prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Men det är högst osäkert om detta kanuppfattas som första steget i den riktningen.Annars kommer insatsen snarare att betyda -- detär inte heller ointressant men ändå någontingannat -- att man räddar liv tills vidare iöverbefolkade enklaver utan långsiktig möjlighetatt överleva och permanentar ett enormtflyktingproblem mitt i samt att mandessutom naturligtvis försätter sig i en situation därrisk för fortsatt krig, kanske mera som gerillakrigän i den form som vi sett, kommer att finnasunder en mycket lång tid framöver.Sanningen är att omvärlden inte lyft ettfinger för säkerhet. Dethandlar ändå, hur vi än vill uppfatta historien ,om en internationellt erkänd stat, en medlemsstat iFN som har rätt till FN:s beskydd. Vad man steg försteg har åstadkommit och också markeratgenom den s.k. Washingtonplanen är att omvärldengodtar våld. Man visar att våld lönar sig. För detta är ju ettinbördeskrig i ordets normala mening. Det hela är,som alla väl känner till, ursprungligen planerat påannat håll, i Belgrad.Man legitimerar etnisk rensning som enmetod att skapa politiska fakta. Denomständigheten att omvärlden under så mångamånader, närmare , har agerat på detta sättkommer att innebära att de mörka krafter sommycket väl kan komma till makten på nytt i olikaeuropeiska länder, exempelvis i , kommeratt dra sina slutsatser den dag som de tror att detkan vara lämpligt att eventuellt gripa in på liknandesätt exempelvis i Baltikum.Det har förekommit kommentarer om huruvidadetta är ett nytt , ett nytt ellernågot annat. Det finns element i det här av mångaolika historiska paralleller. Man kan också nämnaWarszawagettot eller överfall påAbessinien. Vad som verkligen skulle vara ett nyttMünchen är om omvärlden godtar att delas mellan och Kroatien.Några talare har -- jag hoppas av misstag -- uttalatsig om att ett nytt skall byggas upp.Ledningarna i ochMakedonien försökte hitta former för fortsattsamlevnad i någon lösare form. är det just dessakrafter som har utlämnats av hela världssamfundetunder så . Däremot finns det människormed betydande politiskt inflytande i somuppfattar praktiskt taget hela det gamlaJugoslavien som som skall ''serbifieras''i dess helhet. Det är bland de fascistgrupper som nustår ganska nära eget maktinnehav i somdenna tanke dominerar.I flera inlägg här har det varit en tendens till attlikställa aktörerna, därför att man naturligtvis skalllikställa folkgruppernas rättigheter och hävda allamänniskors rätt att leva i de republiker som haruppstått ur det gamla . Det ärfullständigt absurt och vilseledande att likställaaktörerna i konflikten därför att folkgrupperna harsamma mänskliga rättigheter.Vad vi har sett är att den kollapsade kommunismenhar inneburit att ett antal ledare, för att kunnabehålla sin makt, i stället har spelat ut detnationalistiska kortet. Följden har i många fallblivit en alltmer hysterisk nationalism. och ledningar bidrogknappast till detta. De har inte strävat efter etnisktrena stater. Det har däremot de extremister ochfascister som är nära makten i och som i allafall påverkar politiken i gjort.Det är inte vanligt folk som skall omvändas och blisnälla mot varandra. Det är de totalitära politiskakrafterna som måste brytas. Endast om detta kanske finns det förutsättningar att förvänta sig någonvaraktig fredlig lösning på detta problem. Det ärhelt vilseledande och på ett sätt dessutom oerhörtfarligt att i väldigt svepande ordalag tala om att allaskall uppfostras att vara snälla mot varandra. Detär inte vad frågan gäller. De vanliga människornavill inte ha detta krig. Det är politiska extremistersom har manipulerat fram det. Omvärlden måstedra sina slutsatser. Tack, fru talman!Anf. 28 (nyd):Fru talman! Ny demokrati har i en motion i annatsammanhang än till detta betänkande yrkat på attfredsskapande styrkor skall ställas under FN:ssäkerhetsråds kontroll. Jag har i tidigareanföranden anfört skälen för att sådana styrkorinrättas. Detta är kanske de flesta överens om, dvs.att FN skall ges möjligheter att ingripa med våld omså krävs.Frågan blir mer komplicerad när det gäller att ensvensk trupp skall ingå i fredsskapande ellerfredsframtvingande styrkor. Men är det rimligt attvi alltid skall förlita oss på andra för att förhindravåld och för att skapa den globala fred som vi alladrömmer om? har ibland ensamt fått kämpaför att uppfylla de resolutioner som FN fattat. Manhar tagit sig an Kuwaitproblemet. Man gick ibräschen för insatser i . Men även vi iSverige har ett ansvar som FN:s medlemsstat. Vimåste visa solidaritet med andra nationer som intetvekar att sätta in trupp för att åstadkomma fredoch förhindra fortsatt våld. Det känns bådeomoraliskt och osolidariskt att bara låta andra ta derisker som en FN-insats i Bosnien innebär.Fru talman! Vi anser dock att om insatserna avsvensk trupp blir mycket mer omfattande än vad vinu kan föreställa oss, skall ledamötersjälvfallet inkallas till urtima riksdag för attdebattera insättandet av svensk trupp iJugoslavienkonflikten. Men om insatserna blirungefär av den omfattning som vi nu kan föreställaoss, bör en fullmakt till regeringen -- som vi i dagkommer att fatta beslut om -- kunna ges.Fru talman! Vi i Ny demokrati yrkar bifall tillutskottets hemställan.Anf. 29 ():Fru talman! Den norska nobelpristagaren vägrade en gång -- jag tror att det var 1949 --att skriva på ett fredsupprop. När hon tillfrågadesom varför, svarade hon ungefär så här: Min äldsteson stupade i kampen mot tyskarna. Det betyder attjag aldrig kan få en glad dag mer. Därför hatar jagkrig, men det finns det som är värre än krig. Detskulle vara att se min sons barn växa upp tillHitlerjugend eller komsomoler.När jag har suttit med i utskottet och arbetat framdetta betänkande har jag tänkt i dessa banor. Deetniskt rena områdena, som man nu på rentnazistiskt vis tycks sträva efter i det fornaJugoslavien, är för mig någonting alldelesförskräckligt. Därför är det naturligt att ställa upppå de åtgärder som utskottet ställer sig bakom,åtgärder som är litet grand utöver striktfredsbevarande. Som har påpekats av flera talarehar vi i utskottet kraftigt snävat in det mandat somregeringen begärde. Flera talare har citerat urutskottets betänkande. Om kraven på svenskmedverkan går utöver detta mandat, är detsjälvklart att skall inkallas, oavsett närdet kan bli aktuellt. S.k. sommarlov existerar inte.Vi skall naturligtvis vara beredda att arbeta när somhelst.Fru talman! Men vi får inte överge hoppet om enfredlig lösning på krig och terror i det fornaJugoslavien. Jag skulle vilja hänvisa till ärkebiskopGunnar , som sade: Må vara att 100fredssamtal misslyckas. Det 101:a kan lyckas.Som ordförandeland i ESK har ett särskiltansvar. Det har vi också som FN-medlem. En dagmåste människor i det återigenkunna leva fredligt sida vid sida. Om FN skall varatrovärdigt som fredsbyggare, bör den dagenkomma snart.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (medgivande till regeringen att ställa enväpnad styrka till FN:s förfogande)Först biträddes utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionU31 av m.fl. i motsvarande delmed 15 röster mot 4 för utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion U28 av i motsvarandedel. 303 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 305röster mot 14 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionU31 av m.fl. i motsvarande del.3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet)Först biträddes reservationen av m.fl.med 133 röster mot 14 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion U31 av m.fl. imotsvarande del. 177 ledamöter avstod från attrösta.Lena Klevenås (s) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha rösta ja men markerats haavstått från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 178röster mot 142 för reservationen av . 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (konfliktläkande insatser i ESK:s regi)Utskottets hemställan bifölls med 313 röster mot 6för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion U28 av BirgittaHambraeus i motsvarande del. 6 ledamöter avstodfrån att rösta.Under hela voteringen om utrikesuttskottetsbetänkande UU35 hade () varitfrånvarande men på grund av fel påvoteringsanläggningen markerats ha röstat ja.4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 7 juniFöretogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkande /93:UbU20, skatteutskottetsbetänkanden /93:SkU26, SkU30, SkU36 ochSkU37, lagutskottets betänkanden /93:LU16och LU47, försvarsutskottets betänkande1992/93:FöU14, socialutskottets betänkanden1992/93:SoU27 och SoU28, trafikutskottetsbetänkanden /93:TU29 och TU37,jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU23,arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU18 samt bostadsutskottets betänkande1992/93:BoU25 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 123).Utbildningsutskottets betänkande UbU20Utskottets hemställan bifölls(forts. efter 6 §)På grund av fel på voteringsanläggningen beslötkammaren på förslag av talmannen att de avbrutnavoteringarna skulle fortsättas efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande AU20.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen beslöt kammaren att de påföredragningslistan närmast upptagna ärendena,finansutskottets betänkande FiU29 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande AU20, fickföretas till avgörande i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § Den kommunala ekonominFöredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU29 Den kommunala ekonomin (prop.1992/93:150 delvis och 1992/93:100 delvis).Anf. 30 PER ():Herr talman! Socialdemokraternas syn på denkommunala ekonomin är oförändrad jämfört medde ståndpunkter som vi redovisade när dessa frågorsenast behandlades här i kammaren. Vi harkortfattat velat ge den synen till känna i särskiltyttrande som vi har fogat till det betänkande somkammaren nu skall debattera. Vi har också någotutvecklat våra principiella ståndpunkter i den förstareservationen som är fogad till betänkandet.Vår syn utgår från två konstateranden. Det enagäller var utbildningsaktiviteterna, vården,omsorgen, servicen och kulturutbudet sker. Detsker i den kommunala sektorn. Det är i alltmindre grad staten som svarar för dessa aktiviteter.Det andra konstaterandet är, att även med enoförändrad kvalitetsnivå inom dessa verksamheteroch trots en produktivitetsutveckling ökar behovenav volym i detta sammanhang. Den ökningenkommer till stånd främst på grund av dendemografiska förändringen.På vilket sätt skall man se på dessa frågor? Det ärlitet bekvämt att i ett riksdagsperspektiv hålla sigtill makrosynsättet. Det är det sätt som vi i dettasammanhang vanligen anlägger på dekommunalekonomiska frågorna. Jag vill utifrån detperspektivet diskutera två frågeställningarmed mina borgerliga meddebattörer.Den ena frågan är: Hur ser ni påfinansieringsgraden i den kommunala sektorn? Ärden kommunala sektorn överfinansierad,underfinansierad eller är den normalt finansierad?Den andra frågan jag vill diskutera är depersonalminskningar som signaleras från olikahåll. Det talas om att kanske 60 000, 70 000 eller80 000 människor i den kommunala verksamhetenskall friställas. Varför sker detta? Sker det på grundav att det finns en överkapacitet som skall skärasbort? Är det en minskad efterfrågan som leder tillatt man kan skära ner på personal? Eller är det enunderfinansiering i sektorn som leder till dessapersonalminskningar?När det gäller de förslag till förändringar avstatsbidragssystemet som aviseras kan vi konstateraatt den kritik som vi socialdemokrater framfört vidolika tillfällen, inte minst när detta introducerades,har dess värre visat sig vara riktig. Jag säger dessvärre, eftersom kritiken pekar på de bekymmersom statsbidragssystemet leder till när det skalleffektueras i verksamheten.Vi kan konstatera att det nu aviseras, och också ärpå väg att genomföras, ett antal utredningar ocholika översyner. Dessa sker splittrat ochosammanhängande. Vi beklagar att man inte hartagit fasta på vårt förslag om att genomföra dessaolika översyner och en del andra ting i enparlamentarisk beredning.Jag skulle gärna vilja få svar på varför maninte vill pröva möjligheten att åstadkomma en bredparlamentarisk lösning på de problem somuppenbarligen finns i kommunsektorn. Vi harutvecklat detta i den bakomliggande motionen ochi reservation nr 2. Jag ber att få yrka bifall till den.En annan förändring som föreslås är att detskattestopp som gäller skall ersättas mednågot som jag vill beteckna som ett mjuktskattestopp. Man kan diskutera mycket kring detkloka i att ha det ordnat så här. Vi har emellertidvalt att byta ut de villkor som är fogade till det somgäller för att man skall få behålla de effekter somden breddade skattebasen leder till.Vi tycker inte att det är en bra ordning att fortsättamed den rundgång som uppkommer närkommunalt anställda tvingas ut i arbetslöshet. Detär bättre att satsa på kompetensutveckling ochutveckling på annat sätt i den kommunala sektorn,i första hand kanske för att åstadkomma jobbutanför den kommunala sektor och i andra hand fören fortsatt verksamhet i den kommunala sektorn.Vi har formulerat villkor som i sammanfattning gårut på att de kommuner som inte verkställeruppsägningar skall få behålladet tillskott som den breddade skattebasen ger.Herr talman! Med den kortfattade motiveringenber jag att få yrka bifall till reservation nr 3.I en annan reservation har vi tagit upp och varnatför den snabba förändring som sker vidprivatisering av verksamhet. Vidiskuterar också konkurrensutsättningen. Jag villgärna säga att vi inte är motståndare till att delar avden kommunala verksamheten konkurrensutsätts,men vi ser en del bekymmer med den snabbaförändring som sker med bådekonkurrensutsättningen och privatiseringen.Vi varnar för privata monopol. Vi ser en delsvårigheter i att upprätthålla den grad avrättssäkerhet och den sekretess som vi har i andrasammanhang när vi nu flyttar ut detta till privatverksamhet. Vi kräver därför att en lag somsäkerställer likställighetsprincipen videntreprenader skall tas fram. Vi kräver också fortlöpande skall följa detta så att vi får enbättre kunskap om vad som faktiskt sker när manprivatiserar och konkurrensutsätter.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag yrkabifall till reservationerna nr 2 och 3 som är fogadetill det här betänkandet från finansutskottet.Anf. 31 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det är ju kommunerna och derasekonomi som vi återigen skall diskutera. Frågan ärom det är kommunerna som är värst ute eller är detstaten. Vi talar här i ett fall, som jag återkommertill senare i mitt anförande, om en kommun somstaten skall hjälpa. Men hur är det egentligen? Ärdet inte staten som har den allra sämsta ekonomin?Jag tror att vi får lov att se bekymren där de hörhemma.En kommun kan ju, lika litet som staten, gå ikonkurs. Det finns alltså förutsättningar för attkommunerna såväl som staten skall kunna vara litettuffare mot sina långivare. Det finns ju ingen riskför att bankerna skall förlora sina pengar. Då bordede kunna ha en lägre räntesättning på sinaåtaganden.I det här betänkandet har vi reserverat oss mot detstatliga stödet på till Haningekommun. Vi anser inte att kommunen har uttömtsina möjligheter att klara ut sina egna problem. Ivärsta fall får de väl sälja ut dessa fastigheter, ävenom det i dagens läge blir till ett dåligt pris. Det finnsingen som helst anledning att övervältra dessaåtaganden på staten.I ett annat sammanhang talas det om att inrätta en''kommunakut''. Då frågar jag mig när det är dagsatt inrätta en ''statsakut''. Om vi fortsätter på dethär viset kommer vi med automatik att hamna i detläget. Det måste sparas i alla lägen. Staten har interåd att göra detta.Det finns en möjlighet för kommunen att tjäna ca19 miljoner på grundavdraget som de kan få behållaom de fyller villkoren 1994. är det frittför dem att höja sin kommunalskatt. Då blir detkommuninvånarna som får ta smällen. Det är välriktigt. Det blir också de majoritetspolitiker somhar ställt till eländet som får ta sitt politiska ansvar.Det tycker vi också är riktigt. Vi motsätter oss alltsåi allra högsta grad att man beviljar det här lånet.Det framgår också av vår reservation nr 4. Jag villsamtidigt yrka bifall till den.Per ställde några frågor. Jag kanglädja honom med att tycka att en del av det somsagts i de reservationer som Socialdemokraternahar gjort, bl.a. när det gäller rundgången iekonomin, faktiskt är riktigt. Vi är ju i allra högstagrad för att kommunerna skall spara. Vi har juockså medverkat till besparingen på 7,5 miljardersom det ofta talas om.Tidpunkten för detta är ju litet illa vald med hänsyntill att ekonomin ser ut som den gör beroende påkonjunkturen. Det som sägs i reservationen är i ochför sig riktigt, men har ju det tåget gått. Jagtycker ändå att det förtjänar att sägas. Jag slutarmed det.Anf. 32 PER ()replik:Herr talman! Jag tycker att Bo G Jenevall drar enmärklig slutsats när han säger att tåget har gått. Ivår reservation nr 2 diskuterar vi och villåstadkomma en parlamentarisk utredning för attlösa de problem som Bo G Jenevall finner det varariktigt att titta på. Tåget har definitivt inte gått.Den logiska slutsatsen av Bo G Jenevallsresonemang är att han och hans partikamraterkommer att rösta för reservation nr 2.Anf. 33 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Det är en alldeles felaktig slutsats.Det kommer vi inte att göra. Vi kommer attfullfölja den politik som vi har stått bakom hittills.Vi kommer att stå bakom den också.Men detta har ju fått besvärande effekter. Jag anserfortfarande att man har kommit så långt på denvägen, att det bara är att fortsätta. Konjunkturen ärändå på väg upp nu.Anf. 34 PER ()replik:Herr talman! Då kan jag konstatera att Bo GJenevall tycker och uttalar en sak, men kommer attrösta för något helt annat.Anf. 35 ():Herr talman! Detta betänkande om denkommunala ekonomin -- som det kallas för på vårtpolitiska språk -- berör de mest grundläggandefrågorna för människorna i vårt samhälle. Dethandlar om skolan, barnomsorgen, om hur vi tarhand om våra äldre, hur sjukvården är organiseradosv. Det är svårt att i denna text utläsa hur viktigadessa frågor är för alla oss som finns i det härlandet.Vi vet att inte alla kommuner befinner sig i kris.Det finns kommuner som faktiskt klarar sighyggligt. Men vi vet också att det finns mångakommuner som befinner sig i kris och som hartvingats till besparingar de har drömtom.Listan skulle kunna göras lång på de förslag somhar genomförts och framför allt på de förslag somkommunerna på grund av dålig ekonomi diskuteraratt genomföra. Jag skall inte vara alltför mångordigom detta, eftersom tiden är mycket knapp fördebatt. Det lär finnas fler tillfällen att ta upp dessafrågor. Men även om är helt överensom att det krävs stora förändringar i denkommunala ekonomin för att göra arbetet mereffektivt, att se till att varenda skattekrona användseffektivt -- som bedriver en storkampanj om -- är det helt klart att frågan omstatsbidragen har blivit mycket illa skött frånregeringens och majoritetens sida.Jag tycker att det är viktigt att vi inte enbartdiskuterar de frågor som rör sparbetingen för år1993 eller ens 1994, utan vi måste se till detlångsiktiga. Regeringen har i sin långsiktighetsplangått ut med att skall sparas påden kommunala sektorn. Vi från Vänsterpartietssida säger helt nej till besparingar i denstorleksordningen. Vi menar att den kommunalaekonomin skall stärkas och att kommuner ochlandsting utför ett viktigt arbete. Ekonomin skall iförsta hand stärkas för att ge kommunernamöjlighet att ge en grundläggande vård, omsorgoch utbildning till våra barn, gamla och sjuka. Vimåste framför allt värna om denna del och inte såatt säga höja den privata konsumtionen. Det ärnågot oklart var Socialdemokraterna står i dennafråga, dvs. om de är eller inte är villiga attlångsiktigt medverka till kraftiga nedskärningar iden kommunala sektorn.Herr talman! Det är naturligtvis mitt i allt dettapositivt att regeringen ändå har insett att det integår att dra in så mycket pengar för kommunerna för1994 som de egentligen vill. Regeringen har ansettatt skall få stanna kvar ikommunerna. Det är åtminstone ett litet hoppfullttecken. Däremot är det att beklaga att båderegeringen och majoriteten har ställt villkor fördessa bidrag. I själva verket straffas de kommunersom inte ser något annat råd än att höja skatten. Dekommuner som upprätthåller en hög kvalitet påden kommunala barnomsorgen straffas. Jag ärväldigt kritisk mot detta.I den socialdemokratiska reservationen som tarupp dessa frågor görs en koppling till attkommunerna inte skulle få göra någraneddragningar, t.ex. uppsägningar inom denkommunala sektorn. delarnaturligtvis uppfattningen att dessa nedskärningarinte skall göras. Men är vi tveksamma tillatt reglera frågan på detta sätt. Vi tycker att det ärett stort ingrepp i det kommunala självstyret. Vitvekar därför till att yrka bifall till denreservationen.Herr talman! Storstadsproblemen finns med ibetänkandet. Problemen finns också med i demotioner som flera av oss har väckt. Vi anser attsituationen i , och ärmycket oroande. Särskilt frågan om Haningekommun har uppmärksammats. görs enhänvisning till somskall lägga fram förslag. Det sägs att det skall skei . Men jag har inte sett hurförslaget skall se ut, men ändå är det så att säga detsom avvisar våra motionskrav.Jag skall i stort sett endast uppehålla mig vid fråganom kommun. Det är naturligtvis bra attHaninge får lånet. Men även här är vi iVänsterpartiet mycket kritiska mot att Haningestraffas genom krav på att kommunen inte fårgenomföra en skattehöjning. Frågan är varförlånen skall vara så ofördelaktiga. Varför kan deinte, som föreslår, vara ränte- ochamorteringsfria ? Jag ser medintresse fram emot hur kds ledamöter kommer attagera i denna fråga, eftersom de också har väcktmotioner och tycks vara överens med oss attvillkoren skall vara betydligt mer gynnsamma.Haninge kommun har gjort misstag som gör attekonomin nu befinner sig i denna kris. Mensamtidigt har man både från höger och vänster gjortstora kompromisser för att komma till rätta medproblemen. och högersidan haraccepterat skattehöjningar, och vänstersidan haraccepterat utförsäljningar av kommunensegendomar. Då kan det inte uppfattas som annat änen bestraffning av en kommun som försöker lösasina problem när kommunen inte får höja skatten.Då förlorar kommunen rätten till statsbidrag.Herr talman! Det finns mycket mer att säga i dennafråga. Jag vill särskilt nämna frågan om enkommunakut. har föreslagit att enkommunakut skall inrättas. Dessa 4,2 miljarderkronor kan betraktas som ett steg på vägen.Föregående talare, Bo Jenevall, tog upp frågan omdet inte var dags för en statsakut. Men det är en heltannan fråga där har kommit med enrad förslag till konkreta årgärder för att minskabudgetunderskottet. Det finns ingen som helstmotsatsställning.Herr talman! Jag ställer mig bakom alla de förslagsom finns i meningsyttringen av jag vill särskilt yrka bifall till följande momentsom tas upp i meningsyttringen: Mom. 1 somhandlar om det samhällsekonomiska utrymmet,mom. 18 som handlar om lånevillkor för Haningeoch till mom. 20 som gäller en kommunakut.Jag vill särskilt nämna att vi stöder flera av desocialdemokratiska reservationerna, men särskiltreservation 5 -- som tidigare socialdemokratiskatalare har tagit upp -- som gäller konkurrrens ikommunal verksamhet. Det är viktigt attmyndighetsutövningen inte förfuskas. Jag yrkarbifall till den reservationen.Anf. 36 ():Herr talman! Låt oss göra ett tankeexperiment. Låtoss tänka tillbaka ochtänka oss in i de positiva effekter som skulle hauppnåtts om den omstrukturering och förnyelse avden kommunala verksamheten som pågått de tvåsenaste åren i stället hade kunnat inledas på allvarredan de åren.