prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — När det affärsdrivande förvandlastill försvinner samma offentlighetsprincipsom genom ett trollslag utan att motsvarandebestämmelser skrivs in i bolagsordningen.Allmänheten kan således inte mot bolagets vilja fåtillgång till andra handlingar än de som förvaras hosPatent- och registreringsverket, dvs. Allmänhetens insynförsvåras högst väsentligt. KU:s borgerligamajoritet tar inte så starka ord i sin mun, utan sägeratt insynen ändrar karaktär. Så kan man ju ocksåuttrycka saken.Den kontroll som tidigare utövats avJustitieombudsmannen, ochRiksrevisionsverket upphör också. Bolagetkontrolleras som andra bolag av de på stämmanvalda revisorerna. får en årligpresentation av det statliga bolagets redovisning.Det är allt, och det har givetvis ett begränsat värde.Är månne bolagisering ett första steg i enutförsäljning och privatisering? Underlättas den avatt drivs precis som andra aktiebolag meden begränsad insyn? Jag förutsätter att även omTelia blir privatägt, kommer de telepolitiska målenäven fortsättningsvis att gälla i vårt land.Hur handskas man med den statliga förmögenhetennär associationsformen ändras? Affärsverkenförfogar över av de statliga tillgångarna.Det är alltså inga små summor det är fråga om.Trafikutskottets borgerliga majoritet har inte ansettatt de förändringar som berör vår konstitutionbehöver utredas av en parlamentariskt sammansattkommitté, som ett enigt KU har krävt. Också regeringen har tyckt att endepartementspromemoria från en s.k. expertgrupphar varit ett tillräckligt underlag för denna viktigaproposition.KU har tidigare påtalat att konsekvensanalyserbehövs för propositioner av denna karaktär. Ingenordentlig konsekvensanalys har gjorts om vad somhänder när ett affärsverk blir bolag. I en 300 sidorlång proposition har man kostat på sig en halv sida.I en avvikande mening av Socialdemokraterna i KUframgår det att de anser att ett grundläggandedemokratiskt krav är att konsekvenserna av viktigaställningstaganden, speciellt om de berörgrundlagsfrågor, kan överblickas innan beslutfattas.Vi anser sammanfattningsvis att propositionen ärbehäftad med så många brister att den inte kanbifallas i fråga om telelag och bolagisering.Civildepartementet överväger enlagstiftning där bestämmelser som överensstämmermed offentlighetsprincipen, inkl.meddelarfriheten, skall gälla i kommunala bolag --även när det finns inslag av privat ägande. När detgäller ett för hela nationen så viktigt bolag som detstatliga , anses inte insyn i enlighet medoffentlighetsprincipen vara nödvändig. Redan i för att skydda de egna produkterna iaffärsdrivande verk lagen om företagshemligheter.Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska motionerna.Anf. 233 ():Herr talman! Jag skall be att få fortsätta med detjag påbörjade i mitt tidigare anförande, nämligenskälen till att vi socialdemokrater säger nej tillpropositionen.Det finns ytterligare motiv till att vi säger nej till enbolagisering av , nämligen regeringensallmänna strävan att privatisera statlig verksamhet.I förslaget förs resonemang om statens möjligheteratt styra telemarknaden i en situation då betydandedelar av AB:s aktiestock övergått i privat ägo.Detta visar enligt vår uppfattning attkommunikationsministern i sitt lagstiftningsarbetehaft en sådan utveckling som mål. Detta stämmerockså väl överens med tidigare principiellaställningstaganden från regeringens ochriksdagsmajoritetens sida.Visserligen säger i propositionen att detnya bolaget bör så långt han nu kan överblicka varahelt statligt ägt. Men det finns ett annat statsråd,nämligen Per , som har gjort andrauttalanden som präglas av ivern att privatisera.Dessa dubbla budskap bidrar till osäkerhet omframtiden vad gäller ägandet av Televerket.Telelagen måste bygga på att staten ävenfortsättningsvis kommer att äga Televerket.Jag kommer att beröra de kritiska synpunkter vihar mot några av lagförslagen.Först och främst har vi 2 §, lagensändamålsparagraf. I den ges möjlighetatt fastställa de telepolitiska målen. Vi anser att denmålformulering som har ställt sigbakom också skall finnas i denna 2 §.Utskottsmajoriteten hävdar att man i lagtexten intebehöver ha med väl inarbetade begrepp, som t.ex.landets olika delar eller regionala och socialahänsyn. Med den tilltro till marknaden som denborgerliga regeringen ger uttryck för, är det absolutnödvändigt att i lagen fastlägga målen för att även iframtiden garantera de sociala och regionalaåtagandena -- eftersom marknaden inte tar någrasociala och regionala hänsyn.Under de senaste åren har den svenskatelemarknaden förändrats kraftigt. Det gällerfrämst inom tekniken. Kunder och leverantörer avtelefonitjänster söker internationella lösningar, ochen politisk omprövning av de telepolitiska medlenhar skett.I det förslag vi har att ta ställning till skallandra medel än de som har använts styraverksamheten. Det är framför allt marknaden somskall styra telepolitiken. Vi är mycket oroliga förvad som skall hända med telekommunikationernaom , om som nästan enda land låtermarknaden helt ta över utvecklingen avteletjänsterna. Det är viktigt att vi håller sammatempo i avregleringen som andra länder.De flesta länder har nämligen fortfarande ettlagfäst monopol på telemarknaden, både när detgäller möjligheterna att erbjuda teletjänster ochnär det gäller att bygga telenät. Länder somförespråkar konkurrens på lika villkor måste ställakrav på ömsesidighet när utländska teleföretag villetablera sig.Vi menar att det, är rimligt att fastslå i telelagen,eller i annan ordning, att den öppna svenskatelemarknaden endast skall vara öppen för företagsom har sin huvudsakliga verksamhet förlagd tillländer med motsvarande marknadssituation påteleområdet.Som jag har sagt är det viktigt attlagstiftningen är tydlig. Utformningen av 13 §, somgäller tillståndsvillkoren, är mycket allmänt hållen.Jag tänkte återkomma till dessa frågor.Anf. 234 () replik:Herr talman! Jag skall försöka begränsa minainlägg med tanke på arbetsplanering.Problemet är att ochSocialdemokraterna vill avslå hela förslaget om enny telelag. De vill inte bolagisera , m.m.Det är deras huvudinvändning.Det här är litet av: ''Stanna världen, jag vill hoppaav! ''Problemet är att utvecklingen på detta områdeär mycket snabb. Vi måste anpassa lagstiftningentill denna utveckling. Problemet är också att det inte finns någon reglering. MedSocialdemokraternas förslag kommer det inte attfinnas heller. Då riskerar vi att fåproblem i glesbygden och även en del av deproblem som Socialdemokraterna har fört framhär.Faktum är att de flesta är nöjda med detta förslag.De fristående aktörerna och tycker attdet är bra. Men det verkar som omSocialdemokraterna är kvar i en svunnen tid. Manfår detta klart för sig när man läser densocialdemokratiska reservationen nr 4: ''Televerketär en gemensam tillgång, uppbyggd som en del avfolkhushållet. Det är genom fortsatt gemensamförvaltning av dessa tillgångar som utskottet anseratt telepolitiken bör utvecklas. Utskottet känner ettansvar för att föra detta demokratiska uppdragvidare som en motvikt till de kortsiktigakapitalintressena på marknaden. ''Man känner sig förflyttad inte bara 10 utan 20 årtillbaks i tiden. Detta är, mina vänner, sannsocialism! Är det med hjälp av socialism ochplanhushållning som Socialdemokraterna vill drivaden tekniska utvecklingen ?Nej, utvecklingen och framtiden kräver en nytelelag som anpassas till utveckling,kundanpassning, konkurrens och lägre priser. Omman anser detta bör man yrka bifall tillutskottsmajoritetens förslag.Anf. 235 () replik:Herr talman! I vårt tidigare replikskifte talade JanSandberg om att köpa grisen i säcken. De är justvad jag tycker att den borgerliga majoriteten gör. Idet här förslaget finns inte någon som helstkonsekvensanalys om vad som kommer att händamed telemarknaden med tanke på detförslag som vi skall ta ställning till.Det är inte alla som är lika förtjusta i att dennaändring görs utan att det finns en lagstiftning somkan garantera att vi klarar de telepolitiska mål vihar att ta ställning till i kammaren. Av en artikel iAffärsvärlden framgår det att inom EG accepterasfortfarande monopol på vissa områden, medanSverige driver på att få in nya konkurrenter. Härbedrivs något av en försöksverkstad i ,eftersom man inte vet konsekvenserna av attavveckla s.k. naturliga monopol.Jag är stolt över att vi socialdemokrater tar till varade möjligheter som tekniken ger och de framstegsom vi alla kan få del av -- på lika villkor och överhela landet. Men jag är mycket rädd för att denmöjligheten till inflytande över den tekniskautvecklingen försvinner om vi helt överlåter påmarknaden att sköta den här fördelningen.Anf. 236 () replik:Herr talman! När det gäller telelagen innebär dettaatt vi går vidare i utvecklingen avtelekommunikationerna i glesbygden.Men att landa på Socialdemokraternas linjeinnebär att den nuvarande gråzonen blir kvar medett antal olika aktörer på olika områden som mereller mindre kommer att tvinga attifrågasätta en hel del av verksamheten.Med telelagen får vi inte den negativa effekten. Omvi fattar beslut i enlighet med utskottets majoritet,utökar vi servicen till glesbygden. Vi garanterarinte bara telekommunikationer och taltelefoni utanockså telefaxkommunikationer ochdatakommunikation till glesbygden inom en näraframtid. Det är en sådan här positiv utveckling,bl.a. för glesbygden, som Socialdemokraternasäger nej till.Anf. 237 () replik:Herr talman! Vi tycker att det är bra att man ävengaranterar telefax och viss datakommunikation.Men det här är egentligen att slå in öppna dörrar.Redan 1995 kommer nämligen av dem somhar telefoni att få de här tjänsterna.Kommunikationsministern säger i propositionenatt man inte kommer att begära att skallinvestera ytterligare för att klara de här målen. Pådet sättet skulle vi i alla fall ha fått tjänsterna ifråga. Men det är bra att de garanteras genom denskrivning som finns.Sedan något om detta med telefonin i glesbygden.Televerket kommer i ett avtal att få i uppdrag avregeringen att man skall klara de regionala ochsociala åtagandena. Men man får inte ta betalt förde här uppgifterna. Vi ser därför en fara här medtanke på vad som kommer att hända ,när tappar marknader som är allralönsammast. Då har man heller inte möjlighet attutveckla de här tjänsterna i glesbygden.Hur blir det med minskningen av Televerketsmarknadsandelar? Man skall ju kunna klara av desociala åtagandena.Anf. 238 ():Herr talman! Denna sena timme skall vi alltså fattabeslut om en av de allra viktigaste näringspolitiskaoch infrastrukturella systemförändringarnanågonsin i är det första kommunikationsverketsom bolagiseras. Därför har hanteringen av fråganom bolagiseringen av en principiellbetydelse också för de andra affärsverken -- Postenoch SJ -- och för hanteringen av dem.Gemensamt för de här kommunikationsverken ärtillgängligheten, servicen, effektiviteten ochvalfriheten för konsumenterna. Ett antal mål gällerhär.För det första skall alla i vårt land -- bådemedborgarna och näringslivet -- ha godakommunikationer. Det skall också vara högservicenivå, oavsett var man bor eller vilkenverksamhet man använder.För det andra skall vi ha en kostnadseffektivitetsom gynnar oss alla som skattebetalare ochmedborgare.För det tredje skall vi som konsumenter ha en reellvalfrihet. Det skall vara konkurrens på lika villkor.En konkurrens på lika villkor kan bidra till lägrepriser och bättre kvalitet på tjänsterna.Man kan fråga sig: Kommer det att finnas enfungerande konkurrens på den marknad somTeleverket agerar på? Det finns judelmarknader -- något som tidigare talare varit innepå. Men för merparten av den service som i dagutförs av kommer att varamonopolist. Det innebär att man är en stor ochdominerande aktör när det gäller hushållstelefoni.Detta innebär också att det av effektivitetsskäl ärviktigt att man drar nytta av stordriftsfördelarna.Därför tycker vi att det är väldigt konstigt att manmåste utveckla den här marknaden av ideologiskaskäl, på många människors bekostnad när det gällereffektivitet och service. Vi menar att likvärdigavillkor måste gälla för samtliga aktörer på den härmarknaden. Vi skall alltså inte diskriminera destora aktörerna -- i det här fallet Televerket.Precis som sade finns det sociala ochregionala åtaganden som kommer att bliskyldigt att sköta. Men man kan inte göra det påkommersiella grunder. Därför bör det, som vi sersaken, vara så att detta finansieras inom sektorn.Det betyder att alla som agerar inom telesektornbör bidra. Ingen skall ha en chans att bara plockarussinen ur kakan.Detta kan kallas för korssubventionering. Man kanlösa det här genom att alla aktörer kommer medoch betalar en avgift, eller också får man genom ettslags koncessionslagstiftning lösa problemet. Dettahar man av ideologiska skäl över huvud taget intevelat titta på vare sig i propositionen eller iutskottet. I andra fall brukar utskottet vara mycketnoga med att undersöka olika alternativ.Vi ser en oerhört stor brist i hanteringen av den härprincipiellt mycket viktiga frågan. Förutom deorsaker som har redovisat gör ocksådetta att vi yrkar avslag på propositionen.Jag biträder alltså de yrkanden som har redovisat.Anf. 239 () replik:Herr talman! är mycket ensam omatt slå vakt om monopol. Inte ensTeleverket självt vill ha kvar monopolet.Anf. 240 () replik:Herr talman! Jag talade inte om ett formelltmonopol, utan jag sade att när det gällerhushållstelefonin i fortsättningen kommer attfungera som en reell monopolist.För att skall förstå vad jag menar villjag säga att det innebär att vi brukar skilja mellanformella monopol och monopol som också AssarLindbäck benämner som reella monopol.När det gäller Posten, och ett antalandra mycket stora samhällsåtaganden kan maninte i ett land som få en likvärdigkonkurrens. Om avsikten finns att vi skall ha enfungerande regional service, måste man på någotsätt reglera den här marknaden.De som företräder trafikutskottets majoritet menaratt man skall kunna ålägga det som härnämnts. Sedan får det bli som det blir. Men vimenar att det är orättvist mot som intehar en chans att klara detta.Anf. 241 ():Herr talman! Det känns nästan genant att behandlaett så här stort och viktigt ärende på detta sätt.Tyvärr har tillfället gjort att vi måste göra så här.Som jag har sagt är det viktigt attlagstiftningen är tydlig. Men vi konstaterar att 13 §om tillståndsvillkoren, med den utformning den harfått, är mycket allmänt hållen och att den lämnarutrymme för att fritt avgöra vilkatillståndsvillkor som skall diskuteras och fastställasmed resp. operatör.Det är inte som skall bedöma ochmotivera vilka villkor som skall gälla för varjetillståndshavare. Vi anser att skallfastställa vilka villkor skall pröva förvarje tillståndshavare. Däremot kan Telestyrelsengöra undantag från de obligatoriska villkoren, t.ex.om tillståndshavarens verksamhet är mycketbegränsad.Riksdagen har tidigare uttalat sig för att ett fortsattpolitiskt inflytande måste garanteras vid enförändring av televerksamheten. Men detlagförslag som vi nu skall ta ställning till, med allauppgifter som får, blir detTelestyrelsen som godtyckligt kommer att fåansvaret för utformningen av telepolitiken.En bolagisering av förutsätter enkonkurrensneutral lagstiftning. Regeringen förmårinte presentera en lagstiftning som vi tycker kankallas konkurrensneutral. kommer attåläggas uppgifter som innebär att konkurrensensnedvrids, till nackdel.Bl.a. sägs det: På grund av de stordriftsfördelar somTeleverket kan tillgodoräkna sig skall man intekompensera sig för de sociala och regionalaåtaganden som staten har ålagt Televerket.Men då undrar jag: Har inte aktörer som BritishTelecom och det franska telebolaget, som ärbetydligt större än är,stordriftsfördelar? De företag som i första handkommer att söka sig till den svenska telemarknadenär de stora multinationella bolagen med starkahemmamarknader.I detta sammanhang kan också noteras att densvenska telemarknaden inte växer i någon störreomfattning. De konkurrenter som etablerar siggör det alltså på bekostnad.Vidare kan vi inte se att det finns skäl att, efter detatt en telelag trätt i kraft, i avtal frångå de förslagtill lösningar som finns i lagförslaget. Televerketskall alltså inte få tillgodogöra sigsamtrafikavgifterna fullt ut.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2, 3, 4 och 5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )19 § Ändring av avtal med och EEG omcivil luftfartFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU32 (prop. 1992/93:202).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )20 § Kompletteringspropositionen inomtrafikutskottets områdeFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU39 (prop. 1992/93:150 delvis och prop.1992/93:100 delvis).Anf. 242 ():Herr talman! betänkande TU39rör kompletteringspropositionen inomkommunikationsområdet. Det är egentligen storaövergripande frågeställningar som väcks. Det gällerSJ:s fortsatta utveckling, inriktningosv. Det gäller flyget i inre , hur det skallfinansieras och hur människor skall ta sig mellanbostaden och sjukvårdscentraler. Det rör ocksåriksfärdtjänsten och dess kommunalisering.Herr talman! Jag har förstått att talmännen ochockså kammarens ledamöter kanske inte ärmottagliga för ytterligare argumentation.Socialdemokraterna har fogat fyra reservationer tilldetta betänkande. Jag skall kort och gott be att fåyrka bifall till reservationerna 1, 2 och 4.Anf. 243 ():Herr talman! Jag kan ansluta mig till vad JarlLander sade, att det i denna sena timme kanske äromöjligt att påverka ledamöter.När det gäller kommunaliseringen avriksfärdtjänsten tycker jag att det är en märkligsituation. och trafikutskottet kommeratt köra över handikapporganisationer,kommunförbund, landstingsförbund m.fl. Denmeningsyttring vi har fogat till betänkandet är värdatt läsa.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till vårmeningsyttring vad avser mom. 10 och 11.Anf. 244 ():Herr talman! Den sena timmen inbjuder knappasttill att hålla långa anföranden. varföredömlig i sitt sätt att korta ned sitt anförande.Jag skall följa det goda exemplet. Jag skall baragöra en kort kommentar.Jag tror kanske inte att tidpunkten hade förändratkvaliteten i pläderingen för de reservationer som desocialdemokratiska ledamöterna i trafikutskottethar avlämnat. Jag tror att resultatet hade blivitungefär detsamma, även om pläderingen hadeblivit lång.Herr talman! Jag skall inskränka mig till att yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på dereservationer som förekommer i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )21 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU40.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande trafikutskottetsbetänkanden /93:TU30, TU32, TU39 ochTU40.Trafikutskottets betänkande TU30Mom. 1 (avslag på regeringens lagförslag m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot135 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (sociala och regionalpolitiska hänsyn)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot137 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3 (tillståndsvillkor)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot137 för reservation 3 av m.fl.Mom. 11 (verksamhetsform m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot138 för reservation 4 av m.fl.Mom. 12 (samtrafikavgifter)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot136 för reservation 5 av m.fl.Mom. 19 (fond för handikappstöd)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot154 för reservation 7 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (korrigering av anslag)Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 8för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU32Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU39Mom. 1 (SJ:s utveckling underrekonstruktionsperioden och riktlinjer för detfortsatta reformarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot136 för reservationen av m.fl.Mom. 4 ()Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot136 för reservation 2 av m.fl.Mom. 10 (finansiering av flygtrafik mellanÖstersund och )Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot129 för reservation 4 av m.fl. 9ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (avslag på propositionens förslag omriksfärdtjänstens kommunalisering)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 9för meningsyttringen av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU40Utskottets hemställan bifölls.22 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:227 Godkännande av konventionen ombiologisk mångfald1992/93:253 Import av och partihandel med starköl1992/93:257 Ändrad lagstiftning förförsäkringsverksamhet med anledning av EES-avtaletSkrivelse1992/93:258 Farligt gods m.m.Förslag1992/93:RR7 revisorers förslag till följdav statens stöd till Saab-Scanias bilfabrik i § Kammaren åtskildes kl. 0.07.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.voteringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 60(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. votringenkl. 14.37,av tredje vice talmannen därefter 7 § anf. 109(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 140 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 188,(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.