prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Hurskall vi då värna om vår egen säkerhet ochmedverka i arbetet på att göra till ett tryggthem för framtida generationer?Ett EG-nej har också sitt pris, skrev Aftonbladethäromdagen och konstaterade att utanförskapetinte betyder att vi slipper undan några problem,men att vi däremot avsäger oss möjligheten tillinflytande, att utanförskapet, tvärt emot vad somoftast sägs, innebär en ännu större anpassning tillomvärlden än ett medlemskap. Jag instämmergärna i detta.Sverige står inför ett vägval. I ett förändrat Europakan vi inte ensamma stå kvar vid det gamla. Detalternativet existerar helt enkelt inte. Vi har attvälja mellan att vara med och forma vår egen ochEuropas framtid eller att ställa oss vid sidan om deavgörande besluten och ändå ofrånkomligenpåverkas av dem. I denna ödesfråga krävsengagemang -- nu.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag tror att man lyssnar på det manvill lyssna på och inte på annat. Europaministernlyssnade tydligen inte på att jag talade både om hurvi som EG-förespråkare bör tala, vilken typ avargumentering vi bör ha och inte ha, och om vadvår partikongress och vår riksdagsgrupp har tagitfram för att visa vilket socialdemokratins bidrag idet nya bör vara.Det är något som inte stämmer med regeringensuppläggning. Det är skälet till att jag återkommeräven till frågan om tidtabellen. Det framgår av detEuropaministern säger att om tidtabellen skallhålla skall man vara färdig med förhandlingarnaungefär . Då är det verkligen mycket högtid för regeringen -- om man vill ha ett samarbetemed partierna i -- att inbjuda partierna iriksdagen till en diskussion om hurfolkomröstningskampanjen skall föras; villkorenför den, tidpunkten för den och formerna för den.Skall man följa Europaministerns tidtabell är detganska bråttom med de frågorna.Jag tycker att det är litet märkligt att det enda vi harfått se är att Europaministerns parti gått ut i någonsorts kampanj med en kontroversiell uppläggningav folkomröstningsfrågan, i stället för att vi sompartier i får någon form av inbjudan avregeringen att diskutera de här frågorna. Jag ärövertygad om att folkomröstningskampanjen, varesig dess resultat blir ja eller nej, skall föras på ettsådant sätt att medborgarna efteråt skall kunnasäga sig att man hade något verkligt att ta ställnigtill, att man kunde ta ställning utifrån en bra grund.Partierna i behöver samarbeta kring defrågorna. Det samarbetet väntar vi fortfarande på.Det är ganska bråttom, om Europaministernstidtabell är realistisk.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! För det första: taladei sitt anförande om hur man borde argumentera iEG-frågan. Om anförande var ettexempel på hur han tänker argumentera i dessafrågor, tror jag att chansen för ett ja ifolkomröstningen är mycket liten.För det andra angående förhandlingarna ochfolkomröstningen: står sakfrågorna i fokus. Vivet inte när förhandlingarna kan avslutas. Detviktiga är att uppnå ett bra förhandlingsresultat.När förhandlingarna närmar sig ett slut, kan vibättre överblicka när folkomröstningen skall hållas.Herr talman! Med detta vill jag också ha sagt atttidpunkten för folkomröstningen först kan avgörasnär förhandlingarna har avslutats. Ett taktiserandedessförinnan kring dessa frågor motverkar nog barasitt syfte. När förhandlingarna närmar sig sitt slutavser regeringen och statsministern att inbjuda deövriga partiledarna till diskussioner. Då skallformerna för folkomröstningen och tidpunktenfastställas och de frågor som skall ställasformuleras. Var sak har sin tid. Folkomröstningenoch tidpunkten för denna kan fastställas först närförhandlingarna har avslutats.Herr talman! Intill dess avser vi på samma sätt somhittills att mycket nära samarbeta med alla iriksdagen företrädda partier och med riksdagensEG-delegationer i syfte att så långt det någonsin ärmöjligt hålla alla informerade om hurförhandlingarna utvecklas, om var vi står och omvilka kompromisser som finns i sikte. Inte minstinriktas ansträngningarna på att med störstamöjliga öppenhet löpande informera svenska folketom hur förhandlingsarbetet utvecklas -- allt dettamed sikte på att så långt det någonsin är möjligtförankra det kommande förhandlingsresultatet iden svenska folkopinionen.Anf. 8 () replik:Herr talman! Innebörden av det somEuropaministern nu säger är att han tar avståndfrån det utspel som hans parti har gjort när detgäller datum för folkomröstningen och på vilketsätt som denna skall ske. Det tycker jag är bra. Detvore också bra om Europaministern påmotsvarande sätt i sitt parti motarbetar och taravstånd från andra inslag i den moderatakampanjen kring EG, som verkligen kan skadamöjligheterna att få en ordentlig uppslutning ochen bred förankring hos det svenska folket kringdeltagande i den europeiska unionen, som är ettsyfte som jag tror att vi båda vill uppnå.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet helt enkelt inte vad MatsHellström syftar på i sin senare fråga. Jag utgårifrån att han återkommer till denna. Inte minstGöran Lennmarker kommer här säkert att fåtillfälle att svara på den frågan.När det gäller tidpunkten för folkomröstningen tarjag inte avstånd från några uttalanden i debattensom har gjorts av Moderata samlingspartiet eller avnågot annat parti. Det är regeringens uppfattningatt tidpunkten för folkomröstningen kan fastställasförst när förhandlingarna närmar sig sitt slutskede.Det är det besked som regeringen för dagen kanlämna i den här frågan, och det är det enda beskedsom med säkerhet kan lämnas. Att fastställatidpunkten för folkomröstningen innanförhandlingarna har avslutats vore som att spännavagnen för hästen.Anf. 10 () replik:Herr talman! Också jag håller med om att besluteti den tyska Författningsdomstolen är ett fall framåt,enligt den preliminära bedömning som man kangöra. Kampen för ett demokratiskt samarbete iEuropa kommer att gå vidare. Ett nej vid densvenska folkomröstningen kan i det sammanhagetbli ett fall framåt.Principerna för folkomröstningen kan ju diskuterasutan att man diskuterar tidpunkten. Principernamåste enligt vår mening vara ett ja eller ett nej tillmedlemskap. Folkomröstningen skall ske närförhandlingsresultatet är klart. Partierna måstegarantera att folkomröstningsresultatet följs.Tidpunkten får naturligtvis bestämmas senare.Jag vill ställa en fråga till angåendeEMU, som ni på ja-sidan tydligen oreserveratstöder. I debattartiklar och inlägg säger man attSverige har ett starkt egenintresse att bli medlem iEMU, som den internationella kritikenmot detta projekt är förödande.Låt oss tänka oss följande situation. Kanadensisk,amerikansk och brasiliansk skogsindustri gör enexportoffensiv till , som på några månaderknäcker svensk skogsindustri. Därmed förlorar viexportintäkter i storleksordningen 50--60miljarder. I det läget kan inte den svenska kronandevalveras, eftersom hela har engemensam valuta. Då är frågan: HarEuropaunionen sådana regionalpolitiska ellerindustripolitiska resurser att de kan sättas in för skall kunna finna nya industriella lösningar förnorra , särskilt för och ?Bedömer utrikeshandelsministern det somrealistiskt att lita till sådana resurser?Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller frågan om vad somhänder om svensk skogsindustris konkurrenskraftförsämras, vill jag säga att om försämringen ärkonjunkturellt betingad skall den inte mötas meddevalveringar. Är försämringen däremotstrukturellt betingad är det självklart att enväxelkursjustering skulle kunna aktualiseras somett medel. Men hela politiken måste inriktas på attundvika framtida växelkursjusteringar och på attåstadkomma en sådan konvergens, en sådanlikformighet att det blir en bättre valutastabilitet. Iavvaktan på detta kan ingen valutaunion skapas.Det är min bestämda uppfattning.Såvitt jag har uppfattat situationen är alla partiereniga om att folkomröstningen skall varaavgörande. Det innebär att ett ja -- det må vara med50,övervikt -- är ett ja till medlemskap. Detinnebär också att ett nej -- det må vara med 50,1 %övervikt -- är ett nej till medlemskap.Anf. 12 () replik:Herr talman! Den fråga som jag ställde hängde juihop med strukturella förändringar, som förutsätteratt man centralt i har sådan resurser och ensådan beredskap att man kan gå in med stöd vid enindustriell kris i . På den frågan svarade inteUlf Dinkelspiel.Jag tackar naturligtvis för svaret på min fråga omfolkomröstningen. Jag skulle vilja ha ett besked omhuruvida det skall vara enbart två alternativ -- ettklart ja eller ett klart nej -- eller om man kanförvänta sig fler alternativ på ja-sidan.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Det vore enligt min mening fel attdiskutera enskilda frågor när regeringen harförutskickat att den, då man har nått slutskedet iförhandlingarna, kommer att ta initiativ tillpartiöverläggningar kring formerna, innehållet ochtidpunkten för folkomröstningen. Det vore attföregripa en diskussion som skall föras över en bredfront mellan alla i ingående partier.Anf. 14 (nyd)replik:Herr talman! Jag noterade med intresse attstatsrådet delar min uppfattning om attdet finns ett behov av information till svenskafolket.Statsrådet sade också att en del av de frågor som oroar folk väldigt mycket inte längre kommeratt ha någon bärighet när träder i kraft,eftersom dessa frågor då redan är så att säga i drift,om statsrådet förstår vad jag menar. Jag undrar då:Delar statsrådet min syn på att det är nödvändigtatt få ut information till den stora övervägandedelen av befolkningen som inte läser ledarsidorna,som inte tar del av svårförståeliga debatter och somockså kanske i stor utsträckning inte är intresseradav den tråkiga direktreklam i brevlådan somdruknar i det allmänna bruset? I så fall skulle jagvilja höra en kort redogörelse om vadEuropaministern avser att göra.Om vi i vårt parti med den kraft och de männsikorsom finns hos oss på ett konstruktivt sätt kan kanbidra till att nå människor med information, ställervi väldigt gärna upp.Vidare skulle jag vilja höra vad Moderaternasuppfattning är när det gäller vid vilken tidpunktsom det måste föreligga ett färdigtförhandlingsresultat för att en folkomröstning skallkunna äga rum i samband med valdagen. Vilken ärEuropaministerns uppfattning?Anf. 15 Statsrådet ():Herr talman! Jag har i grunden samma uppfattningsom när det gäller informationen.Det kommer att behövas mycket information på enbred front från många informationsgivare för skall kunna möta det stora behovet. Överalltdär jag talar om EG-frågorna möter jag en mycketstor osäkerhet. Den kanske vanligastekommentaren är: Jag vill veta mera. Så långt det ärmöjligt skall vi försöka tillmötesgå de önskemål ominformation som finns.Sekretariatet för Europainformation bedriver enbred informationsverksamhet. Broschyren är baraen utgångspunkt för detta. Den anvisar olikainformationsvägar. Det finns en databank som allafolkbibliotek i är uppknutna till, och därkan man söka svar på ett stort antal frågor. Detfinns en telefonsluss, dit man kan ringa och ställaolika frågor kring EG. Det utges en rad faktabladoch faktaskrifter. Inför EES-avtaletsikraftträdande förbereder sekretariatet -- såvitt jaghar förstått -- ytterligare information om avtalet.Jag tror också att själva avtalets tillämpning i sigkommer att öka kunskaperna om och förståelsenför EG.Jag tar gärna emot konkreta, praktiska synpunkterpå hur informationsverksamheten kan förbättras.Det som möjligen görs bra kan säkert göras bättre,och det vill jag på alla sätt medverka till.När det gäller hur som bör förflyta mellanförhandlingarnas avslutande och tidpunkten förfolkomröstningen, är detta naturligtvis svårt attexakt precisera. Enligt min uppfattning krävs det4--6 månader för att man på erforderligt sätt skallkunna förbereda opinionen. Enligt mitt sätt att seär detta ett minimum.Anf. 16 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill bara kort framföra mitt tacktill Europaministern. Jag avser att återkomma iandra sammanhang med att erbjuda konkretaförslag och tjänster.Anf. 17 ():Herr talman! Avgörandets tid i EG-frågan närmarsig. När är ratificerat, EES trätt ikraft och avtalet om medlemskap ärfärdigförhandlat kan debatten införfolkomröstningen börja på allvar.Svenska folket skall då bestämma sig för att rösta jaeller nej till medlemskap. Det handlar om att vägadetaljer mot helheten. Det handlar också om attväga ett medlemskap mot ett utanförskap.När nu samtliga medlemsländer har godkäntMaastrichtavtalet och när förhandlingarna avslutasi vinter får ja-alternativet tydligare konturer.Det är däremot svårt att se hur någon skall kunnarösta nej om man inte vet vad ett nej innebär.Det mesta av EG-kritiken har riktats motEG som sådant och främst mot den inremarknadens fyra friheter, dvs. EG-kritiken har heltoch hållet koncentrerat sig på det som redan finns iEG och inte på det som ligger i EU.Jag kan inte tänka mig att mer än en liten minoriteti på allvar skulle kunna rösta för att Sverigeinte bara skulle isolera sig från den europeiskamarknaden utan också från hela övriga Norden.Att återinföra gränshinder i , i Öresundeller mot kan knappast vara en väg motframtiden. Det är ju vad det faktiskt skulleinnebära om man med ett nej-alternativ skullebryta upp och gå ut ur detta. Sverigeskulle mäla sig ur både och Norden.Men en nej-röst kommer sannolikt att innebäranågot helt annat, nämligen en permanent EES-lösning. Då blir faktiskt huvuddelen av denhittillsvarande nej-argumenteringen irrelevant.Nej till EG skall plötsligt byta ståndpunkt, överge99 % av sina tidigare argument och börjaargumentera för en EES-linje. Det blir ett ganskaintressant positionsbyte i svensk debatt.Jag tror att det här på ett alldeles avgörande sättkommer att påverka EG-debatten. Jag har svårt atttänka mig att nej-sidan på allvar kan hävda att viskall vara med i den inre marknaden genom någonform av permanent EES-lösning men att vi inteskall ha full medbestämmanderätt. Det blir någotoriginellt för en nej-sida som har attackeratbristen på medinflytande att senare förespråka ensådan lösning i det långa loppet.Om hade blivit medlem i EG tillsammansmed och 1973 skulle vi havarit EG:s rikaste medlemsland. , senare,ligger vi strax under EG:s genomsnitt. Vi ligger pååttonde plats bland dagens medlemsländer, eller påtionde plats om EG får 16 medlemmar.Att har halkat efter beror framför allt på enfelaktig inhemsk politik. Men ingen kan säga attvårt utanförskap de gångna 20 åren har varit tillnågon hjälp för , tvärtom.Ett medlemskap i den europeiska unionen skulle gestora fördelar för . Vi kan ha svårt att förståoch beräkna de vinster som ökad konkurrens ochökat samarbete ger. Det är svårt eller oftastomöjligt att beräkna i kronor.Ett sätt att belysa det här kan vara att fundera överhur det skulle ha sett ut om hade varit medi en europeisk union om målen redan hade varitgenomförda.Tänk om vi hade varit med , närsvenska företag och andra investerade enormabelopp utomlands, därför att föreföll att förevigt stå utanför EG. Många miljarder,förmodligen tiotals, skulle då ha investerats iSverige i stället för i andra länder, i denöverinvestering som skedde utanför landet.Tänk om vi hade haft engemensam, stabil europeisk valuta i stället för fastaeller flytande växelkurser. Vinsten för det svenskafolkhushållet skulle uppgå till många tiotalsmiljarder med en sådan ordning.Tänk om vi hade haft EG:s konkurrenslagar, så attvi hade haft konkurrens i av danska,brittiska, tyska och andra europeiska banker underden oansvariga utlåningens tid. Det hade sannoliktsparat tiotals miljarder i bankstöd och ett parprocent i lägre ränta för småföretag och hushåll pågrund av ett minskat räntegap.Tänk om det hade funnits en gemensam utrikes-och säkerhetspolitik när de jugoslaviska krigenplanerades och påbörjades. En kraftfull europeiskutrikes- och säkerhetspolitik skulle möjligen hakunnat förhindra denna enorma tragedi. Förutomde humanitära vinsterna skulle också det svenskafolkhushållet ha sparat många miljarder.Tänk om vi hade haft ett kraftfullt europeisktpolissamarbete, som kunnat stoppa mycket av denknarkhandel, den organiserade brottslighet ochterrorism som opererar över nationsgränserna.Ja, så här kan man gå igenom vårt nära förflutnaoch se vilka fördelar en europeisk union skulle hagett oss.Herr talman! Låt mig avslutningsvis något berörade frågor som tog upp.Först gällde det tidpunkten för folkomröstningen.Moderata samlingspartiet har fört fram att det voreönskvärt att kunna lägga folkomröstningenparallellt med valdagen. Men detta berornaturligtvis på när förhandlingsresultatet är klart.Dessutom skall det vara överläggningar medpartierna, som vi på sedvanligt, traditionellt sättbrukar ha i . Vi försöker ju besluta omprocedurfrågorna i enighet. Det handlar inte allsom något ultimatum, utan Moderatasamlingspartiet har helt enkelt svarat på frågan närvi tycker att det vore lämpligt att hafolkomröstningen.Sedan gällde det Europakampanjen. Ja, MatsHellström, se det gärna som en spark i ändan påSocialdemokraterna. Se till att ni kommer loss iEuropafrågan! Jag träffade en företrädare för dedanska metallarbetarna, som var mycket bekymradöver svensk socialdemokratis passivitet. Skall manvinna folkomröstningen måste man faktiskt ta enfight.Om jag inte minns fel hade Socialdemokraterna engång en Europakampanj med en röd,socialdemokratisk ros. Inte gick vi frånModeraterna då ut och sade att det var förfärligt attni hade en sådan kampanj. Den kampanjenöverensstämde inte med de moderata idealen, mendet är klart att den inte gjorde det, eftersom det varsocialdemokrater som förde den.Vi kommer att ha olika nyanser i Europafrågan, nuoch förmodligen också , men dethindrar inte att vi båda har ett ansvar för att se tillatt vi övertygar våra egna opinioner.Anf. 18 () replik:Herr talman! Den här typen avskrämselargumentation för vad som händer omman inte blir medlem i unionen bedrevs i Norge1972. Som vi vet röstade norrmännen nej, och dekommer sannolikt att rösta nej den här gångenockså.Vi kan ju jämföra och ekonomi . är starkt beroende av sin oljeexport,och man är beroende av sin fiskeexport, inte minsttill . Det här är alltså inte några väldigtenkla problem.Jag skulle vilja ställa ett par frågor tillLennmarker. Moderata ministrar är nu ute ochsäger att neutraliteten är borta och passé, och andravill diskutera hur vi skall ställa oss till WEU. Detmåste väl ändå vara så att beslut, somsäger att vi skall ha alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig i vårt närområde, ligger fast?Dessutom undrar jag: Är det inte ett alldelesoavvisligt krav att vi innan folkomröstningen ägerrum så långt som möjligt skall klargöra för svenskafolket vad ett medlemskap betyder för etteventuellt försvarssamarbete?Anf. 19 ()replik:Herr talman! vet väl att den svenskariksdagen har uttalat sig för att vi skall vara med ochutarbeta en fast europeisk säkerhetsordning. Det ärnågot som verkligen behövs i för attförhindra den typ av krig som vi har sett i det fornaJugoslavien och för att förhindra framtidakonflikter. Då gäller det att vi också i Sverigebedriver en diskussion om hur denna framtidaeuropeiska säkerhetsordning skall se ut. Detbehövs många inlägg och många diskussioner kringdetta. Framför allt behöver vi också reflektera överden debatt som förs ute i Europa.Men som denna debatt äger rum stårvi kvar vid den ståndpunkt som har slagitfast. Det är alldeles självklart. Vi kan inte övergeen bra position som vi traditionellt historiskt harintagit, innan vi har något bättre att sätta i dessställe.Om jag vore skulle jag ägna mer tidåt att något resonera kring nej-alternativet. I dendebatt som förts har nej-sidan hela tidenklankat på EG i stället för att själva föra fram sittalternativ. Efter replik vet jagfortfarande inte vari nej-alternativet består. Är detett EES-alternativ som nej-sidan kommer attfightas för, eller kommer man att vilja bryta sig urett nordiskt och europeiskt samarbete? Det voreintressant att få svar på den frågan.Anf. 20 () replik:Herr talman! Det är självklart att om vi får ett neji folkomröstningen, ligger frihandelsavtalet -- ellereventuellt -- kvar. Vi kommer attfungera med de avtalen. ger oss en klarmöjlighet att gå ur, om det skulle köra ihop sig.Sedan får vi naturligtvis också bedöma vad somhänder i . Det är ju också en av våra storahandelspartner.EES-avtalet kommer självfallet sedan att få prövassteg för steg. När problemen uppstår får vi se vadvi kan göra åt dem. Om problemen hopar sig får vita itu med någon typ av omförhandlingar av . Men problemen får lösas först när deuppträder. Vi vet inte heller vilka länder som i såfall kommer att stå i EES-positionen.Det är bra att slår fast att detär hållning beträffande villkoren införförhandlingarna som gäller i fråga omförsvarspolitiken. Men vore det ändå inte bra omman kunde köra debatten om vad ett fulltmedlemskap innebär för ett eventuelltförsvarspolitiskt samarbete i ordentligt ibotten?Anf. 21 ()replik:Herr talman! Jag är något besviken över BengtHurtigs svar vad gäller nej-alternativet. Om vi skallha tydliga ja- och nej-alternativ åligger det faktisktäven nej-sidan att definiera vad nej-alternativetbestår i. Den som överväger att ta en nej-sedel i sinhand för att lägga den i urnan måste faktiskt vetavad nej-alternativet innebär.Under alla de debatter som jag deltagit i runt om iSverige flyr nej-sidans anhängare detta. Det kanjag försäkra. Man vill inte tala om vad nej-alternativet innebär. Innebär det att vi skallåterinföra gränshinder vid , mot ,och övriga ? Eller innebär det atthuvuddelen av den tidigare argumenteringen ipraktiken skall överges, en argumentering somframför allt har varit en hård attack mot innehålleti , nämligen den inre marknaden och defyra friheterna? Jag tror att vi kommer att få se enmycket stor förändring i Europa-debatten på denhär punkten, när väl nej-sidans alternativ klargörs.Det pågår en fantastiskt livig och intressantsäkerhetspolitisk debatt i . Det är framförallt de nya demokratierna i Central- och Östeuropasom driver den. Vad som kommer ut av detta vetingen, inte heller EG. Det finns skildauppfattningar inom EG:s medlemsländer -- kanskeockså i -- och och har i vissutsträckning skilda uppfattningar. Det gör att vi fårleva med den här säkerhetspolitiska debatten underett antal år framöver, tills läget klarnar.Utvecklingen i är som bekant inte alldelesoväsentlig i det här sammanhanget.Anf. 22 () replik:Herr talman! Det är inte särskilt seriöst av GöranLennmarker att hävda att socialdemokratin skullevara passiv i EG-frågan.Inom arbetarrörelsen har vi ett stort och uniktfolkbildningsarbete som pågår. Visocialdemokrater är inte rädda för att debattera. Vihar valt en uppläggning som kanske är litetokonventionell. Den innebär att vi har en öppendiskussion inom partiet, med ja- och nej-kommittéer. Jag tror att den typen av debatt är avvärde för slutresultatet, vilket resultatet än blir. Vitror nämligen att svenska folket är för klokt för attlåta sig skrämmas till ett EG-medlemskap, och vi ärinte rädda för en diskussion kring argumenten i vårtparti. Det borde andra partier kunna ha respekt för.Den uppläggning som socialdemokraterna har valtkan leda till, som jag bedömer det, ett grundatresultat i folkomröstningen.Både i vår riksdagsgrupp och under vårpartikongress har vi dessutom i mycket storenighet tagit fram de frågor som vi anser skall varasocialdemokratins bidrag i det nya . Detfinns angivet i den skrift som vi lade framsåsom underlag för diskussionerna med regeringenom bl.a. förhandlingsuppläggningen. Vi tar där uppsocialdemokratins speciella bidrag. I mitthuvudanförande berörde jag delvis det. Det finnsockså många andra frågor som berörs, exempelvisden sociala dimensionen, miljöfrågorna,generositeten och människor utanför , osv.Jag konstaterar att det finns en mycket tydligskillnad mellan vårt programförslag och detprogramförslag som Moderata samlingspartiet nudiskuterar, som är nattväktaren . Det mådet vara. Det är ideologi. Förslagethandlar om de bestående löneskillnadernasEuropa. Jag respekterar ideologi.Men låt oss när programmet är utformat debatterade mycket olika europeiska visioner somModeraterna och Socialdemokraterna har.Anf. 23 ()replik:Herr talman!