prot · GG09125 · 1993-06-09 00:00:00 — Då hadevi ovanpå den ekonomiska krisen också fått enregeringskris.När det gäller vistelse i , är det klart attjag inte är här lika mycket som , men jagläser ju skrifterna. En av dem har jag jobbat med . I den finns det socialdemokratiskaalternativet. Socialdemokraterna har väldigtmycket pengar över, vilket vi andra inte har.Anf. 51 (nyd)replik:Herr talman! Visst var det bra att turistmomsensänktes och gav 10 000 jobb och billigare semestrar,Eller hur, . Visst var det bra att detkom ett småföretagarpaket. Eller hur OlofJohansson? Visst var det bra att det blev enkrisavgift, vilket inte gillar, dvs. attfolk som har litet pengar får ett sänkt grundavdragoch får betala en krisavgift . Visst krävsdet nya grepp för att komma åtungdomsarbetslösheten.Allt detta ingick i de diskussioner och deförhandlingar som vi hade medregeringspartierna. Det var väl trevligt, hoppas jag.Nu kan man fråga sig vad det är som skiljer mellant.ex. och Ny demokrati, och då harjag några frågor. Men innan jag ställer dessa frågorvill jag säga en sak.När ni diskuterar bostadspolitik och annat, så komihåg, vilket i och för sig alla vet men som jag tror alltid måste tänka på, att det inte finns någotsom är viktigare än räntan. Det finns ingenting sombetyder så mycket som att få ned räntan. Varjepolitik som drivs måste därför sikta på att få nedräntan. Då löser sig kanske även problemen ibostadspolitiken utan alltför stora konventioner,även om den befinner sig i en socialistiskåtervändsgränd.Men vad är det som skiljer? Jag skulle vilja ställanågra frågor till . Är det rimligt ochvettigt, med tanke på arbetslöshet, svenskkonkurrenskraft och vår framtid i , attavveckla kärnkraften? Är det rimligt medmiljöavgifter, att vi skall straffa oss själva? Detanses tydligen väldigt tjusigt i att vi skall setill att vi får lida litet mer än alla andra. Vi skalldärför ha hårdare miljöavgifter än konkurrenterna.Vi har redan, med den politik som har förts, intebara av den här regeringen utan främst av dentidigare, förlorat 200 000 industrijobb i påett par år. gäller det att ha siktetinställt på jobben och se till att man inte gör detännu svårare. Men det gör man med sådanamiljöavgifter.Att få konkurrera på lika villkor är egentligen detenda som vår industri, stor som liten, begär. Bidrarni till det?Miljön är internationell, och de i denna kammaresom anser sig vara mer miljövänner än andra talaralltid om hur global och internationell den är. Menjag vill påminna om att miljöavgifterna också måstevara internationella.Anf. 52 Miljöminister ():Herr talman! Vi hade med en del i vårt valprogram.Sänkningen av turistmomsen var en sådan sak. Attförbättra villkoren för småföretagen och att drivaen fördelningspolitik där alla är med och bärbördorna, även höginkomsttagarna, fanns ocksåmed. Man får väl säga att det i hög grad är BörjeHörnlund som har drivit fram systemet medungdomspraktik, så att ungdomar slipper att helatiden bli hänvisade till att stå vid sidan av därför attde inte har tillräcklig erfarenhet. Genom praktikenfår de erfarenhet. Allt detta är bra.Jag delar naturligtvis uppfattningen att detlångsiktigt viktiga på boendeområdet är, som jagsade tidigare, att få ned räntan. Man kannaturligtvis göra litet olika bedömningar om vadman har råd att avstå från i form av besparingar pådet området just för att få ned räntan. Det är precisdet som regeringen har betonat, bl.a. i sambandmed budgetpropositionen, dvs. att detgrundläggande måste vara att långsiktigt få nedbyggnadskostnaderna så att vi inte gör om sammadumheter som under i stort sett helaöverhettningsperioden på 80-talet.Låt mig då besvara frågorna. Självfallet har vi äveni miljöpolitiken anledning att vara långsiktiga. Detfinns bara en enda långsiktig väg som är hållbar, ochjag hoppas att instämmer i det,nämligen att komma bort från det som ärmiljöskadligt och få in det som är miljövänligt.Också på detta område har vi haft enfolkomröstning. Alla alternativ i folkomröstningenstod bakom en avveckling av kärnkraften. Jagrespekterar demokratiska beslut. Vi sade alla efter1980 års folkomröstning att vi skulle respekteraden. befinner vi oss i närheten av den tidpunktdå den äldsta reaktorn blir . Det var det somvar grunden för att vi skulle avvecklakärnkraften i . Då är det också dags att lyftafrågan på nytt och inte glömma bort den. Vi får inteanvända den glömska som kan ha uppstått från1980 och fram till nu för att komma ifrån det somalla politiska partier lovade.Naturligtvis är miljöavgifterna delvis enkonkurrensfråga. Delvis är även de en fråga om hurman fördelar bördorna. Det har talats omskatteväxling här , och det handlarmycket om det. Sänk skatten på arbete, och höj denpå det som vi skall ha ut ur systemet, dvs. det somär miljöskadligt och det som vi inte kommer ifrånatt betala förr eller senare.Anf. 53 (nyd)replik:Herr talman! Vad jag talade om i detta sista fall varatt vi skulle ge svenska företag samma möjligheteratt konkurrera som företag i andra länder. Dethandlar om jobben. Och ger vi dem inte den rätten,får vi problem och arbetslöshet här.När det gäller kärnkraftsomröstningen var detfaktiskt även som tolkadedet resultatet. Och tänkte fel och lär fåslingra sig ur detta på något sätt. Jag ville bara testalitet grand hur det låter nu när eftertankens krankablekhet dyker upp.Jobben, räntan och rättvisan återkommer jag till imitt huvudanförande som väl lära äga rum någonvid femtiden med det tempo somdenna debatt har.Jag hade egentligen ytterligare en fråga som jag villställa. När regeringen uttalar sig om olika frågor,t.ex. om flyktingfrågan som togs upp här, är detalltid som uttalar sig. Diskuterarni dessa frågor i regeringen? Jag blir nästan liteträdd, eftersom man hör att det är andra krafter sombestämmer vad som händer i . Det är litetgrand som när man häller ut vatten på bordet sårinner det ned någonstans, och då rinner det ned påSverige. Och det var en väldig otur för oss. Det ärprecis som om det avgör att det inte sker här.Jag tror att det finns heliga kor, inte bara påJordbruksdepartementet utan litet varstans iregeringen, och dem rör man inte, och man talarinte om dem. Men kanske harnågon egen uppfattning i den frågan. Eftersom jagsedan inte får bemöta det som han säger, då hanantagligen drämmer till med något, ber jag honomhälsa regeringskollegerna att jag skulle rösta motden flyktingpolitik som regeringen driver, attvi har ett trettiotal konkreta förbättringsförslag ochatt vi är helt övertygade om att man skall hjälpamänniskor där de är, vilket ger mångdubbelt bättreeffekt.Vi har föreslagit t.ex. katastrofbrigader, där manverkligen gör något och hjälper, i stället för attpassivt säga att det är andra som bestämmer och attvi får se vad det blir. Och när det ärför sent säger man: Oj då, hela är fyllt medflyktingläger. Det var väldigt tråkigt. Jag vet inteom mijöministern har tänkt på den aspekten, menvi får väl höra det.Anf. 54 Miljöminister ():Herr talman! I flyktingfrågan vill jag säga att jaghar mycket lätt för att instämma med BengtWesterberg i den argumentation som förekomtidigare, speciellt i frågan om vad vi kan bestämmaöver egentligen.Det är kanske inte alla som har klart för sig attproblemen runt har förändrats , 70-tal och 80-tal. Vi som har litet längreperspektiv i politiken vet att dagens situation ärextrem. Den framtvingade flykten frånkrigsområden har vi inte haft i samma omfattningsedan . Självklart påverkar detockså Sverige.Det påverkar också de krav som ställs på oss, på hurmycket vi måste göra. Vi har inte möjlighet attbestämma över hur många som kommer hit. Viskulle önska att människor kunde stanna i sinhembygd. Det är klart att vi skall hjälpa dem sånära den som möjligt. Men när de behöver skydd,och många behöver det, skall vi vara beredda att taemot dem. Det är det vi försöker göra. Det innebäralltid svåra avvägningar.Energiöverenskommelsen, för det är faktiskt denfrågan det handlar om, innehåller en hänvisning idet senaste riksdagsbeslutet, jag tror att det var1991, till riksdagsbeslutet , där det finnsen passus om som den senaste tidpunktendå kärnkraften i skall vara avvecklad. Jagtror att det på det här området gäller att starta ,så att man kan göra den här avvecklingen -- när mannu ändå byggde färdigt 12 reaktorer -- utan att manfår några stora påkänningar.Det som vi har lärt oss av utvecklingen, bl.a. ihöstas när vi hade fem reaktorer avställda, är attutrymmet finns . Problemet är att vi under långtid har haft ett överskott på el i , vilket gjortdet näst intill omöjligt att komma in med dealternativ som måste in. Jag tror att det ärnödvändigt med en kombination av åtgärder, dvs.ut med det som skall ut och in med det som skall in,och det måste ske parallellt. Detta är vad riksdagenhar sagt. Därför finns det anledning att börja tänkapå avvecklingen nu.Självklart påverkar miljöavgifter konkurrensen.Men jag talar om att detta inte är den endaproduktionsfaktorn. Utsläpp får man ändå betalapå det ena eller andra sättet. De ökar vårmiljöskuld. Gör man ingenting i det avseendet,skapar man desto större miljöskuld, som andra fårbetala efter oss, eller vi själva genom sämre hälsa.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig få börja med att önskariksdagens ledamöter och alla som eventuellt orkarlyssna fortsättningsvis, en riktigt god och skönsommar. Jag tror att vi alla behöver uppleva denunderbara svenska sommaren som ligger framföross. Vi kommer helt klart inte att kunna göra osskvitt de bekymmer som vi har hanterat ochresonerat om . De kommer säkert att följa ossut från de här salarna.Det vi på allvar bör bekymra oss över är enförtroendekris som finns visavi politiker i ,men faktiskt också i hela . Om allt flermänniskor börjar säga ''jag litar inte på politikerna,jag litar inte på staten'', eller kanske rent av ''jaglitar inte på min medmänniska'', då har vi enförtroendekris som både mänskligt och ekonomisktblir mycket svår och mycket dyr.En färsk visar att medborgarna anseratt de mänskliga rättigheterna är det som Sverigemest bör verka för internationellt. Den härbetoningen av människans villkor och värdighet äroerhört glädjande, tycker jag. Den visar sig ocksåinrikespolitiskt genom att människor reagerarmycket starkt mot det man inte uppfattar som rentspel, eller som förtryck av medmänniskor.Efter den vedervärdiga kommunismenssammanbrott omhuldas nu så gott som överalltmarknadsekonomin. Men vi får inte glömma attmarknadsekonomin inte får ges totalt fritt spelrum.Den måste tyglas av etiska, sociala och ekologiskahänsyn. Det är bra att vi får större resurser tillekorotlarna. Det är självfallet angeläget. Det krävskrafttag mot fifflet i exempelvis restaurang- ochkrogbranschen.Visst är det bra med lagens långa arm. Men ett frittsamhälle existerar inte utan gemensammagrundvärderingar som alla respekterar. Det ärsjälva förutsättningen för frihet. En del uppfattartydligen oss kristdemokrater som om vi vill ordnanågot slags hinderlöpning för människor. Men viser inte etiken som en snubbeltråd, utan som etträttesnöre. Lagens långa arm räcker inte, utansamvetets röst måste också få höras!Vi måste förstå och respektera den vanligamedborgarens ilska och förtrytelse, när han frånringside sett hur yuppiegängen vältrat sig i lyx ochnu slipper städa upp efter sig. är det andra somfår betala städnotan via skattsedeln och via detoförskämt stora räntegapet hos bankerna.Nu skall vi naturligtvis inte påstå att finanskrisenenbart skapats av finanssektorn. Vi har ju eninternationell ekonomisk kris, och det politiskaansvaret bör delas av många. Men det var trots alltSocialdemokraterna som styrde under 80-talet.Ingvar drog tidigare historien om prästenoch chauffören. Jag anar att det var jag som skullevara prästen som förpassades till de mindrelycksaliga boningarna, medan varchauffören. ''Chauffören'' . Jaghade tänkt tala om ''Loket''. ''Loket'' är ju känd, kanske också''Loket'' . Man kan ju hävda att ''Loket'' ledde ensuperbingo, som slutade med jättevinster förmånga av de redan rika, men med förlust för i stortsett resten av folket.Jag tycker att det skulle vara klädsamt om vi allaerkände att 80-talets sötebrödsdagar är slut. ärvi, som man brukar säga, inne i oxaveckorna. Detär det hårda slitet. Jag tycker att det skulle kännasbefriande om också socialdemokraterna ville tillstådet. Socialdemokraterna lovar väldigt mycket, somjag sade tidigare, ungefär som om 80-taletsekonomi är kvar och fortsätter. Om jag får anspelapå ''Loket'' igen. Han har ett TV-programdär han drar ut lådor och det ligger någonting ilådan. Men när ''Loket'' öppnarsina är det ingenting i dem. De 12 miljarderna ibesparingar kom ju aldrig.Herr talman! Man undrar också, det vill jag gärnaha sagt, hur en del av näringslivets representanterresonerar just . Skall vanligt folk accepterakrisbudskapen, borde ju somliga ytterligthögavlönade ha föregått med gott exempel ochsänkt sina löner och själva tagit itu med allafallskärmsavtal. Jag tror faktiskt inte att de skulleha hamnat i någon särskilt svår svält om de gjortdet.Jag är den förste att understryka att etiken gälleross alla. Jag vill gärna ha sagt ytterligare en gång,kanske den hundrade här i kammaren, att jag aldrighar påstått att vårt parti har något monopol pådetta. Jag vill bara påstå att de här frågorna ärytterligt betydelsefulla.Vi kristdemokrater finner det tilltalande att dennya läroplanen och andra dokument som styrskolans verksamhet nu äntligen betonar vikten aven gemensam etik. I läroplanspropositionen stårdet att ''som särskilt viktig framstår skolansvärdegrund förankrad i etik ochvästerländsk humanism''.Det är just detta helhetsperspektiv vikristdemokrater velat få fram. Av skol- ochutbildningspropositionen framgår också att etik börvara ett ämnesövergripande tema igymnasieskolan. Vi är förstås också glada attreligionskunskapen, och inom denkristendomskunskapen, fått en fastare ställning,men viktigast är som sagt helheten.Jag tror faktiskt att det säkraste och klokaste sättetatt vinna framtiden åt våra barn och ungdomar äratt satsa på kvalitet och bredd i utbildningen.Herr talman! Arbetslösheten är , detär vi alla överens om, vår odiskutabelt störstautmaning. Världen över talar man om ''joblessgrowth'', grovt översatt ''arbetslös tillväxt''. IUNDP:s, , nyligenpublicerade rapport påpekas att varken u-länderseller rika länders investeringar under det senastedecenniet har givit tillnärmelsevis så många jobbman förväntat. Utan tvekan krävs det nya modellerför en hållbar utveckling. måste vi snabbt inse,som sagts tidigare, att skatte- och avgiftssystembehöver förändras på ett sådant sätt att det blirresursförbrukning och miljöslitage som får bärakostnaderna, i stället för som , människorsarbetsinsatser. Sedan kan man kalla det enskatteväxling för miljö och arbete eller vad manvill.Bland de mer än en halv miljon arbetslösa i Sverigefinns ofantligt många ungdomar -- antingen öppetarbetslösa eller sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bakom varjesiffra finns en människa som inte känner sigefterfrågad, något som varje människa behöver ochhar rätt att få uppleva. I en rapport frånfolkhälsogruppen konstateras att arbetslösheten ärett folkhälsoproblem. Allvarligast är att vi riskeraratt skjuta ungdomars framtidstro i sank.Vi får naturligtvis inte slå oss till ro. Vi måste hittanya sätt att hjälpa in ungdomar i arbetslivet, hittavägar att slussa över ungdomar frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder till ''riktiga''arbeten. Vi kristdemokrater anser att det ärbefogat med en kraftig sänkning av, eller rent av attunder avskaffa, arbetsgivaravgiften förungdomar som efter ungdomspraktiken får jobb påsin praktikplats. Det skulle vara ett bra sätt attlocka företag att anställa ungdomar.Herr talman! En grundbult för oss kristdemokraterär att försvara den enskilda individens värde ochvärdighet. Det är just i ekonomiskt svåra tider somfördelningsförmågan sätts på prov.Jag kan ha respekt för att man har olikauppfattningar och åsikter om huruvida profilen påbesparingarna är den rätta och riktiga. Vad mannära nog alltid glömmer bort i diskussionen är -- dethar trots allt kommit fram litet -- räntans betydelse.En fråga som vi diskuterat mycket är: Om vi hadeskapat en annan profil med hjälp skattehöjningareller vad det nu kan vara, hade vi då fått nerräntan? Är det någonting som slår hårt motdem som behöver vårt stöd och hjälp i samhället ärdet en för hög ränta. Jag tycker att det finns allanledning att gång på gång lyfta fram detta när vitalar om den fördelningspolitiska profilen, för detunderstryks alltför sällan.Det finns en risk att den ekonomiska krisen såockuperar våra sinnen, att vi glömmer att värnavåra livsbetingelser. Ingen av oss, helt oberoendeav partitillhörighet, kan glädja sig åt en fet plånbokeller den bästa materiella standard om jord, luft ochvatten förgiftas. Om ozonlagret blir ännu tunnare,om skogar blir mer försurade och dricksvatten bliren bristvara även för oss, vad har vi då uppnått? Jagtror dessutom att den biologiska mångfalden och degenetiska frågeställningarna måste få domineradebatten i mycket större utsträckning framöver.Herr talman! Filosofen har sagt attmänniskan skapar sin värld i relation med andramänniskor. Av en del av det som skrivs ochhävdas i debatten får man föreställningen att detideala, det bästa tänkbara, samhället består av heltfria individer som studsar runt som ädelgasatomer,utan att kunna förena sig med andra. Som ni vetfungerar ädelgaser på det sättet. De bildar ogärnakemiska föreningar.Ett friskt samhälle bygger på att individeri samverkan skapar förutsättningarna för välfärden.Det är inte staten som behöver stärkas, det ärindividernas förmåga att i samverkan med andra, ismå grupper, skapa trygghet och kreativ förnyelse.Träd växer som bekant inte från kronan och neråtutan från frön och späda plantor.Jag tror att de små naturliga gemenskaperna,främst familjen, avgör om välfärden i vårtsamhälle, blir hållbar.Den jag nämnde, HumanDevelopment Report, har som tema hur manskall få människor delaktiga i utvecklingen. Irapporten talas det starkt för decentralisering ochför att enskilda organisationer skall ha ett störreansvar för utvecklingen. Det är just det vikristdemokrater talat om . Samtidigttalas det i rapporten för det som kallas subsidiaritet.Man uttrycker det så här: Nationalstaten är för litenför de stora problemen och för stor för de små.Under de kommande månaderna kommer vi iSverige att ha en intensiv och hälsosam EG-debatt.Häromdagen yttrade överbefälhavaren i :''Vi belgare måste se till att tyskar och fransmän ärvänner, det är vår enda chans att överleva.'' Jagtycker att detta synsätt kommer bort för mycket iden svenska debatten.EG-idén är en fredsidé. Hur skulle det ha sett ut omvarje enskilt land i hade hållit sig med enegen utrikes- och säkerhetspolitik? Europashistoria har lärt oss alltför väl vart det kan barka.Sedan vill jag gärna citera författaren och filosofenRolf , som för inte så länge sedan sade i enDN-intervju: ''EG behövs för miljöfrågornasskull. ''Det talas mycket om grundtrygghet just . Nästanalltid gäller då diskussionen pengar. Jag är helt pådet klara med att de spelar en väsentlig roll. Omdebatten om grundtryggheten är inriktad på attförbättra för de sämst ställda grupperna påbekostnad av de välbärgade, finner jag det fulltacceptabelt, men jag är inte så säker på att det ärså. kan jag inte låta bli att säga att det ärlitet märkligt att vi inte talar mer om dengrundtrygghet som är oavvislig, nämligen dentrygghet som barn behöver och har rätt till när deväxer upp. De har rätt till en trygg barndom, rättatt vara älskade, omtyckta, med möjlighet attidentifiera sig med positiva förebilder.Herr talman! Det är litet av en terminsavslutning . Det har varit tuffa terminer. Det hade givetvisvarit mycket roligare och mer givande att ha enkista full med guld i stället för att behöva ta hänsyntill en gigantisk statsskuld och hisnande underskott.Men var säkra på en sak: vår målsättning är att fåsvensk ekonomi i balans, för att kunna baka enstörre kaka och få möjlighet att hjälpa de gruppersom onekligen behöver få förbättradelevnadsvillkor. Det handlar om att se till att degamla och sjuka icke kommer i kläm. De har rätttill en trygg omsorg och den bästa vård. I flera kds-motioner i har vi krävt att allamedborgare skall säkerställas en vård och omsorgav god kvalitet. Och först och främst är det de sämstställda pensionärerna som skall ha sinaförhållanden förbättrade. Därför var det ettoavvisligt krav att dessa pensionärer inte skulledrabbas när pensionen sänktes.Sist men inte minst är det viktigt att se till attresurserna räcker för att förbättra de mänskligarättigheterna också för jordens fattigaste. Helabiståndspolitiken har detta som yttersta syfte. Menbiståndet kan inte ensamt klara denna uppgift. Vimåste också riva handelsmurar. En fri handelmellan i- och skulle för betydaett nettotillskott som är vida större än världenssamlade bistånd. Låt oss i första hand drivas avsolidaritet. Den som inte vill bry sig ommedmänniskor var de än bor bör åtminstone förframtida generationers överlevnad engagera sig.Herr talman! Våra ungdomar måste få kännaframtidstro. Vi har bara en jord, den är odelbar,och den tillhör också morgondagens människor.(Applåder)Anf. 56 (nyd):Herr talman! Tänk, att få vara med här och lyssnapå en debatt mellan statsministern och IngvarCarlsson om verkligheten. Två duktiga, men ändåtvå politiska broilrar som inte jobbat i denverklighet som de tävlar om att besöka. Under mintid i har jag lärt mig att bussen från och att -- det har jag hört tregånger nu -- statsministern har varit i Karesuando.Jag gratulerar.Nu är sommaren här, och skall ta ledigt.Hela tar ledigt över sommaren. Problemen tar vi upp . Det är en någotgrym beskrivning. Men när det gäller --givetvis också när det gäller -- är lägetallvarligt. är det som sker härviktigt. Under de resterande fyra månadernabehövs vi inte. Det är något fel någonstans.Antingen står världen stilla under den tiden, ellerockså är det vi som tänker fel.Om det skulle bli en förändring i helauppläggningen när det gäller och våratrupper som skall dit, skall enligt min uppfattningen urtima riksdag inkallas. Om den ekonomiskakrisen skulle förvärras och det behövs en extremåtgärd av något slag, skall inkallas. Niborde allihop tänka på att ni riksdagsmän faktisktär avlönade för helårstjänstgöring. Även omsommaren är här, är det som ni vet vinter ivälfärdslandet.Det politiska etablissemanget befinner sig ganskalångt ifrån folket -- inte bara med tanke påkulvertarna i det här huset. Demonstranterna -- iregel betalda -- går ovanpå bron, medan politikernaspringer under i en kulvert, så att de skall slippa attträffa demonstranterna. Jag går ovan jord och fårhela tiden träffa dem. sjunger de, iblandbuar de. Men det är i alla fall en viss kontakt medverkligheten.I en vidare bemärkelse befinner vi oss nu i ett skededär folk har hunnit längre än det politiskaetablissemanget. Människor är mer inställda på attse förändringar och att göra någonting, medanpolitikerna försöker att hålla kvar så mycket sommöjligt av sitt eget. Man vill inte så gärna sopaframför sin egen dörr, man vill inte städa trappornauppifrån och man vill inte föregå med gott exempel.Med den enkla idéen -- som alla utom de som sitterhär skulle gilla -- att ingen satt här mer än tvåmandatperioder, skulle det bli en förändring, enaktualisering. Då skulle den berömda, tunga,vemodiga gobelängen fladdra av vinddraget.Det behövs nämligen en förändring. Hela världenförändras, och vi här måste också förändras.Människor behöver inga förmyndare. Vi skall intehålla på att i detalj tala om för människor vad deskall göra.Så småningom kommer det att ske en förändring.Jag vill påstå att skillnaderna mellan oss och deandra partierna är att vi vill se en snabbareförändring, vi vill göra något och att de är försent ute. Den skillnaden är enorm. Med tidenkommer vi alla att tycka samma sak, menutveckling innebär att man gör någonting i tid.Vi i Ny demokrati är en produkt av den kritiskaverklighet som finns här utanför.