prot · GG0995 · 1993-04-20 00:00:00 — har frågat mig om vilkaåtgärder jag kan tänka mig att vidta föråterställandet av genom klotter, illegal affischeringoch på andra sätt svårt skadade kulturhistoriskabyggnader och miljöer som ensysselsättningsskapande åtgärd.Det är i första hand ägaren till de skadadebyggnaderna som har ansvaret för att återställaskadade byggnader och miljöer. Det finns ocksåmånga kommuner som låtersocialbidragstagare utföra denna form av arbete.Möjlighet finns även att sådana uppgiftergenomförs såväl som beredskapsarbete somarbetslivsutveckling. Detta förutsätter i de fall detgäller beredskapsarbete att det finns en huvudmansom är beredd att stå för sin andel av kostnadernasamt att berörd arbetsförmedling gör denbedömningen att detta är lämpliga objekt.När det gäller arbetslivsutveckling måste enanordnare finnas och någon som svarar förkostnader för nödvändigt material. har en viss summa till sittförfogande för sådana kringkostnader, och det ärupp till varje nämnd att avgöra hur dessa medelskall användas.Anf. 99 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. Det var kort och korrekt, men jagkanske hade velat att det skulle andas litet grand avytterligare möjligheter på det här området.Detta kan tyckas vara en liten fråga. Men det finnsegentligen ett par väsentliga frågor inom ramen fördenna. Den är inte så begränsad som det står ifrågans rubrik. Det rör sig nämligen om att manbåde skulle kunna rädda den del av kulturarvet somhar utsatts för svår förstörelse och samtidigtutnyttja de mycket värdefulla yrkeskunskaper somfinns hos den outnyttjade arbetskraften.Jag vet att det finns många just på byggarbetssidansom har fantastiska kunskaper när det gäller atthantera äldre byggnader eller anläggningar. De haren materielkännedom som många yngre människorinte har. Att dessa människor går sysslolösa och ivissa fall ser en hel del av det som detidigare har arbetat med förfaras genom oförnuftoch förstörelselusta hos yngre människor är intesärskilt bra för dem.Frågan är ju varför man inte i kontakter med demånga berörda ute i landet i alla fall tar upp denhär idén, pekar på den och säger att det här finnsen möjlighet. I nuvarande läge får man inte lämnanågra som helst möjligheter oprövade när det gälleratt få folk sysselsatta på ett meningsfullt sätt -- i dethär sammanhanget mycket meningsfullt.Om detta arbete nu inte har efterfrågats i någonstörre utsträckning beror det framför allt på att viär i en sådan situation som de här fastighetsägarnainte är vana vid. Med litet mera go i det härsammanhanget och genom att man utnyttjar dekunskaper som finns hos denna äldre arbetskraftskulle man kunna åstadkomma ganska storaförbättringar i det här avseendet.Anf. 100 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns många sorters ALU-arbeten.Vi håller nu på att sammanställa vad de härarbetslivsutvecklingsjobben normalt består av.Med detta som underlag tänker vi vara offensivagentemot länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingarna när det gäller idégivandet.Att göra snyggt i staden -- om man säger så -- tillhöruppgifter som inte stör någon annanverksamhet. Då är det ett lämplig arbete för litetäldre erfaren arbetskraft som inte önskar sätta sigpå skolbänken.Anf. 101 ():Fru talman! är inte det allra viktigaste får svar på en fråga -- eller vilket svar man får --utan att man väcker den. Jag hoppas att jag genomatt väcka den här frågan i alla fall har givit upphovtill ytterligare några idéer hosarbetsmarknadsministern och hans medarbetare.Då kan det också på det här området ske någontingi linje med vad jag har önskat i frågeställningen.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:558 omstödområdesplacering av ÖrnsköldsvikskommunAnf. 102 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen grundade sitt beslut på att ej inplacerade delar av som ej ingår istödområde 2 i tillfälligt stödområde. Bakgrundentill frågan är att regeringen vid sammanträde den 7april beslöt att inplacera ett antal kommuner, helaeller delar därav, i tillfälligt stödområde fram tillden 30 juni 1995.Beslutet om inplacering i tillfälliga stödområdengrundas på en genomgång av en rad faktorer. Detslutliga ställningstagandet är en sammanvägdbedömning av såväl läget i den enskilda kommunensom förhållandet mellan kommunerna.Bedömningen omfattar aktuellt områdes såvälkortsiktiga som långsiktiga problembild.Genom det aktuella regeringsbeslutet har ocksåförbättrade möjligheter givits att stödja företagen ide inre delarna av ,nämligen Anundsjö, , församlingar. Lokaliseringsbidragkommer i dessa områden att kunna lämnas medupp till av kostnaderna för investeringar ibyggnader och maskiner.En gränsdragning, dvs. vilka områden som skallinplaceras, är särskilt svår att göra i en situation närproblemen på arbetsmarknaden är besvärliga överhela landet.Mot bakgrund av de problem som finns iÖrnsköldsvik och andra kommuner är detangeläget att man genom bl.a. fortsatta åtgärder pådet ekonomiskt politiska ocharbetsmarknadspolitiska området skaparförutsättningar för utveckling i hela landet.Jag vill avslutningsvis säga att jag fortlöpandekommer att följa utvecklingen i olika kommuneroch är beredd att återkomma med nya beslut omläget så kräver.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill inleda med att tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag vill ocksåpassa på att berätta att förvåningen var rätt stor närvi fick ta del av regeringens beslut ominplacering av kommuner eller delar därav itillfälligt stödområde.Vi vet att arbetsmarknadsministern vid ett flertaltillfällen har uttalat att han har en god kännedomom den svåra situation vi har i Örnsköldsvikskommun. Det var därför som förvåningen var stor.Det är inte bara som vi har fått ta delav förhoppningsingivande uttalande. Vi vet attarbetsmarknadsministern innan han fick sinnuvarande uppgift i valrörelsen uttalade kritik motatt inte längre ingick i stödområde.Jag har ställt frågan med anledning av den mycketsvåra situation som råder. Förvåningen över att inteÖrnsköldsvik finns med är stor inte bara iÖrnsköldsviks kommun utan i hela länet just medanledning av de motiv somarbetsmarknadsministern har hänvisat till,nämligen att både långsiktiga och kortsiktigaproblembilder skall ligga till grund för inplacering.Jag har här i min hand statistik som visar attÖrnsköldsviks kommun tyvärr ligger mycket sämretill än en del av de kommuner som finnsinplacerade i tillfälligt stödområde. När ämnararbetsmarknadsministern återkomma? Lägetkräver att regeringen återkommer med beslut omatt inplacera i tillfälligtstödområde. Situationen är så allvarlig att man nubefarar att ytterligare uppemot 1 200arbetstillfällen riskerar att försvinna under 1994.Arbetsmarknadsministern är väl förtrogen med hurdet ser ut. kräver vi besked.Anf. 104 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har i sagt att jag ärberedd att pröva enstaka objekt även omÖrnsköldsviks centrala delar inte ligger istödområde. Att jag över huvud taget säger dettainnebär att jag är mycket medveten om att industrini har haft en svår tid de senaste två,tre åren.Jag kan också berätta att regeringen på torsdagkommer att behandla ett enskilt ärende gällande 15anställda som berör . Det är fråga om8 i , 5 i och 2 på Ulvön.Det är ett förslag som kommer att läggas fram förregeringen, och jag vet att regeringen har sammaåsikt som jag.Jag kan inte precisera svaret på frågan om när nästaöversyn kommer. Det blir antingen underförsommaren eller hösten. Mer än så kan jag i daginte precisera mig.Anf. 105 ():Fru talman! I sitt svar sägerarbetsmarknadsministern avslutningsvis attregeringen och arbetsmarknadsministernåterkommer med nya beslut om läget så kräver. Avvad jag har sagt här i debatten, och av vadlänsstyrelsen i har sagt och av vadarbetsmarknadsministerns partivänner i regionenhar sagt följer att situationen kräver att beslutkommer snarast.Jag skulle vilja framföra en hälsning viaarbetsmarknadsministern till statsminister , som skall besöka kommunden . Hälsningen är att jag vill attstatsministern kommer med ett besked om attÖrnsköldsvik tillfälligt inplaceras i stödområde.Nolaskogsarna är kända för att vilja klarasituationen själva. Man brukar inte i första handropa på åtgärder av detta slag. Det är ingenting attstå efter att hamna i en sådan situation. Men ärläget allvarligt, framför allt om man ser långsiktigt.Det är just exportindustrin som gör storarationaliseringar, vilket i sin tur leder till att väldigtmånga människor blir arbetslösa ocharbetstillfällen försvinner.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:575 om ökadsysselsättning genom arbete som förbättrarmiljönAnf. 106 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaarbetsmarknadsåtgärder jag ämnar vidta inommiljöarbetet.Inom ramen för såväl beredskapsarbete somarbetslivsutveckling finns möjligheteratt utföra miljövårdande arbete. Detta förutsätter ide fall det gäller beredskapsarbete att det finns enhuvudman som är beredd att svara för sin andel avkostnaderna samt att berörd arbetsförmedling görden bedömningen att detta är lämpliga objekt.När det gäller arbetslivsutveckling måste enanordnare finnas och någon som svarar förkostnaderna för nödvändig utrustning för arbetenasgenomförande. Varje länsarbetsnämnd har en visssumma till sitt förfogande för sådanakringkostnader, och det är upp till varje nämnd attavgöra hur dessa medel skall användas.Anordnaren kan självfallet också bidra med sådanainsatser. Vad jag känner till förekommer det en heldel miljövårdande arbete med hjälp avarbetslivsutveckling.Anf. 107 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagskulle bli mycket glad om jag kunde få utvecklafrågeställningen på två områden.Jag är medveten om de åtgärder som har vidtagitsredan i dag och även om de regler som finnsdärvidlag. Vi har i vårt land behov av en meromfattande källsortering. Jag undrar om manskulle kunna hitta någon möjlighet att t.ex. utbildapersoner som kunde gå runt i synnerhet istorstadsområdenas höghusområden och informeraboende i dessa lägenheter. Jag har informerat migpå olika renhållningsverk i . Det är bevisligenlättare att nå villaägarna medkällsorteringsbudskapet än de höghusboende, ochdet är egentligen där som mängden finns.Ser ministern någon möjlighet att vi skulle kunnahitta en sådan utväg? Det skulle ge en stor gruppmänniskor möjlighet till en meningsfullsysselsättning.Anf. 108 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag kan tala om för attjag i kompletteringspropositionen mycket starktkommer att betona vikten av att man nu passar påatt vidta miljövårdande åtgärder med ALU, dvs.arbetslivsutveckling, som redskap. Det passar många, och många tyckeratt det är intressant.Jag kommer att träffalänsarbetsnämndsdirektörerna ochArbetsmarknadsverkets ledning. Även då kommerjag mycket starkt att framhålla önskemålet att mannu skall passa på att genomföra miljövårdandeåtgärder på bred front. Det finns ledig kapacitetoch många intresserade, och det konkurrerar intemed någonting annat. Det är ingen som tar illa upp,något företag eller liknande.När det gäller den rent konkreta fråga som KennethLantz ställer till mig, vill jag för dagen säga att jagtackar för tipset.Anf. 109 ():Fru talman! Jag vet inte om jag förhäver mig om jagsäger att ministern kan få ett tips till.Folkhögskolorna är en stor resurs. Jag har inteminst via länsarbetsnämnden i informeratmig om möjligheterna att via folkhögskolornautbilda allt ifrån välutbildad arbetskraft tillokvalificerad arbetskraft inom just miljöarbete.Man nämnde t.ex. att fabriker ännu så länge intehar börjat att källsortera.Jag var på och tittadepå hur man på ett förtjänstfullt sätt redan inne påfabriken inte minst genom sina egna produktergenomförde ett mycket gott källsorteringsarbete.Finns det möjlighet att via folkhögskolorna ge dettastöd?Anf. 110 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag kan som arbetsmarknadsministerinte gå in på detaljer. Det är upp till varjearbetsförmedling och länsarbetsnämnd att ikonkreta fall välja olika vägar. Däremot kommerde förslag som föreläggs attinnehålla mycket tydliga signaler från min sida.Anf. 111 ():Fru talman! Vi ser fram emotkompletteringspropositionen. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:562 om läromedelför synskadadeAnf. 112 (m):Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att synskadade eleverunder nästa läsår skall få tillgång till de läroböckerde behöver.Låt mig först erinra om att det är förhandikappfrågor i skolan som ansvarar förproduktionen. Det är också som fördelar destatliga medlen på området.SIH har, liksom en del andra intressenter, skrivit tillregeringen och påtalat situationen. Ärendet beredsför närvarande. Jag hoppas emellertid att det redanunder innevarande budgetår -- och --skall vara möjligt att göra vissa omfördelningar avbefintliga medel för att förbättra det akuta läget.Vad som skall göras under nästa budgetår, liksompå , återstår att se.Läromedelsproduktionen har uppmärksammats idirektiven till för den fördjupadeanslagsframställningen.Det är naturligtvis synnerligen otillfredsställandeom studierna för enskilda elever försvåras därföratt de inte har läromedel och jag tänker göra vadjag kan för att så inte sker.Jag vill emellertid också understryka att ävenläromedelsförsörjningen för handikappade elevermåste ske på ekonomiskt godtagbara grunder.Anf. 113 ():Fru talman! Först och främst ber jag att få tacka försvaret.Statens institut för handikappfrågor i skolan komtidigare med beskedet att det för nästa läsårendast fanns medel för att producera ungefärhälften av de böcker som synskadade elever igrundskolor och gymnasier behöver. Detta beskedhar naturligtvis väckt bestörtning och starkareaktioner bland eleverna själva, deras kamrater,föräldrar och lärare. Som säger harockså den ansvariga myndigheten reagerat ochbegärt att få göra vissa omdisponeringar.Fru talman! När integrationsdebatten pågick sombäst i , myntades ettbegrepp som jag vill påminna om. Vad menas då medfuskintegrering? Det är när man fysiskt integrerar,dvs. ser till att människor kan gå i hemortensskolor, men man avstår från att ge det stöd och denservice som behövs.Fuskintegrering är ett svek mot de människor somdirekt berörs av detta. Jag tror att statsrådet jag är helt överens om att vi inte skall ha någonfuskintegrering. Vi har det inte heller i svenskaskolor. Men vi måste också se till att vi gör vad vikan för att undvika att vi hamnar där. Därför är denhär frågan allvarlig, även om den statsfinansielltinte är särskilt stor. Det kanske kan hjälpa oss i dethär fallet.Vad kan vi då göra åt saken? På kort sikt tycker jagatt det besked jag har fått är glädjande. Statsrådetvill medverka till att de omdisponeringar som SIHhar begärt att få göra verkligen kommer till stånd.Då kan medel tillföras för att klara den prekärasituationen för nästa år.Men det finns ju också efter nästa läsår. Manmåste lösa den här frågan . Enligt minmening finns det tre saker som är viktigare änandra.För det första måste anslaget nu äntligen hamna påen riktig nivå för hanteringen avläromedelsproduktion för synskadade elever.För det andra måste man göra om anslagsteknikentill förslagsanslag. Det är nödvändigt.För det tredje måste en utredning göras ommöjligheterna att effektivisera med hjälp av nyteknik.Jag skulle vilja höra statsrådets mening om dessapunkter.Anf. 114 (m):Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi inte skallha någon fuskintegrering.Läromedel för handikappade elever, och isynnerhet för de synskadade, har diskuterats gångpå gång under . De dyker upp då och nuav det enkla skälet att en del av den härproduktionen är mycket dyrbar. Det beror på attdet blir korta serier. Det är inte så många böckersom skall tas fram. Det är också stor variation ivilka böcker som man behöver föra över tillpunktskrift eller annat.Detta är ett problem där det handlar om att fålängre serier och eventuellt minskavalmöjligheterna för klasserna att välja böcker.Detta har diskuterats fram och tillbaka.I direktiven till anslagsframställningen har vi bettSIH att precisera hur effektiviteten är när det gällerläromedelsproduktion vid i bl.a. Vi villatt man skall titta på vad det finns för möjligheteratt förändra och förbättra verksamheten och överhuvud taget få en bra grund för ett mer långsiktigtbeslut. Jag tror att man har haft den ambitionentidigare också. Men jag tror att man med det somhar gjorts och med det underlag som nuhåller på att tas fram kanske får bättreförutsättningar att klara detta på litet längre sikt.Det är viktigt att lösa det akuta bekymret, men jagser det ändå som alldeles nödvändigt att få någonordning på detta i ett längre perspektiv. Det är intevärdigt att ha en debatt av och till om huruvidaelever i får de böcker de behöver ellerinte. Det gäller synskadade elever, och det gällerandra. är det detta akuta problem som vi skallhantera.Jag ser fram emot att få SIH:s fördjupadeanslagsframställning . Då kan vi verkligen tatag i detta. Unga synskadade har också efterlyst gör den här bedömningen av hur effektivt detfungerar, vad det finns för alternativ och hur mankan göra. Jag hoppas att vi skall få en bra diskussionom det senare i höst.Anf. 115 ():Fru talman! Det var ett positivt svar. Jag utgår frånatt de tre olika åtgärder jag skisserade också finnsmed i den diskussionen. Jag vill gärna skicka meden annan sak. Hur man än utreder och bedömerdetta är det nog nödvändigt att gå över till ettförslagsanslag. Det är omöjligt att på förhandförutse hur stort och vilket behovet faktiskt blir.Det ligger i sakens natur om vi inte vill tvinga lärareoch skolor att använda en viss typ av läromedeldärför att man har en synskadad elev. Jag hoppasatt vi inte skall komma dit, utan att vi är bereddaatt se generöst på möjligheterna att ge klassenmöjlighet att välja läromedel. Då måste densynskadade eleven vara med.Sedan vill jag till slut ge ett råd. Detär att inte bara lösa den krissituationen som haruppkommit kortsiktigt, utan att den här gångenverkligen ta tillfället att göra något vettigt av detta.Annars kommer den här frågan, precis som ,att återkomma år med ökat tryck och ökadirritation och besvikelse över att vi inte kan klara avatt planera detta på ett vettigt sätt.Anf. 116 (m):Fru talman! Jag får tacka för det goda rådet. Jagskall göra mitt bästa. Jag är övertygad om att ocksåSIH kommer att göra sitt bästa.Läromedelsfrågorna tillhör de mest väsentliga.SIH:s huvuduppgift är att serva kommunerna meddet de inte själva kan klara när det gäller att ge braundervisning till elever med olika handikapp. Dettaär en fråga som behöver lösas och få en merlångsiktig lösning än vad den har haft.Anf. 117 ():Fru talman! skulle jag bara vilja fråga vadsom döljer sig bakom den allra sista meningen isvaret. Det brukar ju vara sed att inte formulerasjälvklarheter. För mig framstår det som står allrasist i svaret som en sådan. Statsrådet understrykerdär att även läromedelsförsörjningen förhandikappade elever måste ske på ett ekonomisktgodtagbart sätt. Det håller jag med om. Men vad ärdet som döljer sig bakom att detta behöverpåpekas?Anf. 118 (m):Fru talman! Det har ibland kommit synpunkter frånrevisorer, olika handikapporganisationer och andradär man inte har varit helt nöjd medorganisationen. har också gjort en hel delförändringar och effektiviseringar i verksamheten.Det handlar ju också om bl.a. modern teknik. Detär väl detta som döljer sig bakom denna någotkryptiska formulering.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:516 om temporärsänkning av bensinskattenAnf. 119 Statsrådet ():Fru talman! har frågat regeringenom man är beredd att medverka till ett förslag omtemporär ''turistsänkning'' av bensinpriset för atthärigenom stimulera en positiv utveckling av främstutlandsturismen i under den kommandesommaren.En generell temporär bensinskattesänkning kanenligt min mening inte motiveras ur turistsynpunkt.Om åtgärden skall få någon större effekt påturismen krävs att sänkningen är relativt stor. Detstatsfinansiella läget är inte sådantatt stora ofinansierade skattesänkningar är möjliga.Sådana skattesänkningar kan skada tilltron tillregeringens vilja och förmåga att bringa ordning istatens finanser.Temporära förändringar av de indirekta skatternaskulle också skapa stora praktiska problem. Ensatsning på bilturismen genom en generellt sänktbensinskatt skulle dessutom kunna uppfattas somorättvis gentemot andra turistformer.Anf. 120 (nyd):Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Med tanke på den politiska tröghet somverkligheten alltid möter kan man kanske inteförvänta sig annat än ett negativt svar frånskatteministern.Min fråga är föranledd av en idé från en gruppkreativa högskoleungdomar som diskuterat olikamöjligheter att öka just utlandsturismen. Jag tyckeratt idén är intressant. I har bilturistenrabattcheckar när det gäller bensin.Statsrådet säger i sitt svar att ''stora ofinansieradeskattesänkningar'' inte är möjliga i nuvarandestatsfinansiella läge. Det är samma resonemang nusom det vi hört tidigare i fråga om sänkningen avturistmomsen. Men, herr skatteminister, jag talarom sänkningar som genererar intäkter som ärstörre än kostnaden för skattesänkningen. Såenkelt är det -- och då utan ett politiskt etablerattänkande!Det är min förhoppning att skatteministernåtminstone inför nästa turistsäsong låterdepartementet utreda och utvärdera olika lösningarsom kan främja speciellt utlandsturismen -- ochvarför inte då också bilande semesterfamiljer?Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst kan det konstaterasatt en del saker har inträffat efter det att debattenom exempelvis turistmomsen var som hetast. Bl.a.har kronan deprecierats, och det i sin tur har skapatstora positiva förutsättningar för turistbranschen.Det har ju också framgått av olika rapporter imedia.Rabattcheckarna i är, mig veterligt, inteföranledda av en skatterabatt. I stället är man inombranschen som sådan beredd till stimulanser. Jagmåste dock erkänna att jag inte är expert i detavseendet.Däremot är jag ganska övertygad om att denföreslagna temporära förändringen avbensinskatten inte skulle vara självfinansierande.Jag är mera benägen att inse att en permanentgenerell sänkning av det som kallas turistmomsskulle kunna ha positiva effekter. Men hur stora deeffekterna blir kan vi alltid tvista om, och det har viju också gjort i det förgångna. Som jag sagt i svaretser jag inte detta som något som från turistsynpunktkommer att få särskilt stora positiva effekter.Jag är medveten om att det är bra med en satsningpå turistbranschen, som har fått bättreförutsättningar genom olika åtgärder somregeringen har vidtagit. Till detta skall läggasdeprecieringseffekten -- som i sig är beklaglig.Sedan vill jag också beröra detta med risken medofinansierade finanspolitiska stimulanser. Om detskulle ges ett intryck av att regeringen och enriksdagsmajoritet inte kan hantera denstatsfinansiella utvecklingen har vi inga möjligheteratt skapa utrymme för den nödvändiga sänkning avräntenivån som gynnar hela ekonomin och,naturligtvis, också turistbranschen med dess imånga fall stora investeringar.Anf. 122 (nyd):Fru talman! När det gäller bedömningen avåtgärder som skulle kunna främja turismen har vi,herr skatteminister, olika uppfattningar dels i denhär separata frågan, dels kanske när det gällerturistmomsen. Denna anser vi vara änangelägnare än tidigare.Vi kommer kanske inte så mycket längre i dennadebatt. Jag tackar återigen för svaret på min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:554 om förmån avprivat användning av taxibilAnf. 123 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att få en enhetligtillämpning av reglerna för förmånsbeskattning vidprivat användning av taxibil.Den 16 februari besvarade jag en fråga från i detta ämne. Jag redogjorde då förgällande regler om beskattning av förmån av fri för vad jag inhämtat om tillämpningen av denjämkningsregel som kan tillämpas när detföreligger betydande hinder att använda bilenprivat t.ex. i fråga om taxibil.