den avregeringen initierade utredningen om styrnings-och samarbetsformer i biståndet, som blivitföremål för stor uppmärksamhet i media, är ett ledi en sådan anpassningsprocess och en tillämpning avde nya riktlinjer som gäller för regeringensmyndighetsstyrning. Utredningen har justöverlämnat sitt betänkande, som är föremål förremissbehandling. Regeringens förslag medanledning av utredningen kommer att föreläggasriksdagen i en särskild proposition under våren1993.Anf. 52 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret, som visar en mer positiv syn påbiståndsadministrationen och SIDA:s arbete änExpressens artiklar. Det var artiklarsom fick mig att ställa frågan. I beskrivsbiståndet som en bluff. skall intehar nått fram. Det skall bara ha blivit sämre ochSIDA skall skrotas. Rubrikerna är många. Det helaavslutas med att hävdar att ryggen åt SIDA.Det här har gjort mig mycket orolig. I en artikel stårdet att det råder ett rent krig mellan UD och SIDA.Är det så besvärligt mellan UD och SIDA somartikeln gör gällande?Jag har också tagit upp ett par uttalanden omSIDA. Det hävdas att SIDA är en trög apparat,SIDA har för stor makt och att för mycket har gåttsnett. Sådana uttalanden har kommit fram i enintervju med , eller om det var medstatssekreteraren. Även intervjun med AlfSvensson ger intrycket av att det finns mycket kritikmot SIDA och biståndspolitiken. Mycket skall hagått snett. Det skall finnas mycket korruption ochmutor. Många fel skall ha begåtts, och vi skall havarit godtrogna och blåögda. Hela beskrivningenandas mycket kritik.Jag tycker att det är viktigt att svenska medborgarefår klart för sig hur de svenska biståndspengarnaanvänds. Det finns ju de som vill skrota en stor delav biståndet. Jag är inte av den uppfattningen. Jagtycker att det är viktigt att vi har kvarenprocentsmålet och att vi kan bistå de fattigasteländerna. Om svenska folket får höra en sådan härbeskrivning, kan det leda till att de tycker att det ärlika bra att skrota hela biståndspolitiken.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag är övertygad om att IngelaMårtensson och jag är rörande överens om att härskall inte någon biståndspolitik skrotas.Det råder inte heller något krig mellan UD ochSIDA. I varje fall är inte jag involverad i det kriget.Krig är för övrigt det värsta jag vet.Det har sagts vid ett flertal tillfällen i talarstolen ochdet har skrivits i tidningarna att SIDA skall läggasned. Jag begriper faktiskt inte hur de som säger såresonerar. Det är alldeles självklart att om vi skallha en biståndspolitik -- och det skall vi ha -- och omvi skall ge bistånd -- och det skall vi göra -- måste viha en exekutiv myndighet. Det finns väl ingen sommenar att vi politiker skall vara exekutiva för att fåbiståndet att fungera projektmässigt osv.? Det ärklart att den typen av myndigheter måste finnas.Det är klart att om man skall hitta enstaka projektsom har misslyckats, så kan man göra det. Man kanhitta flera sådana projekt. Det kan man göra i allmänsklig verksamhet. Jag brukar ju tala ombankerna, satsningarna på och varvsindustrin.I detta fantastiska land med denna enormautbildningsnivå och administrativa kunnande kanmisslyckanden inträffa. Det kan och kommer attinträffa även i våra biståndsrelationer. Men vi skalllikväl fortsätta att ge bistånd.Det vore väldigt roligt om det kunde skrivas enserie om det lyckade biståndet, dvs. de projekt somlyckas och om de människor som får hjälp. , som presenteradesför första gången i , visar ju attfolk lyfts upp och får det bättre. Svenskt bistånd harmedverkat. Vi har inget att skämmas över. Men detär klart att en hel del kan bli bättre. All mänskligverksamhet kan bli bättre.Anf. 54 ():Herr talman! Jag håller helt med om detta. Menvarför kommer inte den beskrivningen ut tillfolket? Biståndsministern, och även SIDAmåste bidra till att presentera en mera nyanseradbild. Jag är inte emot att kritiskt granskabiståndsprojekt. Jag tycker att det är självklart skall göra det. Kritik skall framföras där detfinns fog för det. Pengarna skall användas på bästasätt.Men hur man än bär sig åt blir det alltid felnågonstans. Man måste sträva efter att varaeffektiv. Därför är det bra med en kritiskgranskning. Men hur kan en bättre bild förmedlasav även de bra projekten?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Ett kriterium som jag harunderstrukit mycket i vår budget, och som IngelaMårtensson mycket väl känner till, är kravet påeffektivitet. Därför har vi tillsatt ett flertalutredningar vars mål är att höja effektiviteten i vårtbiståndsgivande. Jag tror också att detta kommeratt stärka opinionen för biståndsgivande. Jagtänker på , och att nu skall det aviseradeutvärderingssekretariatet tillsättas. Jag tycker attdet är positivt att ett sådant kommer till. Jag tänkerpå integrationen som sker mellan ambassader ochbiståndskontor i osv.Det är mycket viktigt och angeläget medeffektiviteten. Jag tror att den kan bli bättre. Det ärdärför dessa utredningar har blivit tillsatta.Jag tycker också att det är viktigt att politikerna fårkomma in tidigare i beslutsordningen än vad somhar varit fallet. Men SIDA skall naturligtvis intelastas för att politikerna inte har kommit in tidigare.SIDA har att följa de instruktioner som finns.Anf. 56 ():Herr talman! Men fortfarande kvarstår problemethur informationen skall nå ut. Fler får ta på sigansvaret för bristerna i att föra ut information omde bra projekten.Jag har själv träffat på personer i t.ex. somtidigare har varit flyktingar i . De kan nu påett utmärkt sätt utgöra en länk mellan ettbiståndsland och . De känner också till dekrav som vi ställer här, bl.a. hur man på ettdemokratiskt sätt kan förverkliga projekt.Information om sådant borde komma ut.Alf säger också i artikeln att riksdagenbör få bättre insyn. Jag tycker att det skulle varabehövligt, inte minst för att det finns vissa partier,åtminstone ett parti, i som har en mycketnegativ syn på bistånd och helst ser att det sker endrastisk nedskärning. ledamöterbehöver verkligen få bättre information.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag har talat om information tillriksdagen i olika sammanhang. För närvaranderåder det en fixering vid landramar. I budgetenframgår det att länderna skall ha si och så mångamiljoner. Sedan är det lätt att tro, inkl. förriksdagsledamöterna, att detta är vadmottagarländerna får i miljoner. Men det kanfaktiskt vara på det sättet att de rent av kan få likamycket till i form av andra typer av bistånd.Jag och min statssekreterare menar att riksdagenborde informeras om detta. I samband med att denförra budgeten antogs hade vi t.ex. en debatt omsatsningarna på och . I dendebatten märkte jag att ledamöterna var så fixeradevid landramsmiljonerna. Men det finns alltså flertyper av bistånd. Jag menar alltså att riksdagenborde vara bättre informerad om vad länderna defacto får via de olika kanalerna.Jag är helt överens med om attvi borde bli mycket bättre på att föra ut de positivabudskapen om de positiva projekten. Vi kan ju sevad som kommer att stå i tidningarna omden här debatten eller vad som stod om det som jagsade under partiledardebatten.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tycker också att det är mycket braatt vi har fått dessa klargöranden från dag om att det inte pågår något krig mellan SIDAoch UD och att det finns många brabiståndsprojekt. Vi måste hjälpas åt att föra framdessa delar som det naturligtvis görs enkritisk granskning, vilket jag absolut inte har någotemot.Det vore också bra om får bättreinformation. I den senaste budgetpropositionen vardet en bra bilaga, där man på ett mycket bra sättkunde se vad de olika länderna har fått. 59 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig få säga att jag är myckettacksam för att en gång ha fått höra att den bilaganuppskattas. Det är första gången. Tack för detpositiva budskapet.Överläggningen var härmed avslutad.13 Svar på frågorna 1992/93:384 och 373 ombatteriåtervinningen m.m.Anf. 60 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att låta blybatteriavgiften ökamed ytterligare per batteri, så att som återvinner bly kan klara sina ökadekostnader.Bo Nilsson har frågat mig om regeringen kommeratt verka för att , ett företag somav anses som renasteanläggning för batteriåtervinning, även i framtidenfår ta ansvar för denna återvinning.Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang.Blypriserna på världsmarknaden har under senareår legat på en mycket låg nivå, varför återvinningav bly från batterier inte varit företagsekonomisktlönsam.Varje år förbrukas i ungefär en miljonstartbatterier av bly för bilar, båtar, m.m. Över400 000 av dessa hamnade tidigare på soptippen, inaturen eller -- i bästa fall -- hemma i garaget.År 1991 infördes ett insamlingssystem för uttjäntablybatterier. I systemet ingår ett åtgärdsprogrammot föroreningar i miljön från blybatterier. För attfinansiera programmet kan regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer åläggatillverkare och importörer av miljöfarligablybatterier att betala kostnader för bl.a. enmiljöriktig hantering av uttjänta batterier.Regeringen beslutade attmiljöavgiften skulle uppgå till per batteri samtatt medlen från avgiften skulle tillföras den s.k.batterifonden. Fonden disponeras av och får användas till att finansierastöd för bl.a. insamling och återvinning avblybatterier.Insamlingssystemet för blybatterier har sedanstarten fungerat väl. Ett särskilt bolag, , har bildats av batteri- ochmetallåtervinningsbranschen. Bolaget får bidrag urbatterifonden för insamling av förbrukadeblybatterier samt för informationskampanjer.Under senare tid har även vid ett par tillfällenekonomiskt stöd utgått tillåtervinningsverksamheten vid Boliden BergsöeAB:s smältverk i Landskrona.I oktober förra året höjde regeringen miljöavgiftenpå blybatterier per batteri. Syftetmed höjningen var att förbättra batterifondenslikviditet och därmed säkerställa i första handstödet för insamling och transport av batterierna tillsmältverk. I anslutning till avgiftshöjningenbeslutades att batterifonden skulle få disponera enrörlig kredit på högst 30 milj.kr. i Riksgäldkontoretför de resursbehov som uppkommer för att täckatillfälliga likviditetsbrister.I en skrivelse till regeringen hemställdeNaturvårdsverket att avgiften för blybatterierskulle höjas ytterligare för att även täcka kostnaderför bidrag till återvinningsverksamheten.Inom pågår för närvarandeberedningen av hemställan,bl.a. är ärendet föremål för remissbehandling.Innan beredningen och remissbehandlingen ärslutförd är jag, som och Bo Nilssonsäkert förstår, inte beredd att föregriparegeringsbeslutet.Anf. 61 BO ():Herr talman! Jag får väl tacka för svaret, även omjag inte uppfattar det som ett svar. Jag frågade:Kommer regeringen att verka för att , ett företag som av ansessom renaste anläggning förbatteriåtervinning, även får ta ansvarför denna återvinning? Jag uppfattar detta svar mersom en redovisning av vad som pågick än som ettsvar på min fråga, vilket jag beklagar.Jag skulle dessutom vilja åberopaNaturvårdsverkets beslut i denna fråga.Naturvårsverket har föreslagit att man skall ökaavgiften till , naturligtvis för att finansiera detsom jag menar är oerhört viktigt för miljöns skull.Jag tycker att det är litet konstigt att man håller igeni fråga om detta. Det belastar inte statsbudgeten,och det borde vara till fördel för alla om man kundefortsätta att hantera detta på det mest miljövänligasättet.Jag skulle vilja fråga miljöministern: Vad äralternativet till det sätt som man nu hanterar dettapå? Om Bergsöe skulle göra allvar av sitthot att lägga ned verksamheten i , hurskulle man då ta hand om dessa batterier och varskulle man återvinna dem? Jag tror för min delfaktiskt att det inte finns något alternativ. Därföranser jag att man borde vara mycket angelägen omatt försöka lösa denna fråga på bästa sätt.Till sist: För arbetsmarknad, som hardrabbats hårt av nedläggningar av företag -- jag troratt man har förlorat 5 000 jobb under en tio--tolvårsperiod -- skulle det innebära ytterligaresvårigheter om man gör allvar av hotet att lägga neddenna verksamhet därför att regeringen inte villställa upp och stödja detta.Anf. 62 ():Herr talman! Även jag vill framföra mitt tack tillmiljöministern för det svar som vi har fått oss till delhär i eftermiddag.Det är oerhört viktigt att det företag som tar handom våra blybatterier och som gör en oerhörtvärdefull miljöinsats blir lönsamt. Man bevarar deresurser som vi har plockat ur Moder jord ochåteranvänder dem. Man använder alltså många avde tankar som kom oss till del via frånRiokonferensen.Boliden Bergsöe är den enda fabriken i bedriver denna verksamhet. Min fråga är omden över huvud taget skall få finnas kvar. och jag har gemensamma intressen när detgäller detta, och därför ligger våra frågor tillmiljöministern nära varandra. Skall vi få behålladenna fabrik, som är den enda i sitt slag i ,eller skall vi låta batterierna finnas kvar ute inaturen, i garagen eller var de nu kastas? När kanvi räkna med ett besked om de futtiga pengar somdet är fråga om och som inte alls kommer frånstatskassan, utan det är konsumenterna somfinanserierar detta genom att lämna in uttjäntablybatterier till företaget?Anf. 63 Miljöminister ():Herr talman! Att uttala sig om företags framtida livligger kanske inte inom ramen för den position somjag har. Däremot är det självklart att dennafunktion skall fullföljas. Det finns inget alternativtill detta.Jag tycker att vi för ärlighetens skull, mot dem someventuellt lyssnar, i varje fall skall vidgadiskussionen litet grand. En del av de problem somvi har är direkt internationelltmarknadsberoende. Det har att göra med de,förmodligen tillfälligt, men ändå, låga blypriserna.Det är det som avgör en del av lönsamheten i detta.Så sent som 1990 hade vi ett blypris per kilo påLondon , dvs. på marknaden, på4:64 kr. 1992 tenderade priset ned mot . Detbetyder alltså att en tredjedel av priset baraförsvann. Detta är ganska typiskt förråvarumarknader, och det är inget särskilt med det.Men man kan inte dimensionera och annatbara efter lågkonjunktur. Då blir det fel. Då blirdetta en våldsmt lukrativ historia. Och det var intemeningen att man skulle vinna pengar på det sättet.Därför är det viktigt att veta vad man skallfinansiera med de här pengarna. Självfallet gällerdet insamlingen, men hur mycket av återvinningenskall finansieras på det sättet? Hur mycket kanvärldsmarknadspriserna pendla? På vilken nivå ärdet därför viktigt att man placerar sig? Vi har motdenna bakgrund, som ni vet, höjtnivån. Men vi är beredda att pröva detta igen.Anf. 64 BO ():Herr talman! Förtydligandet var betydligt bättre änsvaret, om jag får säga så. Här säger miljöministernatt funktionen måste vara kvar.Jag hade i det här inlägget tänkt fördjupa mig i deeventuella alternativ som finns. Det skulle, om maninte väljer förslag att låtabatterierna vara kvar i naturen, vara att exporteradem till eller någon annanstans, där detfinns sämre anläggningar. På det sättet skulle mannästan direkt försämra miljön.Men jag uppfattade förtydligandet som attmiljöministern är mycket intresserad av att bevaraNordens enda och bästa anläggning. Det gläder migatt höra.Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Sommiljöministern sade är detta ärende ute på remiss.Är det rätt att avslöja alla detaljer i företagetsräkenskaper? Myndigheter, departement ochNaturvårdsverket skall naturligtvis ha dessauppgifter, men kan det vara rätt att lämna ut alltingtill andra?Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill bara avslutningsviskomplettera frågan. Kan vi åka tillbaka tillSkåneland med ett besked om att det kommer attfinnas möjlighet för Bergsöe att fortsätta med sinverksamhet? De har lagt ut ganska höga belopp påatt t.o.m. rena det regnvatten som faller ned påfabriksområdet.Med full kunskap och medvetande om att detta inteskall vara något underhåll till ett speciellt företag,vill jag framhålla att det ändå är mycket specielltoch unikt, eftersom det är det enda företag somdrivs i som tar hand om dylika batterier.Därmed vill jag också säga tack, om jag får ettacceptabelt svar.Anf. 66 Miljöminister ():Herr talman! Just kopplingen mellan att ett företagär så dominant och ensamt på marknaden och desvängande internationella priserna vill jag ta upp.Man får inte hantera ett sådant här system så skapar en utpräglad monopolprissättning. Detfinns alltid en balans. Jag utgår från att vi är överensom detta.Jag har träffat företrädare för -- BolidenBergsöe är ett dotterföretag -- och jag förstårmycket väl att man från det hållet anser att manborde ha haft större möjligheter från början atttjäna pengar medan konjunkturen var bra ochpriserna på bly var högre, så att man hade kunnatsamla i ladorna och därmed ta de smällar somkommer när blypriset går ned. Det handlar om atthålla detta under ständig uppsikt och vara bereddatt vara flexibel.Anf. 67 BO ():Herr talman! Jag tycker att det är självklart attföretaget inte skall ha mer subventioner eller bidragän som är absolut nödvändigt. Det är vi säkerligenhelt överens om.Det här företaget har satsat barade för att lagra batterierna inomhus.På det sättet har man minskat alla de risker somfinns vid hantering av bly. Jag tycker att det skullevara litet av en katastrof att det, när investeringarnaär gjorda och anläggningen färdig, är dags att lägganed verksamheten. Det hoppas jag också att vi kanvara överens om.Jag skulle vilja säga till miljöministern, för miljönsoch jobbens skull: Höj avgiften, rädda Bergsöe ochrädda jobben i ! Då har miljöministerngjort en god insats för oss.Anf. 68 Miljöminister ():Herr talman! Jag skall gärna fullfölja resonemangetgenom att på nytt konstatera att den här funktionenär nödvändig. Den stämmer medkretsloppsutvecklingen, för att som exempel ta ensak som vi arbetar mycket med. Det är självklart attvi inte har några intentioner att lägga ned densortens verksamhet.Vi avser inte heller att exportera till andra, som intealltid ställer samma höga krav. Dessutom har våranordiska grannar behov av att få leverera till oss.Jag tycker att det här är ett område där nordisktsamarbete är lämpligt.Jag har inte fått den senaste informationen om vilkahandlingar som har gått ut på remiss. Men jag utgårfrån att skrivelse ärhuvuddokumentet. Det är det underlaget som skallremitteras. Därefter tar regeringen ställning. Jagtror att jag kan förutsäga att det blir i positivriktning.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:374 om tryck påplastemballageAnf. 69 Miljöminister ():Herr talman!