prot · GG0959 · 1993-02-10 00:00:00 — Det är just därför som det är så viktigt attbedriva det här arbetet med omsorg och att lyssnaoch ta intryck av de många synpunkter och detfantastiska engagemang som finns.Anf. 171 () replik:Herr talman! Vilken del av skolan har man dragitin på, ? Vi kan konstatera att närregeringen har dragit in statsbidrag frånkommunerna, har den gjort det från allakommuner utom de allra rikaste. Regeringen valdealla kommuner utom de där barnen har de bästaförutsättningarna i skolan.Beatrice gör då och då uttalanden. Det ärganska precisa uttalanden. Hon tycker omskolverksamheten. Det tycker jag att skolministernhar rätt att göra. Men det är utomordentligt sällanman hör säga att vi skall vara särskilträdda om barnen i de storamiljonprogramsområdena och att vi inte skallkonstruera en skolpeng så att den omfördelarpengar från de områden där barnen har det jobbigttill villaområdena. När tog demoderata skolpolitiker i örat som konstruerarskolpengen på det sättet?Privatskolegarantin har varit en stor framgång,säger . Det tycker alla. Allakommunalpolitiker, även de borgerliga, kritiserarden. Borgerliga skrev i enkommentar till godkännandet av friskolan i Laxå:Så här dåligt får det bara inte vara. Så ickeeftertänksamt får det inte vara.Beatrice Asks partiledare sade för någotår sedan att skolpengen blev litet för hög.Centerpartister, folkpartister har skvallrat om attden hamnade på , inte för att det var rätt, utanför att det var en eftergift åt Kristdemokraterna.Skolpengen är ingen succé, har skapat stor skada.Jag vill slutligen tacka för en sak. Detär det tydliga konstaterandet att skallha en gemensam kärna och att ärberedd att lyssna på de många som har synpunkterpå de direktiv skolministern lagt fram tidigare ochpå det läroplansförslag som har lagts fram avkommittén.Anf. 172 (m):Herr talman! Jag vidhåller att skolpengsreformen,som egentligen inte är någon skolpengsreform, ären framgång. Det är en framgång att vi har kommitså långt att de ekonomiska villkoren för friståendeskolor och offentliga skolor har närmat sigvarandra.Det är bra, eftersom det innebär att alla, inte baranågra, får ekonomiska möjligheter att välja skola.I det socialdemokratiska samhället var det bara densom hade god ekonomi som kunde kosta på sig attvälja ett alternativ till den offentliga skolan. Det ärinte bara elever som slipper att stå med mössan ihanden . Det är också föräldrar som slipper attgöra det.I och med att det finns en ekonomisk möjlighet --och om man kan uppfylla de kvalitetskravSkolverket och andra ställer för att få bedrivaundervisning -- kan vi också ta en diskussion medkommunalpolitiker som vill lägga ner en skola ellersom hävdar att kostnaderna för barnen i just denkommundelen är för höga.Det har skapat en vitalisering av den lokalaskoldebatten som jag tror är mycket positiv. Dethar skapat en möjlighet för föräldrar att ställa kravpå argument och fakta, när det gäller vad skolan fårkosta, hur den skall vara organiserad och annat. Jagär övertygad om att det i sin förlängning gagnarskolan och att det gagnar alla.Det vore olyckligt om vi lät en reform och enambition som på det här viset ger möjligheter föralla barn, ställas emot det jag tycker är självklart,nämligen att även barn med särskilda behov skallha rätt till en god skolgång som ger undervisning avhög kvalitet. Därför blir jag bekymrad när dessafrågor ställs emot varandra.Sedan kan vi diskutera konstruktioner och annat,men det är ju inte det som är problemet förSocialdemokraterna. Problemet är att deegentligen inte tycker att det är bra om skolor drivsav någon annan än kommunen. Här finns enideologisk skiljelinje. Försök inte hävda att dettastår i strid med ambitionen att ge dem som bästbehöver extrastöd, det stöd de är berättigade till.Anf. 173 () replik:Herr talman! En reform som inte ens skolministernvet om det är en skolpengsreform eller inte, ärkanske litet konstig. Det är väl litet underligt kallar en reform en framgång när den leder tillmycket absurda resultat.I tittade de i ett distrikt, , på hureffekten skulle bli av att skolan privatiserades i ettvälbeställt område. Det skulle leda till en kraftigöverföring av resurser till barnen i det området frånbarn i områden där de har det jobbigt.Vi träffade i går. Det verkar som omSkolverket nästan inte kan säga nej tillansökningar. Om de bara är rätt utformade spelardet inte så stor roll när de kom in, hur många barndet är i gruppen eller vad skolan verkligen tillför.Är det riktigt bra, skolministern, om man vill attprivatskolorna skall vara respekterade på lång sikt?Vi kan ta diskussion i samband med nedläggningari kommunerna, säger skolministern. Det är ingendiskussion. Det spelar ingen roll vad kommunensäger. Det är ett diktat. Kommunen har ingen talanhär. Kommunen har ingen möjlighet att självavgöra sin skolorganisation. Det vore väl inte helavärlden om det fanns gott om pengar. Men i det lägenär man, om man inte kan spara på ett ställe,tvingas dra in specialundervisningen för den ungesom har det jobbigast, blir det mycket jobbigt förjust den ungen.I skolpengens spår har det uppstått väldigt mycketav sorg och oro, just i de områden där man har detjobbigast. Jag besökte en skola i enStockholmsförort där ungarna har det riktigtjobbigt. Lärarna och den övriga skolpersonalen varledsna och oroliga för att deras ungar tappade såmycket, som de såg att barnen i de andraområdena fick det bättre. Inte så att de missunnardem det, men lärare och personal såg att derasungar behövde så innerligt mycket mera stöd.Visst är det bra med privatskolor, och visst är detbra med ökad valfrihet. Men det är inte bra,, om det sker på de utsatta barnensbekostnad.Alf sade i debatten , litetsjälvkritiskt mot oss alla: Vi har bejakat individensfrihet och glömt förvaltarskapet. att det var bra sagt. Tänk, om vi orkade sägaatt det är bra för mina barn att grannens barn fårdet bra i livet!Beatrice Asks skolpeng riskerar att göra oss till justsådana egoister som ville varna för.Anf. 174 (m):Herr talman! Reglerna om tillståndsgivning förfristående skolor har skärpts i förhållande till deregler som Socialdemokraterna accepterade. Detsom skiljer är att vi anser att skolor som tar emotgrundskolepliktiga barn, uppfyller kvalitetskraven,står under tillsyn av och deltar i ennationell utvärdering också skall få en rimlig andelav de skattepengar som finns tillgängliga förundervisning.Det var fel, som det var tidigare, att bara de somhade råd att betala kunde låta sina barn gå i enfriskola. Det var också fel att många som kände attde hade en idé, en tro på hur undervisningen skullekunna göras bra, men som inte motsvarade deönskemål som fanns hos socialdemokratiskapolitiker, fick driva sin skola med vedspis ochutedass, i undermåliga lokaler och med ganskadåliga löner.Hur många lärare i friskolor har inte i decenniergått utan avtalsenliga löner, därför attSocialdemokraterna har förmenat människormöjlighet att välja? Det har vi ändrat på.Vi ställer höga kvalitetskrav. Vi är långt ifrånfärdiga med hur vi skall utvärdera skolverksamhetöver huvud taget, för det är viktigt att ocksåutvärdera den offentliga skolan.Sedan vänder jag mig mot resonemang om att detär diktat, att kommunerna inte har någon talan.Vad jag försökte säga var att äntligen har föräldrarfått en möjlighet att göra sin röst hörd. Det finns enchans för föräldrar, om de bestämmer sig för att taskolan i egna händer, att klara av det. De allra flesta föräldrar som jagmöter, inte minst i bygder där skolor nu läggs ned,är engagerade för att behålla sin vanligakommunala skola.Många kommer till beslutet att detillsammans med skolledningen klarar av att få nerkostnader och hitta vägar att ha kvar denkommunala skolan. finns möjligheten -- IngerLundberg kallar det diktat -- att föra ett vettigtresonemang om detta. Det går inte att sitta ikommunfullmäktige och bara säga: Vi lägger ner erskola. Man tvingas diskutera. Vad kostar skolan?Vad finns det för alternativ?Jag har stort förtroende för att föräldrar faktiskt villåstadkomma någonting bra och för att föräldrarkan utbyta argument med politiker ochadministratörer. Det är min erfarenhet.Även om det finns saker som vi måste följa upp iden här reformen, tycker jag att det är fantastisktnär det har startats så många friskolor som faktiskthar kommit i gång, när vi kan se att detta inte är enmarginell storstadsföreteelse. Det finns nu allt frånnormalstora, om man kan säga så, låg- ochmellanstadieskolor och mycket små enskilda skolorute på landsbygden till ganska storastorstadsskolor. Det är en variation som jag trorfrämjar skolväsendet.Andre vice talmannnen anmälde att IngerLundberg anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 175 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Jag skäms inte som kristdemokrat föratt stå för det som partierna gemensamt står för iregeringen, de . Det är rättvist iförhållande till de somSocialdemokraterna har nämnt, därför attberäkningarna är gjorda på olika grund.Friskolorna kan inte dra av momsen, och vi harbedömt den skillnaden gentemot de offentligaskolorna till ungefär 10 procents värde. Alltsågäller i realiteten det som Socialdemokraterna harnämnt som 75 procent.Annars var det forskningspolitik jag ville tala om.Som kristdemokrat anser jag attforskningspolitiken är oerhört viktig och attforskningen bör prioriteras. Det är med intresseoch förväntan vi ser fram emotforskningspropositionen. Etiskt sett är annarsforskningen i och för sig, liksom penningen, neutraloch kan användas på både gott och ont. Manbehöver bara påminna sig att hälften av världensvetenskapsmän sysslar med militär forskning, iavsikt att ta fram än mer effektiva vapen. Jag villhär beröra etik, människovärde och forskning.Under namnet ''Genvägar'' gick i enserie program om genforskning som väckte storuppmärksamhet och stort engagemang. Frågorställdes om det var etiskt riktigt t.ex. att ta patentpå liv, som onkomusen, en genmanipulerad mussom lätt får cancer.Det stora internationella projektet ---- presenterades,ett projekt där hela människans arvsmassa kommeratt ha kartlagts . reserfrågan om forskarna har rätt att manipulera demänskliga generna. Inför de skrämmandeframtidsperspektiv som programmet målade uppställdes frågan vilken etisk kompetens och grundsom genforskarna hade. En av forskarna gavsvaret: ''Vi har inte mer etisk utbildning än vilkenmedelsvensk som helst. ''Redan nu har forskningen kommit så långt att mangenom fosterdiagnostik kan bedöma om det ärsannolikt att det ofödda barnet skall få en vissgenetiskt betingad sjukdom. Som bekant sker i dagselektiva aborter där med oönskadeegenskaper aborteras. Det som skiljerabortdebattens problematik frånfosterdignostikens problematik är att i fråga omaborter ställs man inför avgörandet om man vill habarn eller ej, vid frågan om fosterdiagnostik ställsman inför frågan vilka barn man vill, eller inte vill,ha.Det finns ingen lag som reglerar fosterdiagnostikoch forskning på befruktade ägg utanför kvinnanskropp. Forskarna rör sig i ett gråfält, det är praxissom gäller. Sjukvårdsminister sade tillGöteborgs-Posten : ''Det som i ettdemokratiskt samhälle inte är förbjudet är tillåtet.Man får bedöma frågan lokalt.'' Det är ett heltotillfredsställande svar. Fosterdiagnostik ochgenforskning är av värde, men diagnostiken måsteställas i fostrets, dvs. i patientens tjänst.Denna forskning inger stor oro, självamänniskovärdet står nu på spel. Varför så orolig,frågar kanske någon, forskarna har väl ett samvetesom styr, och ett etiskt medvetande?Det borde verkligen vara så. har t.ex.undertecknat Genèvedeklarationen , där detfastslås att en läkare skall förpliktiga sig till ''denyttersta respekt för mänskligt liv alltifrånkonceptionen till döden''. Men verkligheten visaratt forskare, även mycket framgångsrika forskare,mycket väl kan ha en djupt oetisk människosyn.Francis , som upptäckte DNA-spiralen ochfick för detta, skriver i boken , 1966: ''Inget nyfött barn bordeförklaras vara människa innan det fått sinaarvsanlag undersökta. Skulle barnet inte beståprovet har det förverkat sin rätt att leva. '', Cricks Nobelpriskollega, sade i maj1973 i tidskriften : ''Om ett barn intelevandeförklaras förrän efterförlossningen kunde alla föräldrar beredas tillfälleatt ta ställning, medan bara ett fåtal harmöjligheten under det nuvarande systemet.Läkaren kunde sedan låta barnet dö om föräldrarnaså ville och därmed spara en massa elände ochlidande. ''En annan Nobelpristagare, ,har skrivit i The endurance of life: ''Det kan tänkasatt man inom en inte alltför lång framtid kommeratt testa nyfödda barn direkt vid födelsen ochendast återlämna dem till modern om man intefunnit någon genetisk sjukdom. ''''Det kan tänkas'', sade Nobelpristagaren. Nej,säger jag, det kan inte ens tänkas, ännu mindregöras.I den ansedda danska läkartidningen 1991/153 argumenteras i en artikel av NilsHoltug för att nyfödda barn med grava skador böravlivas. Holtug skriver bl.a.: ''Ett väsen har interätt till livet bara för att det tillhör arten HomoSapiens, liksom vita inte kan ta sig rätten blott pågrund av sin ras''.Kan nu någon säga att medicinska forskare intebehöver tydliga etiska gränser för sin nyfikenhetoch forskariver? Kan någon tvivla på att forskarebehöver en etisk utbildning?Ett forskningsprojket som pågår just i denna stund,här i , stod omnämnt i Svenska Dagbladetden . På , underledning av professor , görs försökatt använda abortpillret Mifegyne sompreventivmedel. Själva tillståndet för abortpillretär upprörande och bör omprövas. För mångakvinnor leder det till mycket svåra smärtor ochkraftiga blödningar, så kraftiga att blodtransfusionkan vara nödvändig.Abortpillret har medfört dödsfall och ävenhjärtstillestånd hos kvinnor, där bara närheten tillintensivvårdsutrustning räddat deras liv. Mångakvinnor får sin abort i hemmet och får själva tahand om det aborterade barnet.Nu tillåts professor forskning pågåunder våren med 30 kvinnor som skall pröva om entablett räcker för att påverkalivmoderslemhinnan på ett sådant sätt att detbefruktade ägget inte fastnar.Därmed är nu gränsen passerad för att användaaborter som födelsekontroll, något som medbred politisk enighet inte ansetts acceptabelt.Aborter har setts som nödlösningar, inte sompreventivmedel.Läkemedelsbolaget , som tillverkarabortpillret, tar själva avstånd från att bruka pillretpå detta sätt, men marknadschefen i Dagen l993 att även om Rousselinte själva vill ansöka om att få abortpillret godkäntsom preventivmedel, kan man pressas till det, påsamma sätt som man tvingades att tillhandahållaabortpillret i genom den franskehälsovårdsministerns personliga ingripande.Det som gör abortpillret än mer etiskt oacceptabeltär att forskaren bakom pillret, , uttryckligen sagt att det är avsett för bruki , och att ''abortpillret skall lösaöverbefolkningsproblemet i tredje världen''.Tidsbristen medger inte fler exempel, men jag troratt jag utifrån dessa frågor har visat att forskarnamåste ha klara etiska gränser för sin forskning ochatt utbildning i etik måste ingå iforskarutbildningen. Och den etik som visat sigkunna stå emot en fascistisk människosyn är intenyttoetiken utan den kristna etiken, där varjemänniska har ett absolut värde, oberoende avålder, hälsa eller nytta.Anf. 176 () replik:Herr talman! Efter det engagerade inlägg som vijust hörde, när en av utbildningsutskottetsledamöter drog över tiden i ett inlägg mot friaaborter, må man förstå att åtminstone delar av kdshar gjort korståget mot de fria aborterna till sinhuvudfråga.Men sedan till de frågor som utbildningsdebattenegentligen om. Jag vill bara korrigera TuveSkånberg på en punkt. Vi socialdemokrater vill inteha en av fastslagen norm för ersättningtill privatskolorna. Vi vill ha en grund där deerbjuds lika behandling men där man visar denrespekten för kommunpolitikerna att prövningenfår göras ute i kommunerna. Där finns bådekompetens och kännedom om de enskildaskolorna.När det gäller momsavdraget, Skånberg, vetjag att den borgerliga regeringen har höjt mångaskatter, men inte ens en borgerlig regering klararväl av att dra upp momsen till sådan nivå att eningående moms på är relevant i en såpersonalintensiv verksamhet som skolan.Anf. 177 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Med talet om momsen avsåg jag attvid byggnation, renoveringar, nyanskaffande osv.kan inte den fria skolan dra av momsen. Det kandäremot den kommunala skolan göra. I och med attmånga av de nya skolorna måste göra kraftiganybyggnationer får momsen en avsevärtbetungande effekt.Sedan var det faktiskt inte ett inlägg i abortdebattenjag gjorde. Jag markerade det tydligt, även omtiden som sagt tröt. Det var ett inlägg som gälldeabortforskningen, försöken att användaabortpillret Mifegyne som preventivmedel, förfödelsekontroll. Den forskningen, som inte har letttill praktiska resultat utan pågår på Karolinskasjukhuset, faller inom ramen för vårtämnesområde. Forskning var ämnet för det tal somjag höll.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag har förstått att Skånberg villha generösa bidrag till friskolorna, men att de skallvara så generösa att de klarar av avskrivningar avfastigheterna , är väl att kräva litet mycket.Oavsett man tvingas göra en del investeringar, ärmomsen på den typen av kostnader faktiskt inte avden omfattningen att den i något normalfallmotsvarar 10 procent.Anf. 179 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Som bekant är momsen ännu högre.De får över huvud taget inte dra av momsen, ochde fungerar precis som och jag somprivatpersoner. De har inte något aktiebolag somkan dra av momsen, utan de är i allmänhetföreningar eller stiftelser.Anf. 180 ():Herr talman! står mer än 530 000 personerutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Enmajoritet av dessa är öppet arbetslösa. Dettainnebär självfallet mycken oro och osäkerhet för deenskilda som drabbas, men också slöseri medkunskap, kompetens och erfarenhet för samhället.Alla till buds stående medel måste användas för attkomma till rätta med problemen. Här har denreguljära utbildningen en given roll att spela.Att skola sig för kommande uppgifter påarbetsmarknaden när konjunkturen vänderminskar risken för långtidsarbetslöshet och innebäratt såväl den enskilde som samhället tar tillfället iakt att utveckla kompetens. Det är något som ärutomordentligt angeläget för att stärka vårkonkurrenskraft mot omvärlden.I detta sammanhang var det intressant att noteradet utbildningsministern sade om värdet avhumankapitalinvesteringar. När man läserOECD:s rapport från om densvenska skolan, finner man under rubriken väcks ett avsnitt där den nuvaranderegeringens behandling av skolan tas upp. Avrapporten framgår att den nuvarande regeringenbetonar skola och högskola framförvuxenutbildning, folkhögskola och studieförbund.I det sammanhanget framgår det vidare: ''Dettaillustrerar också den viktiga frågan om på vilket sättutbildningspolitiken koordineras med näringslivs-och arbetsmarknadspolitiken. Eftersom alla iSverige understryker vikten av utvecklingen avhumankapitalet genom utbildning ochvidareutbildning av arbetsstyrkan för att hävdasvensk industris konkurrensförmåga, är detförvånande att så lite ansträngning görs för attutbildningssystemet engageras i denna uppgift. Dettycks som om detta överlämnas åtarbetsmarknadens parter och den enskilde. ''återstår det att se om utbildningsministernssynpunkter kan leda till att frågetecken pådenna punkt kan rätas ut.Herr talman! Det är inte bara så att det är en halvmiljon människor som står utanför den ordinariearbetsmarknaden. Som tidigare, slutar ett stort antal elever singymnasieutbildning . En hel del av dessaelever, framför allt de som går på de tvåårigautbildningarna, går ut till en arbetsmarknad som är ytterst begränsad, för att inte säga obefintlig.Det är förvånande att regeringen ibudgetpropositionen inte har visat intresse för attmed hjälp av reguljär utbildning erbjuda dessaungdomar ett alternativ.Precis som påpekade, måstedessa ungdomar erbjudas ett tredje gymnasieår.Det förhindrar att de lämnas åt arbetslöshetensgissel och ger dem samma rätt till fördjupadutbildning som deras efterkommande kamrater får.Det är viktigt att kommunerna får snabba beskedom är beredd att vidta åtgärder. Det skallvara åtgärder som ger ungdomar god utbildning,ökar rekryteringsunderlaget till högskolan ochminskar arbetslösheten.Per säger nu att det finns ingen gräns förutbildning ett tredje år. Det är riktigt när det gällerdet här läsåret. Men det vi nu diskuterar är nästaläsår. För det finns varken något förslag eller ännumindre något beslut. Det är bra om man kanuppfatta utbildningsministerns uttalande som enfortsättning på nuvarande tingens ordning.Herr talman! Frågan om den kommunalavuxenutbildningen har redan varit uppe tilldiskussion. Den kommunala vuxenutbildningenhar utgjort ett rött skynke för det moderatleddaUtbildningsdepartementet. föreslogman att cirka en fjärdedel av resurserna skulleskäras bort. Det är en neddragning som intemotsvarades av något tydligt resonemang elleranalys till varför denna kraftiga neddragning avutbildningen skulle ske och konsekvenserna avden. Eftersom ärendet har diskuterats här tidigareskall jag nämna vad som stod i budgetpropositionenförra året: ''Jag har också minskat sektorsbidragetsberäkningsmodell för vuxenutbildningmed .'' Det är en tydligfingervisning om var besparingen skall göras. Imånga kommuner blev också regeringenssparförslag signalen till att dra ner på omfattningenav utbildningen -- främst gymnasie- ochpåbyggnadsutbildningarna.Samtidigt vet vi att den kommunalavuxenutbildningen haft och har en betydelsefull rollför att förverkliga idéerna om livslångt lärande ochge stora bidrag i arbetet för att åstadkomma engenerell kompetenshöjning av arbetskraften.Nästan alla är dessutom överens om att , föratt kunna återskapa hög sysselsättning och utvecklavälfärden, måste stabilisera ekonomin och ökatillväxten. Kompetens och utbildning hosarbetskraften blir då av särskilt stor betydelse. Härkan den kommunala vuxenutbildningen med sinflexibla organisation och sitt ämneskurssystem fyllaen betydelsefull uppgift, liksom flera andraanordnare av vuxenutbildning.De reaktioner som allmänheten visat i sambandmed neddragningsförsöken på den kommunalavuxenutbildningen visar också på det stöd somdenna utbildningsform har.I dagens arbetsmarknadsläge är det särskiltangeläget att den gymnasiala och yrkesinriktadevuxenutbildningen kan hålla en stor volym.Komvux spelar på detta sätt en roll som instrumentför kompetenshöjning i arbetslivet och bidrar till attöka den tekniska utbildningen.För många arbetslösa är kompetenshöjning genomstudier inom komvux ett starkt eftertraktatalternativ. Det visar inte minst de köer som finns tillutbildningarna i många kommuner. Att inte ta tillvara detta studieintresse i nuvarandekonjunkturläge är slöseri med såväl mänskliga somsamhälleliga resurser. Dessutom spelar komvux roll när det gäller att snabbt bygga uthögskolan. Cirka en tredjedel av nybörjarna ihögskolan har läst på den kommunalavuxenutbildningen.Prioriterade områden när det gäller den utökadevuxenutbildningen bör vara en förstärkning avteknikerutbildningarna, utbildningar inom teknikoch naturvetenskap, språkområdet samtkompetenshöjande utbildningar för arbetslivet.Så en fråga. Är de övriga borgerligapartierna -- är det tydligen inte --beredda att medverka till att det reguljärautbildningsväsendet kan spela en roll för att geungdomar en bättre grundutbildning, ökarekryteringsunderlaget till högskolan och ökamöjligheterna till kompetenshöjning i arbetslivet?Anf. 181 Utbildningsminister ():Herr talman! Den sista frågan riktades visserligeninte till mig utan till andra partier. Men jag kan förmoderaternas vidkommande säga att vi skall kunnautnyttja skolan för att höja kompetensen. EftersomSocialdemokraterna uppenbarligen vill det också,är ni välkomna in i gänget.Får jag med någon liten tjatighet ändå återkommatill ett tema i denna debatt som Socialdemokraternai betydande utsträckning undviker att diskutera ochsom är alldeles centralt.