prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Jag tror attdet också där vore värdefullt om var dessa skatter skall tas ut och vad deskall användas till.För utskottets del framhåller vi att denmarginalskattereform som genomfördes /91var nödvändig och att bred enighet har rått om attmarginalskatterna bör begränsas till högst . Iolika utfrågningar med representanter förLindbeckkommissionen framgår att det voreolyckligt med tanke på omvärldens tilltro tillSverige om man gjorde ett avsteg frånskattereformens principer på denna punkt. Även iden socialdemokratiska reservationen av IngvarCarlsson framgår att ekonomins effektivitet blirlidande om man gör avsteg från skattereformen.Skattehöjningar löser nog inte problem.Det har många sagt. Av motion,som väl närmast skall svara för, fårman först ett intryck av att det är en mycketansvarsfull motion. Där försöker man med enfinansiering av underskott. Man talar om att ''vissaskattehöjningar'' är nödvändiga. Beträffande dentabell som där finns och som slutar med 18,55miljarder i skattehöjningar skall man observera attden avser . Om man undantarmomssänkningen är det fråga om en helårseffekt iskattehöjningar på . Med minsyn är det inte fråga om ''vissa skattehöjningar'',utan det är mycket våldsamma skattehöjningar.Anita ställde frågan, och det gjordeHans Andersson också: Var står kds när det gällervärnskatten, alltså en skatteskärpning innebärandeöver marginalskatt? För min del är svaretenkelt så till vida att vår partistyrelse har avvisat ensådan skattehöjning.Herr talman! Innan jag fäster uppmärksamheten pånågra delfrågor i utskottets betänkande, vill jagpassa på att yrka bifall till skatteutskottetshemställan och avslag på reservationerna. Dereservationer som det har yrkats bifall till är 1, 2, 5,7, 9, 10 och 14. Jag yrkar alltså avslag på dessa.Sedan vill jag ta tiden i akt och lyfta fram någrafrågor ur betänkandet. Beträffande barntillsyn ochbarntillsynskostnader finns motioner av IngridNäslund och . innehåller krav på en översyn avbestämmelserna för föräldrakooperativ i syfte attåstadkomma största möjliga förenklingar i derasarbete. Utskottets uppfattning är att det ärmotiverat att och regeringenägnar fortsatt uppmärksamhet åt dessa skattefrågoroch vidtar åtgärder för att åstadkomma deförenklingar som kan anses behövliga.Beträffande bostadsförmånerna, som , anser man att den uppbördsutredning sompåbörjats är oförhindrad att ta upp de eventuellaproblem som föreligger inom detta område, liksomutredningen om tjänsteinkomstbeskattningen.Beträffande lunchförmåner pågår enundersökning. Utskottet utgår från attställningstagandet i fråga om utredningsresultatetkommer att redovisas skyndsamt, alltså redovisasskyndsamt.När det gäller bilförmåner och bilavdrag redogörutskottet litet för vad skatteomläggninginnebar. Bilförmånerna är starkt schabloniserade.De utgår i princip från en privat körsträcka på 1 500mil . Möjligheterna till jämkning ärbegränsade. Utskottet vill inte bestrida att deförmånsvärden som skall tas upp enligt dessaschabloner i många sådana fall som avses imotionerna kan framstå som alltför höga och attreglerna kan upplevas som orättvisa. Vi vet att detpågår en översyn av detta inomFinansdepartementet i syfte att prövamöjligheterna att uppnå en förbättring avsambandet körsträckor--förmånsvärden.Anf. 65 () replik:Herr talman! var inte i då viträffade den stora skatteöverenskommelsen medFolkpartiet. Det var vi som drev på att vi behövdeen ny skattereform. Jag tillstår att den gamlaskattereformen var ett lapptäcke. Det skulle lönasig att arbete och det skulle vara mindre lönsamt attdra av en massa när det gäller skatter. Det var vioch överens om. Tyvärr har varit med och förändrat mycket i den ganska finareformen.Solidaritetsskatt eller värnskatt -- vi kan kalla detvad vi vill -- men jag trodde att hadebegripit att det fattas 200 miljarder i budgeten.Harry ställde frågan: Vad skall pengarnaanvändas till? Jag skulle inte ha några som helstbekymmer att pytsa ut dessa 4--5 miljarder.Vad det handlar om nu är att de rika, vi som harlyckan att ha ett arbete och de som har en godinkomst skall vara solidariska och bidra närregeringen nu skall försämra för låginkomsttagare,försämra i a-kassorna och mycket annat. Jag skullekunna skriva en lista till på vad vi skullekunna använda de 5 miljarder till som vårt förslagom solidaritetsskatt innebär. Vårt förslag när detgäller förmögenhetsskatten är att alla tillgångarskall beskattas efter samma principer. Så har vi sagtpå område efter område. Det var vi överens om närvi träffade skatteuppgörelsen.Jag måste säga att jag är ganska besviken på kds.Jag tänkte efter den hemska valnatten 1991: Nukommer kds, som väl ändå står för solidariteten, ini . Det var en tröst på valnatten. Men jaghar blivit ganska klar över, inte minst efter HarryStaafs inlägg , att ni tydligen inte är bereddaatt höja en enda skatt -- vilket ändå Folkpartietantyder -- och att ni mer och mer ramlar in imoderatfällan.Anf. 66 () replik:Herr talman! är besviken på oss ikds därför att vi enligt hennes uppfattning inte stårför solidaritet. Vi anser att vi gör det. Däremot fårman inte blanda ihop solidaritet med en form avstatssystem.Vi står alltså bakom marknadsekonomin och dessfunktioner. Det innebär i någon mån att om manvill värna de svaga i ett sådant system, får man göradet på något annat sätt än att ta in skatter ochfördela ut dem. Om man har ett högt skattetak, kandet faktiskt vara svårare att solidariskt omfördelapengar än om man har ett lägre skattetak.Det är också viktigt för små och svaga i samhälletatt man värnar om arbetstillfällen. Det gör manbäst genom att ge goda villkor för små ochmedelstora företag. Det är ju inte vår politik, AnitaJohansson, som har minskat arbetstillfällena. Deflesta var på väg att försvinna när den nyaregeringen tillträdde.När det gäller skattesystemet varnade jag i denallmänpolitiska debatten för att spela jojo medskatterna. Om vi har bestämt oss för ettskattesystem, skall vi långsiktigt hålla fast vid det.De människor som i någon mån får betala de höjdamarginalskatterna har en viss förmåga att se till attdet som de får ut efter skatt förblir oförändrat. av dem har gjort så, och de kompenserar sig ibåda systemen. De människor som inte kankompensera sig har ändå kompensationskrav.Höjda marginalskatter blir då liksom fotogen på eninflationsbrasa, och det skall vi försöka att undvika.Anf. 67 () replik:Herr talman! säger att vi inte skall spelajojo med skatterna, vilket han också sade i denallmänpolitiska debatten. Men vem är det somegentligen spelar jojo? På punkt efter punkt harHarry i utskottet varit med på att gå ifrån dengrundläggande skattereformen.Som exempel kan vi ta kapitalinkomsterna. Vividhåller att skatten här skall vara . HarryStaaf var med i när vi gjorde uppgörelsenmed regeringen . Jag undrar om inte HarryStaaf som kristdemokrat tycker att det är ganskastötande att gå emot en uppgörelse. Det bordekännas litet grand i bröstet på undrar jag om tycker att dennuvarande ekonomiska politiken -- jag inbegriperdå skattepolitiken -- leder till högre tillväxt, ökadeinvesteringar och till att skapa nya arbetstillfällen.Aldrig någonsin i detta land har det funnits såmånga arbetslösa som . Ändå står försvarar den ekonomiska politiken. Det ärlitet konstigt, tycker jag.Anf. 68 () replik:Herr talman! Vi måste skilja på olika saker, AnitaJohansson.Om man kan genomföra en sänkning avkapitalskatterna utan att man behöver gå tillbaka,är ju inte detta som att spela jojo med skatterna.För vår del har vi kritiseratskatteöverenskommelsen på fyra punkter, varav enpunkt var att den inte gynnade sparandet. Om mannågot sänker kapitalskatterna, gynnas sparandet.Man fick dock ta tillbaka förslaget iöverenskommelsen med socialdemokraterna. Omvi från regeringsunderlaget har svikit eller inte, ärfullständigt omöjligt att läsa ut av det protokoll somär det enda som vi har tillgång till. Jag har intenågon anledning att inte lita på mina företrädare iden här frågan, som anser att de inte har svikit.Det tar faktiskt litet tid, , att skapanya arbetstillfällen. Det är ju inte bara somupplever en form av depression, utan det finns ennedgång litet varstans i omvärlden. Men vi harkanske haft en större nedgång i beroendepå det som hände . Politikmåste bedrivas långsiktigt. Man kan inte förväntasig så snabba resultat. Det är därförLindbeckkommissionen förordar längrevalmansperioder. Vi har bara kommit halvvägs. Vihar i stort sett arbetat med enbudget som vi själva står bakom.Andre vice talmannen anmälde att AnitaJohansson anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 69 HANS () replik:Herr talman! ondgör sig över att vi frånVänsterpartiet föreslår storainkomstförstärkningar. Det är klart att det rör sigom rätt stora belopp, men det är ändå inte mycketmot vad man skulle behöva för att komma åt detstrukturella budgetunderskottet och göraexpansiva insatser i kampen mot arbetslösheten.Detta är viktigt att komma ihåg. Det tycks migoansvarigt att regeringen och regeringspartierna ärså fullständigt likgiltiga för målsättningen att i denfruktansvärda statsfinansiella kris som vi lever i drain inkomster till staten.De skatter som vi föreslår medför trots allt inte attskattenivån internationellt sett kommer att ligga pånågon dramatiskt hög nivå. Förutomfördelningspolitiskt motiverade skatteindragningarföreslår vi energi- och miljöpolitiskt motiveradebeskattningar. Sedan innebär en stor del av densumma som nämnde praktiskt taget ettåterställande av arbetsgivaravgiften. Vi har tänktmycket och sett detta i relation till effekten påsysselsättningen. Men vi sopar inte bara in pengar,utan vi finansierar även våra expansiva förslag.Mycket av de pengar som vi vill ta in skulleomedelbart satsas i näringslivet för att skapa nyajobb.När det gäller fördelningspolitiken slår det mig attformuleringen på s. 9 i utskottsbetänkandet ärganska träffande, där det står att ''densamhällsekonomiska utvecklingen medfört enbreddad och mer nyanserad syn på dessa frågor''.Fördelningspolitiken har faktiskt övergivits iSverige, skulle jag vilja säga. Klyftorna ökarmycket starkt, både på inkomstsidan och med hjälpav skattepolitiken.Vad är det för fel på grundavdraget? Jag fick ingetsvar på den frågan. Men jag kan läsa iutskottsbetänkandet att regeringen haruppmärksammat frågan huruvida det är möjligt attta bort eller reducera grundavdraget. Men varförsker då ingenting? Är man ointresserad avinkomstförstärkningar? Vi har lagt fram ettkonkret förslag som drabbar rättvist. Jag skullevilja ha svar på den frågan, . 70 () replik:Herr talman! betraktar inte dessaskattehöjningar som så särskilt stora, men 44miljarder är ju ett ganska imponerandebelopp. Det finns ideologiska skillnader som detinte finns någon anledning att sticka under stolmed. representerar tankegångenatt det är bäst att ta in så mycket pengar som möjligtoch sedan fördela ut dem. Vår tankegång är att detgäller att öka och att ge möjlighet för människorseget ansvar. Då kan man inte genomföra dessaskattehöjningar.Vidare talade om en förändradsyn på fördelningspolitiken. Det har vi sett väldigtlänge. Vi vill att det skall finnas bidrag för att hjälpade mycket svaga, men vi har också långtgåendekrav på omfördelningar från mindre välbeställdatill bättre välbeställda. Här haromfördelningspolitiken misslyckats -- det gällert.ex. Detta är ju enfunktion av vad som har hänt när jobben harsviktat. Det absolut viktigaste för att kunna föra enbra fördelningspolitik är ju att folk har arbete ochkan försörja sig på egna inkomster. Om så inte ärfallet, kan vi inte hålla på att låna hur länge somhelst. Då drabbas vi alla av minskade förmåner ochhöjda skatter. Uppgörelsen innebar höjdaskatter.Hans Andersson frågade omgrundavdragskonstruktionen, som i och för sig kanvara intressant. Men observera att vi kommer attsänka grundavdraget , vilket medför enskatteskärpning. Ovanpå detta vill HansAndersson lägga ytterligare för den somligger alldeles under brytpunkten. Grundavdragetbörjar ju att beröra inkomster mellan 150 000 kroch . Således är det ganska mångainkomsttagare som skulle få enmarginalskattehöjning från till 40 %.Anf. 71 HANS () replik:Herr talman! Jag sade tidigare, vilket jag står för,att av intäkterna med hjälp av vårtgrundavdragsförslag kommer från inkomstlägensom ligger över brytpunkten. Detta är ettfördelningspolitiskt träffsäkert system.Jag håller med om attbostadssubventioneringssystemet inte alltid harvarit så träffsäkert. Det är skälet till att vi, för att vipå sikt skall få ned det strukturellabudgetunderskottet, aviserar införandet av ett nyttsystem som blir mer fördelningspolitisktträffsäkert, men som också sparar pengar.När det gäller sparandet, som vill öka,kan jag bara notera att sparandet sedan en längretid nu har ökat. Det beror på att det har blivitalltmer lönsamt att spara. På ett sätt är det ju braatt det sparas, men det får inte sparas för mycket,därför att effekten då blir ytterligare depression.Beträffande marginalskatterna, vill jag säga att detär dystert att en så stor del av de högavlönade,nämligen de som har möjlighet att bära enskattehöjning, säger nej till att öka denskatteformen.Varför är det så fult att betala skatt? Jag tycker attSverige var ett bättre land när det fanns ensolidarisk känsla av att man genomskatteinbetalningen bidrog till samhällsutvecklingoch välfärd för många. är det egentligenpropaganda mot att betala skatt.Beträffande frågan om omöjligheten av att låna,skall den inte riktas till oss vänsterpartister. Vi harett starkare budgetförslag, i vilket vi har föreslagitväsentligt större inkomstförstärkningar än vadregeringen har lyckats presentera. Vi föreslårsamtidigt, vilket är en av idéerna, mycket kraftigareinsatser mot arbetslösheten.Jag tror, , att det vore klokt att seytterligare ett varv på våra förslag, annars blir detkämpigt att komma igenom nålsögat.Anf. 72 () replik:Herr talman! berörde att en deltycker att det är fult att betala skatt. Jag tillhör demsom känslomässigt sett har haft mycket lätt attbetala skatt. Jag skulle alltså känslomässigt haväldigt lätt att gå på de skatteförslag som ni harpresenterat. Men, och det är väldigt viktigt, detfinns många rationella argument för att genomföraskattereformen. Alla vill inte betala höga skatter.Man ägnar sig då i stället åt att försöka smita undanatt betala skatt. Det är den sjuka som har spritt sig.Det vore bra om alla vore glada över att betala sinskatt, vilket jag tycker att man skall göra. Oavsettom man vill öka människors egenansvar eller omman vill att staten skall fördela pengarna, finns detnaturligtvis ändå skäl att se på de olikafunktionerna.Hans Andersson talar om att sparandet kan bli förhögt. Internationellt sett är det privata sparandet,, inte särskilt högt. Men om vi tänker på att deti slutet av 80-talet, när inkomsterna var mycketgoda, var ett negativt privat sparande på ,förstår man att det var något fel på systemet. Manlånade då till inkomster. Det är det svåra kastet frånatt folk betedde sig felaktigt till att folk nusparandemässigt beter sig litet mer förnuftigt, somockså har skapat en del av de svårigheter som vihar.Andre vice talmannen anmälde att HansAndersson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare repliker i dettareplikskifte.Anf. 73 (nyd):Herr talman! Jag vill svara på fråganom hobbyhästen. Varför slåss jag för hobbyhästen?Jo, därför att jag vill bevara statens intäkter, dvs.skattebetalarnas intäkter.Om man inte inför hobbyhäst igen är jag rädd föratt denna näring kommer att bli lidande. Detär en ganska stor näring, . Trav- ochgaloppsporten omsätter omkring 18 miljarder, och60 000 människor jobbar inom branschen. Medtanke på det, tror jag att återinförandet avhobbyhästen åtminstone kommer att bibehållanäringen.Hur stora är intäkterna för staten? Jo, de är på sinhöjd 10 miljoner. Jag har talat med ganska mångaamatörhästägare, som säger: Jag jobbar i enindustri eller i ett byggföretag etc. Min häst har jagsom hobby, så jag för ingen bok. Om deras hästarspringer in pengar, börjar det byråkratiska krångletmed skattemyndigheterna och med kvitton hit ochdit. Man skall föra redovisning osv. Jag tror attdessa 10 miljoner lätt äts upp av det byråkratiskakrånglet.Vi har fått en del påhopp om att Ny demokratienbart slåss för höginkomsttagare. Vad jag kan läsaut av våra reservationer till skatteutskottetsbetänkande, tycker jag inte att vi slåss förhöginkomsttagare när det gällerhobbyhästägandet. Ägarna är oftaindustriarbetare, byggnadsarbetare och bönder.Jag vill också från våra reservationer påvisa attreglerna för att införa existensminimum igen, så vittjag kan se, inte heller är för höginkomsttagare.Lantarbetarnas bostadsförmåner gäller inte förhöginkomsttagare, eftersom det ärlåginkomsttagare som jobbar hos bönderna.Lunchförmåner gynnar inga höginkomsttagare.Kostnadsförmåner, som löntagare får från sinaarbetsgivare, är heller ingenting förhöginkomsttagare. Gåvor till allmännyttigaändamål kommer att gynnalåginkomsttagare.Jag vill bestämt hävda att Ny demokrati inte är ettparti som bara slåss för de rika. Det räcker att läsaNy demokratis reservationer till skatteutskottetsbetänkande för att man skall förstå att vi inte gördet.Anf. 74 ():Herr talman! Såvitt jag kan förstå riktar sig PeterKling till mig i sin replik om hobbyhästarna. Jagskall försöka svara honom på den.Jag anser att denna hobbyhästverksamhet ärmycket positiv, därför att den genom avkastningenbidrar till att hålla en del av jordbruket i gång. Detgår åt jordbruksprodukter och man bibehålleröppna landskap.Men det finns skäl att avvakta utvecklingen efter attdenna förändring har gjorts, för att se omverksamheten verkligen får så allvarligakonsekvenser som gör gällande.Eftersom de allra flesta hobbyhästar, enligt PeterKlings reservation, inte ger någon förtjänst, tror jagatt man är glad över sina hästar. Om en hobbyhästbörjar gå med vinst har man möjlighet att göraavdrag för de förluster som man har haft under femår. Jag tror för min del att det bör vara tillräckligt.Anf. 75 (nyd):Herr talman! , jag lever i verklighetenmed hästägande, därför vet jag hur myckethästsatsningen har gått ned under de senste åren.Ingen satsar längre på trav- eller galopphäst,eftersom man vet att man får betala hiskeligaskatter.Jag skall göra en jämförelse för att skallförstå vad jag menar. Hästägarnas totala kostnaderför att hålla hästarna i gång är 1,8 miljarder, ochman tävlar om 550 miljoner. Dessa 550 miljoner blirdå beskattningsbara. För att referera till tips ellerLotto, vill jag exemplifiera med lottospelare somfår göra avdrag med av intäkterna, ochde får sedan betala sociala avgifter och skatt på detsom blir kvar av vinsten. Om jag skall vara ärlig,, tror jag inte att de -- även om de fårgöra avdrag för de lottokostnader som de har haftsedan fem år -- längre spelar på tips eller lotto. Menfaktum är att hästägarna har sådana förhållanden.Det är otroligt. Det ger inte något incitament tillblivande hästägare att köpa travhästar.Jag kan hålla med om att jordbruketoch hela näringen kommer att bli lidande avdetta. Öppna landskap, som är beroende av atthästarna går och betar på ängarna, kommer kanskemer eller mindre att försvinna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /93:JoU13 och skatteutskottetsbetänkande /93:SkU20.Jordbruksutskottets betänkande JoU13Mom. 2, 15, 16 och 18 (anpassning till EG,omställningsprogrammet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot129 för reservation 1 av m.fl.Sören Lekberg (s) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 21 (ekologisk produktion)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot131 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 63 (forskning om s.k. älgdöd)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 24för reservation 5 av momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU20Mom. 1 (fördelningspolitik och skatteuttagetm.m. )Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 120 röster mot 12 för meningsyttringen av LarsBäckström i motsvarande del. 167 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 132 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (kapitalinkomster, m.m.)Först biträddes reservation 2 av m.fl.med 121 röster mot 12 för meningsyttringen av LarsBäckström i motsvarande del. 169 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 132 för reservation 2 av . 5 (skatteskalorna för förmögenhetsskattenoch arvs- och gåvoskatten)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (fackföreningsavgifter m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot132 för reservation 5 av m.fl.Mom. 9 (hobby)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 26för reservation 7 av . 12 (bostadsförmån)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 29för reservation 9 av . 13 (lunchförmåner)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 24för reservation 10 av . 20 (gåvor till allmännyttiga ändamål)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 25för reservation 14 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om frågestunden den 13 aprilAnf. 76 vice talmannen:Jag får meddela att frågor som skall besvaras vidfrågestunden skall lämnas intill kammarkansliet kl.13.30.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, justitieutskottets betänkandenJuU21 och JuU22 samt konstitutionsutskottetsbetänkanden KU22, KU23, KU24, KU25, KU26och KU27, fick avgöras i ett sammanhang närdebatten i dessa ärenden var avslutad.7 § Anslag till polisväsendetFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU21 Anslag till polisväsendet (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 77 ():Herr talman! Polisen har en central roll i kampenmot brottsligheten. Det är kanske den viktigastesamhällsresursen när det gäller detkriminalpolitiska målet att minska brottsligheten.Polisen skall upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp. Det brottsbekämpandearbetet sker genom övervakning, spaning ochbrottsutredning. Men det sker också, vilket inteminst är viktigt, genom brottsförebyggande arbete.För att få bättre förutsättningar att bedriva detviktiga arbetet inom polisväsendet genomfördes enrad reformer . och år 1985fattades beslut som innebar bl.a. nya arbetsformerpå lokal och regional nivå samt förbättradrekrytering och utbildning av polispersonalen.Riktmärkena var demokratisering ochdecentralisering av polisväsendet. De lokalapolismyndigheterna fick vidgat självbestämmande.Detaljstyrningen över resursanvändningen fördesner från central nivå till regional och lokal nivå.Av särskild betydelse var att genom polisreformenförvandlades polisstyrelserna från att ha varit ett ihuvudsak rådgivande organ till ett i egentlig meningstyrande organ. Vi fick ett förstärktlekmannainflytande över polisväsendet.Jag tror att man kan slå fast att polisreformen under80-talet och den förnyelseproposition som densocialdemokratiska regeringen lade fram 1990 harmedfört en vitalisering. De har i hög gradstimulerat ett utvecklingsarbete i riktning mot enökad effektivitet inom polisväsendet. Framför allthar vi fått ett polisväsende som i mycket störreutsträckning än har en lokal förankring.80-talets polisreformer var viktiga, men det innebärinte att reformarbetet får avstanna. Förändrings-och förnyelsearbetet inom polisväsendet måstefortsätta. Polisväsendet är en stor och i vissaavseenden fortsatt tungrodd organisation.