prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Pågymnasienivå är det viktigt att det finns ett allsidigtutbud av utbildningar över hela landet. Omunderlaget blir för litet hotas utbudets bredd, Detfinns således anledning pröva varje nyetablering avfristående gymnasieskolor från dennautgångspunkt. ''Hur välvilligt jag än läser detta, kan jag inteuppfatta det som annat än intentioner som har sinarötter i ett gammalt, planekonomiskt tänkesätt, därkonkurrens uppfattas som något negativt och somett hot mot ett allsidigt utbud. I själva verket är detprecis tvärtom. Fri etablering och konkurrensbefrämjar allsidighet, hög utbildningskvalitet ochutbildningseffektivitet. Därför förstår jag intevarför dessa restriktioner finns.Som jag har uppfattat regeringens intentioner befrämja och uppmuntra just kvalitet,mångfald och valfrihet inom skolan. Denna form avetableringskontroll påminner mest om den somfinns för livsmedelsbutiker. Vi vet alla att den harförhindrat konkurrens och nyetableringar. Man harvelat värna ortens lilla lanthandel. Här ser vi en riskför att man värnar ortens lilla gymnasieskola ochförhindrar nya, friska skolinsatser.En förutsättning för att elever och föräldrar skallkunna välja aktivt mellan olika skolor är att de fårbra information. Därför instämmer vi i att dennainformationsplikt bör lagstadgas, precis somutredaren föreslog. Vi tycker att det är synd attutskottet inte vill följa samma linje. Jag instämmervisserligen i det som står i propositionen, att detborde vara naturligt för kommunen att informeraom sina grundskolor. Jag tror dock inte att dennaförhoppning är tillräcklig. Erfarenheterna visartyvärr att många kommuner gärna underlåter attinformera om alternativ som inte sammanfallermed vad kommunpolitikerna anser vara bäst förinvånarna.Herr talman! Självfallet står vi bakom alla vårareservationer. Jag skall, i likhet med föregåendetalare, spara kammarens tid och yrkar därförendast bifall till våra reservationer 3, 4 och 10.Anf. 110 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 5. Jag skall fatta mig mycketkort. Vi avvisar från sida dennaproposition. Det gör vi av följande skäl.För det första är det ingen som har bett om detta,vare sig elever, föräldrar, lärare eller marknaden.För det andra öppnar propositionen för enavgiftsbeläggning av utbildning. Det vore på sinplats att statsrådet angav vid vilken nivå man gåröver gränsen och en avgift blir oskälig.För det tredje avhänder sig ett viktigtkvalitetsinstrument, nämligen lärarutbildningenoch möjligheten att använda den som ettstyrinstrument i skolan.I propositionen och betänkandet otydliggörs detpolitiska ansvaret för utbildningspolitikengentemot både föräldrar, elever och lärare.Propositionen ålägger kommunen ensidigtskyldighet gentemot privatskolor. Man går in ochdetaljreglerar i statsbidraget som kommunerna får.Man ger inte alla barn möjlighet att välja skola,definitivt inte de barn som är utvecklingsstörda.Herr talman! Detta är ett antal argument för avslagpå propositionen och utskottets hemställan.Anf. 111 (nyd)replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga vad BjörnSamuelson menar när han säger ''lärarutbildningensom styrinstrument i skolan''?Anf. 112 () replik:Herr talman! sade att han hadestuderat hur lärarutbildningarna såg ut. För attundervisa i t.ex. drifts- och underhållsteknik krävscivilingenjörsutbildning, minst fyra årsyrkeserfarenhet inom en bransch samt ett årsstudier i pedagogik och metodik. Är inte detkvalitet?Anf. 113 (nyd)replik:Herr talman! För att göra det tydligt: Vad ärviktigast för , att en lärare har denfaktiska kompetens som krävs för ett professionelltarbete som lärare eller att man har gått enutbildning som syftar i den riktningen, men detfinns inga belägg för att man har nått målet?Anf. 114 () replik:Herr talman! Lärare skall naturligtvis ha bådekompetens och relevant utbildning.Anf. 115 ():Herr talman! Det gläder mig att att det är bra att vi nu ger ökade möjligheterför elever att gå i en skola i en annankommun. Jag kan inte låta bli att ta med mig etttidningsurklipp upp i talarstolen som är från JanBjörkmans hemtrakter. I tidningsurklippet står attBromölla kommun säger att den enda möjlighetenför lilla att gå i skola i i ställetför i , är att flytta kommungränsen. Nubehöver man inte flytta kommungränser längre, omvi fattar detta beslut i kammaren . har möjlighet att gå i den skola hon vill gå i. Dettycker jag är bra.Herr talman! Alla elever skall ha rätt att väljaskola. Det är grunden för de beslut vi skall fatta . Vi har tidigare genom beslut i gjortdet möjligt för elever att välja en fristående skolautan att de skall vara beroende av storleken påföräldrarnas plånböcker.Vi går vidare och stärker rätten att välja skolainom det kommunala skolväsendet. Elevers val avskola skall tillgodoses om det inte kolliderar mednärhetsprincipen eller förorsakar betydandeekonomiska och organisatoriska svårigheter.Möjligheten att välja grundskola i en annankommun förbättras, och elever som flyttar får rättatt gå kvar i sin gamla grundskola.Kommuner och landsting får möjlighet att slutaentreprenadavtal med fysiska eller juridiskahuvudmän när det gäller estetiska, ekonomiska ochtekniska ämnen samt yrkesämnen.Slutligen föreslår vi ett nytt bidragssystem förfristående gymnasieskolor.Herr talman! Att friskolereformen har varitefterlängtad visar det stora antalet fristående skolorsom har startat . Det ärefterfrågat, ! Antalet skolor harnästan fördubblats. Det finns drygt 170fristående skolor. Sedan regeringen tillträdde haren ny fristående skola startats . Trots detgår bara av alla grundskoleelever i enfristående skola.Socialdemokraternas kritik mot de friståendeskolorna riktar sig inte mot skolorna som sådanautan i första hand mot de ersättningsregler somgäller för de elever som väljer ett friståendealternativ. Att man har valt denargumentationslinjen kan jag förstå, med tanke pådet intresse som finns för att gå i och startafristående skolor.Men vi vet att ni socialdemokrater i grundenfortfarande är motståndare till fristående skolor.Företrädare för ert parti har sagt att man har föravsikt att riva upp friskolereformen om mankommer tillbaka till makten, säkert inte genom atti lag förbjuda fristående skolor -- det vore förutmanande -- utan genom att långsamt svälta utdem på det sätt som man gjorde tidigare, när defristående skolorna endast hade av deresurser som de kommunala skolorna hade. Detförslag till ersättningsmodell somSocialdemokraterna föreslår, dvs. att ersättningenskall beslutas av kommunerna, gör en sådanutveckling möjlig.Tillsammans med förslag om att kommunen skallges möjligheter att pröva behov eller skälighet avetablering av fristående skolor på grundskolenivåskulle detta bli effektiva verktyg i arbetet med attmontera ner denna valfrihetsreform. En sådanutveckling tänker vi inte bidra till.Utgångspunkten för denna reform är att vi vill göradet möjligt för föräldrar och elever att välja denskola som de bäst anser svara mot deras behov ochönskemål, oavsett om den är ellerfristående. Vem som driver skolan skall inte vara avavgörande betydelse. De ekonomiska villkorenskall vara likvärdiga oavsett huvudman.I propositionen föreslår regeringen att man justerarersättningen så, att beräkningsåret för fördelningav resurser är detsamma för såväl kommunalaskolor som fristående skolor, och att ansökan omgodkännande av en fristående skola skall lämnas insenast året innan bidragsåret börjarför att skolan skall ha rätt till bidrag.Utskottet stödjer dessa förslag till justeringar. Meni övrigt anser vi att det är för tidigt att dra några såsäkra slutsatser av den nuvarande bidragsnivån attvi är beredda att ompröva den. Reformen har variti kraft i bara knappt ett år.Jan redovisade i sitt anförande bara denena partens syn på detta bidragssystem. I samtalmed företrädare för fristående skolor har vi fåtthöra vilka svårigheter de haft att få ut de medel somde i lag är garanterade. Mot den bakgrunden är detsvårt att tro att tilldelning efter behov skulle varamöjlig. Det skulle resultera i än mer ändlöstförhandlande än i dag.Mot den bakgrunden vill utskottet liksomstatsrådet avvakta fördjupadeanslagsframställning, som skall lämnas den 1september . Där skall redovisaeffekterna av det nya bidragssystemet. Då kan detfinnas anledning att återkomma.Skall man våga satsa, starta och driva friståendeskolor krävs det fasta spelregler, som ger denlångsiktighet och trygghet i planeringen som ärnödvändig allra helst på detta område, som innebärstora åtaganden . Därför finns det,som sagt, all anledning att avvakta Skolverketsredovisning innan ytterligare överväganden görs.Samtidigt som Socialdemokraterna föreslårförsämrade ekonomiska villkor för de friståendeskolorna vill de förbjuda de fristående skolorna attta ut elevavgifter. Det är bara att konstatera att närde fristående skolorna ges likvärdiga ekonomiskavillkor som de kommunala är elevavgifter ingetproblem. Över 130 av de 170 fristående skolorna äri dag helt avgiftsfria.Att förbjuda elevavgifter skulle emellertidinnebära att man också förbjuder fristående skoloratt bedriva verksamhet utöver den som motsvarasav den utbildning som förekommer vid kommunalagrundskolor. Det kan röra sig om extra kostnaderför undervisningsmateriel i en Montessoriskolaeller någonting annat. Att införa ett sådant förbudvore att lägga hämsko på de fristående skolornasmöjlighet till pedagogisk och annan utveckling.Däremot slår utskottet fast att elevavgifterna skallvara skäliga med hänsyn till vad som kan vararimliga kostnader för verksamheten och attSkolverket har till uppgift att bedöma skälighetenbåde i samband med beslut om godkännande avskolan och vid sin tillsyn.När det gäller tillsynen av de fristående skolornaklargör vi att den myndighet som har befogenhet attgodkänna en skola och också befogenhet attåterkalla ett godkännande, dvs. , skallha ansvaret för den pedagogiska tillsynen.Kommunen skall naturligtvis fortsatt ha skyldighetatt se till att de barn som är skolpliktiga fullgör sinskolplikt, men också att utöva tillsyn enligt t.ex.hälso- och miljölagen och annan lagstiftning somålägger kommunen att utöva tillsyn över denverksamhet som bedrivs i kommunen.Detta hindrar ju inte att en kommun som får redapå att det förekommer missförhållanden i enfristående skola påtalar detta för Skolverket.Herr talman! Det som förvånar mig allra mest äregentligen att Socialdemokraterna motsätter siggymnasieskolornas möjlighet tillentreprenadsamarbete, dvs. att få möjlighet attkomma i åtnjutande av det kunnande och denkompetens som finns i arbetslivet och dessutom fåtillgång till moderna resurser i form av utrustningoch maskiner, resurser som en kommun själv kanha svårt att ekonomiskt klara av.Jag tycker att det konstigt att , somkommer från en mindre kommun, inte inser vilkenbetydelse det har för små kommuner med smågymnasieskolor att kunna utnyttja den kompetenssom finns i näringslivet runt omkring dengymnasieskolan.Jag är, som sagt, övertygad om att en ökadsamverkan med arbetslivet innebär en vitaliseringav utbildningen, inte bara för eleverna utan ocksåför de yrkeslärare som är verksamma inom dessaområden.Ny demokrati har i en reservation velat gå längreän de borgerliga partierna och föreslår en generellmöjlighet till entreprenadlösningar. Låt mig pekapå den möjlighet som finns genom att regeringenkan besluta om tillstånd i andra fall, om det finnssärskilda skäl. är jag lika angelägen omatt slå fast vikten av att se till att likvärdigheten ochhelhetssynen i utbildningen säkerställs.När det gäller frågan om lärarnas kompetens videntreprenad är det för mig självklart att det endastär utbildning av god kvalitet som kan komma ifråga. Det är ju just kompetensen hosentreprenören som gör att det är intressant för enskola att samarbeta. Om en kommun eller ettlandsting söker en entreprenadlösning gör den detför att det är till fördel för utbildningen, intetvärtom.Läraren skall självklart ha kompetens för denundervisning den skall bedriva, både vad avseryrkeskunnande och pedagogisk insikt. Det äremellertid inte alltid möjligt att enbart anlitapersonal som har formell lärarutbildning, t.ex. i ettföretag som anordnar undervisning påentreprenad.Men, som vi också framhåller i betänkandet,kompetensen hos entreprenörens lärare måstealltid vara sådan att kvaliteten i undervisningenhåller samma nivå som annars krävs inom detoffentliga skolväsendet.Herr talman! En fråga som vållat viss osäkerhet ärden samverkan som finns mellan kommunerna ochlandstingen när det gäller gymnasieutbildning. Låtmig klargöra att de samverkansavtal som finns inteberörs av denna entreprenadreform. Detsamarbete som finns kan även fortsättningsvisäga rum enligt de övergångslösningar somriksdagen beslutade om i samband med beslutet omden nya gymnasieskolan. Det finns ingen anledningatt slå sönder det som fungerar bra.Jag vill när det gäller särskolan och val av skolformsäga följande.En arbetsgrupp har tillsatts som en direkt följd avdet beslut fattade under förra riksmötet.Den arbetsgruppen har till uppgift att följautvecklingen när det gäller föräldrar och skolanssamverkan vid val av skolformer.I arbetsgruppen ingår företrädare för såvälsärskolan som föräldrar ochhandikapporganisationer. Arbetsgruppen skallredovisa sina förslag och synpunkter under våren1994. Jag tycker att det är rimligt att riksdagenavvaktar arbetsgruppens redovisningar innan mangår vidare.Jag vill bara kommentera det enskilda fall iGöteborg som tog upp. Enligt denuppgift som jag har fått var skolan mycket välberedd att ta emot denna elev, menstadsdelsnämnden ville inte bidra med mer än85 %. Det stärker mig bara i min uppfattning attriksdagen bör stå fast vid principen om elevensminsta rätt och kommunens minsta skyldighet.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutbildningsutskottets hemställan i betänkandetUbU17.Anf. 116 () replik:Herr talman! Låt mig av de funderingar som ChrisHeister har riktat mot mig först ta upp den somgällde vårt motstånd mot entreprenader. Vi menaratt det krävs utbildning för att undervisa, och vianser att det är viktigt att samhället också slår fastdet kravet för att garantera elever en bra, likvärdigoch högkvalitativ utbildning.Vad hoppas uppnå med den lärarlösaskola som hon och utskottsmajoriteten nuförespråkar? Hoppas man att skolan skall bli bättreutan utbildade lärare? Om det nu ärförhoppningen, varför då inte tillämpa det på helagymnasieskolan? Varför inte ta steget fullt ut?Varför vara så blygsam och nöja sig med denna delav den?Chris Heister bekymrar sig för hur vi i minhemkommun, som är en liten kommun, skall kunnabevara kompetensen och undrar om det inte vorebra med entreprenadverksamhet. Jag kan försäkraChris Heister att vi skall lyckas gegymnasieeleverna i min hemkommun en godutbildning utan entreprenad. För att utnyttjautrustning och maskiner samt kompetens hoskringliggande företag krävs inte att samhälletavhänder sig ansvaret för utbildningen. Manbehöver inte entreprenadisera för att utnyttjautrustning i omkringliggande företag. Man behöverinte sälja ut skolan för att få möjligheter atttillgodogöra sig företagens kompetens.I det här avseendet litar tydligen obetingat på kommunalpolitikerna. Detvore klädsamt om samma tillit fanns när det gälldeatt övergå från det nuvarande centralstyrdastatsbidragssystemet för de fristående skolorna tillett behovsstyrt system, där kommunerna fick göraen bedömning av resursbehovet.Chris Heister säger att det behövs långsiktighet ochtrygghet i finansieringen för de fristående skolorna,och det är säkert riktigt, men de förutsättningarnages ju inte för de ordinarie skolorna i dagens ---- . Av ideologiska skäl görsju nu dramatiska förändringar i den normalaoffentliga skolverksamheten. Det är fråga om storanedskärningar, som slår hårt och drabbar de svagaeleverna hårdast.Anf. 117 () replik:Herr talman! säger att kommunernaavhänder sig ansvar genom att ingå ientreprenadsamarbete. Det förstår jag inte alls.Kommunerna söker faktiskt en kompetens som desjälva inte har eller den fördel som kan ligga i attkunna utnyttja viss utrustning och annan dyrmateriel på ett företag, varigenom pengarna kananvändas på ett bättre sätt.Jan antydde vidare i sittinledningsanförande att man på något vis läggerhela entreprenadutbildningen utanför skolan. Så ärinte fallet. Detta ligger inom ramen för skolansverksamhet. Rektorn är ansvarig för utbildningenoch har ett direkt pedagogiskt ansvar. Skolan harockså ansvaret för planeringen av skolåret.Vad det handlar om är ju att skolorna ochkommuner och landsting skall få möjlighet att iskolan utnyttja den kompetens och det kunnandesom finns ute i arbetslivet. Jag tror att det blir braför skolan. Jag menar att detta skulle vitaliserabåde eleverna och lärarna, inte tvärtom. Detförvånar mig verkligen att Socialdemokraterna äremot denna reform. Det hade varit mera naturligtatt ni hade sagt ja.Jan talar vidare om ett centralstyrtsystem där vi vill garantera elevens minsta rätt ochkommunens minsta skyldighet när det gäller attvälja fristående skolor. Jag tyckte att jag i mittinledningsanförande gav klart uttryck för den orosom jag känner, om man inte genom beslut iSveriges riksdag skulle göra på det viset. Vad viåstadkommer genom detta beslut är att föra nedavgörandet till frukostbordet, där jag, de mina ochandra familjer kan bestämma över vilken skola vårabarn skall gå i. Det är grunden för det hela. Vi skallinte vara beroende av kommunpolitiker på denpunkten.Jan säger att jag är inkonsekvent när jagjämför entreprenadlösningar och fristående skolor.Det är en stor skillnad, , mellan detsamarbete inom ramen för det offentligaskolsystemet som en entreprenad utgör och ett valav ett fristående alternativ utanför den offentligaskolan. I det senare fallet finns det ettkonkurrensförhållande, och det tycker jag att jaggav uttryck för genom att referera till de samtal somjag har haft med företrädare för många friståendeskolor, som har stora bekymmer i samarbetet ochdiskussionen med kommunerna om t.ex.ersättningen för de elever som väljer en friståendeskola.Anf. 118 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra mednäringslivs- och arbetslivskontakter för skolan. Jagtror att det kan berika skolan, inte bara när detgäller utrustning utan även på annat sätt.Men det som vi socialdemokrater har vänt oss motär att mycket av ansvaret för den kommunalaverksamheten överlämnas till företagen. Riskenblir att man får en företagsanpassad verksamhet,som inte tillgodoser bägge sidor, dvs. både kravetpå bra yrkeskompetens och förutsättningar att tasig ut i arbetslivet och kravet påmedborgarkompetens. Det gäller också att maninte blir fastlåst i systemet och att man har valfrihetframöver.Med en annan modell, där man åtminstone slårvakt om lärarutbildningen som en garant för brautbildning åt ungdomarna, skulle det här förslagetvunnit större gehör. Det är inte barasocialdemokrater som är negativa till den härmodellen, utan många remissinstanser och de somjobbar i verksamheten har uttryckt kritiskasynpunkter.Chris Heister säger om de fristående skolorna ochstatsbidragssystemet att hon vet attSocialdemokraterna i grunden är motståndare tillfriskolorna. Så är naturligtvis inte fallet. Visocialdemokrater är motståndare till ett offentligtbidragssystem, som får orimliga konsekvenser,vilket vi också påpekat.I det nuvarande systemet sägs det att spridningennär det gäller behoven för de mest resp. minstbehövande inte får vara , dvs. mangaranterar , något som man inte är beredd attändra på. vet vi, vilket också från andrahåll poängterats, att spridningen,behovsstyrningen, i den vanliga verksamheten ärstörre än dessa 15 %.Chris Heister säger att det är viktigt för familjernaatt kunna välja och fritt styra. Men varför vill inteChris Heister ge föräldrar till utvecklingsstördabarn rätten och möjligheten att välja skolform?Varför är ni inte lika snabba med att lägga framförslag för att fatta beslut om när det gäller dendelen? Det vore bra om kundeklargöra om ni är beredda att ge även dessaföräldrar samma rättigheter som övriga föräldrar.Anf. 119 () replik:Herr talman! argumenterar som omdet här med entreprenadlösningar är något somman är tvungen till. Entreprenadlösningar väljs iden utsträckning som kommunen önskar.Självfallet bör den lösning som väljs vara till fördelför utbildningen, annars väljs den inte.Jan säger att Socialdemokraterna inte ärmotståndare till fristående skolor. Det är bra att JanBjörkman slår fast detta. Det innebär att ni inte ärberedda att driva upp denna friskolereform om niskulle komma tillbaka till makten.Men när man läser era motioner blir man litettvivlande. Om vi studerar reservationerna tilldagens betänkande finner vi fyra inskränkningar iden friskolereform som majoriteten i riksdagenställt sig bakom. Den första inskränkningenhandlar om att kommunerna beslutar om bidraget.Den andra inskränkningen handlar om att i lagförbjuda elevavgifter. Den tredje inskränkningenhandlar om att kommunen skall ha inflytande övervilka fristående grundskolor som får starta och denfjärde inskränkningen handlar om en nedre gränsavseende antalet elever i en fristående skola för attden skall bli godkänd.Det är alltså fyra inskränkningar i dagensfriskolereform. Två av dem, nämligen när det gällerelevavgifter och en nedre gräns för antalet elever,innebär en skärpning i förhållande till den situationsom gällde innan den borgerliga regeringentillträdde. Det vore klädsamt om vi från densocialdemokratiska sidan fick höra vilkainskränkningar som ni inte tänker genomföra, omni kommer tillbaka till makten.Anf. 120 () replik:Herr talman! , vilken är den högstaelevavgift som behöver tas ut pågrundskolenivå?Anf. 121 () replik:Herr talman! Precis som jag sade i mittinledningsanförande måste en sådan bedömninggöras i förhållande till den verksamhet som denfristående skolan bedriver. Det är Skolverketsuppgift, i samband med ett godkännande av enfristående skola, att ta ställning till. Det gäller äventillsynen av den fristående skolan.Anf. 122 () replik:Herr talman! Har ingen egenuppfattning i denna fråga?Anf. 123 () replik:Herr talman! Det framgår klart att elevavgifternaskall vara skäliga och inte segregerande. De skallockså ge möjlighet för sådana delar iskolverksamheten som skiljer sig från kommunensskola. Jag kan inte säga något exakt belopp. Det fårgöras en skälig bedömning, vilket är Skolverketsuppgift.Anf. 124 (m):Herr talman! Dagens eftermiddagsdebatt handlarom regeringens proposition rörande Valfrihet iskolan. Förslagen som jag noterat att utskottetsmajoritet i huvudsak ställt sig bakom är var för sigutomordentligt betydelsefulla. skulle jaggärna vilja understryka att propositionen är en delav regeringens samlade skolpolitik.Målen för utbildningspolitiken är inte så svåra attbli överens om här i kammaren. Att skallerbjuda alla barn och ungdomar utbildning av högkvalitet och att vi skall ha likvärdig utbildning överhela landet uppfattas som självklart.Under innevarande har jag visserligen avoch till fått en del kommentarer kring regeringensuttalanden om att skapa bästa skola, menjag uppfattar det inte som en målsättning somopponenterna i sak ifrågasätter utan mer somagitation. Ingen i den här kammaren tordeifrågasätta betydelsen av höga ambitioner när detgäller utbildningspolitiken.Men om det är enkelt att bli överens om målen, ärdet betydligt mer besvärligt att vinna enighet ommedlen. Visserligen, och det förtjänar att påpekashär i kammaren, ställer de flesta upp bakom dennya ansvarsfördelningen när det gällerskolväsendet. Problemet är att några stannar påhalva vägen och att andra gärna talar omdecentralisering men känner mycket stort behov avatt i varje sammanhang kringgärda det lokalaansvaret med mängder av regler, riktlinjer ochdetaljer.Regeringens idé är dock mycket klar. Vi vill ha färrecentrala regler. Men de regler som vi har skall varabra. Jag medger att denna formulering är mycketförenklad, men i sak är den rätt.