prot · GH0915 · 1993-10-26 00:00:00 — Syftet med min fråga är att fokuserapå dessa begrepp. Jag hoppas både att toppmötetden mellan skall skapaklarhet i frågan och att man påutrikeshandelsministeriet i försöker finnaen bättre översättning av begreppet union än detsvenska union. Försök att hitta ett svenskt uttryckför detta. Jag tror att det är bättre att tala om vadEG är för något och inte att skapa felaktigaassociationer. Jag tycker att debatten alltför myckethandlar om att göra det.Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Jag lovar att vi skall fundera överfrågan. Jag lovar också att vi skall återkomma tillEG-delegationen i i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:72 om snabbahyresuppgörelser på låga nivåerAnf. 105 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att underlättasnabba hyresuppgörelser på låga nivåer.Låt mig inledningsvis klarlägga att hyressättningenbestäms genom förhandlingar mellan företrädareför hyresvärdar och hyresgäster, inte av staten. Detinnebär bl.a. att det är dem som företräderhyresgästerna som skall ta ställning till vilkenhyresnivå de vill acceptera i hyresförhandlingarna.Det må vara att regeringen sedan har möjlighet attskapa förutsättningar i det ena eller det andraavseendet.Jag konstaterar att träffade hyresavtal harkunnat hållas på den lägsta nivån . AvStatistiska centralbyråns uppgifter framgår att manfår gå tillbaka i tiden för att finna lägrehyreshöjningar. Till de låga hyresavtalen bidrarstarkt den sänkning av ränteläget som är en följd avregeringens ekonomiska politik och som ocksåskapar förutsättningar för låga hyresavtal även iframtiden.I sin fråga tar också upp problemenmed den höjning av fastighetsskatten som följer avtidigare beslut. Det är bra att socialdemokraternumera inser nackdelarna av de beslut som deverksamt bidrog till. Jag noterar också medtillfredsställelse att allt fler socialdemokrater nuupptäcker de stora nackdelar med fastighetsskattsom jag påtalat här i . Detskapar goda förutsättningar för att komma till rättamed de höga bostadskostnader som följt av 1980-talets politik på detta område.Låt mig avslutningsvis nämna att regeringenstidigare aviserade proposition om vissafastighetsskattefrågor beräknas läggas fram ibörjan av november.Anf. 106 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag delar statsrådets glädje över atthyresförhandlingarna har lett fram tillrelativt låga avtal. Jag skall i och för sig inte bråka,men jag konstaterar att statsrådet inte har särskilthöga anspråk på vad framgångar är. När den lägstaomfattningen på byggandet och ettkraftigt ökande antal vräkningar beskrivs somframgångar, har man onekligen en ganska lågambitionsnivå.Jag skall hoppa över polemiken och inrikta mig pådet jag ställde min fråga om, nämligen åretshyresförhandlingar. Även om det ser positivt ut justnu och det har träffats en rad uppgörelsersom ligger omkring 2--, t.o.m. , finns det ettmen i dessa uppgörelser. Det finns i flera av dem enklausul som säger att om regeringen och riksdagenfullföljer beslutet att försämra räntebidragen ochatt om den höjning av fastighetsskatten som följerav omtaxeringen tillåts slå igenom, blir detomförhandling.Vi har i och för sig olika syn på de grundläggandebostadspolitiska frågorna, men jag har ända sedanjag kom in i denna kammare ändå hoppats att vi idetta mycket extrema läge skall kunna enas omåtgärder som gör att människor får en rimligmöjlighet att genomleva den mycket akuta kris somvi har. Jag vill därför upprepa mina frågor:1. Är statsrådet beredd att ompröva beslutet omräntebidragen?2. Är statsrådet beredd att se över frågan omfastighetsskatten?Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Sedan en olycka har inträffat är detalltid besvärligt när patienterna måsteopereras och behandlas för att återvinna hälsan.Efter den kraschlandning som densocialdemokratiska politiken gjorde och av 90-talet ägnar vi oss justnu åt att behandla patienten för att återställahonom. Det är klart att operationer ochbehandlingar ibland kan kännas smärtsamma, mende är nödvändiga.En förutsättning för de låga räntenivåer som vi hari dag är att vi bedriver en stram finanspolitik. Ettinslag i denna är självfallet den uppgörelse som vi iseptember 1992 träffade med Socialdemokraternaom minskade räntebidrag. Visserligen harSocialdemokraterna gått ifrån denna uppgörelse,men genom att fullfölja detta beslut skapar vi bättreförutsättningar för lägre räntor än annars. Jag troratt vi måste vara överens om att detta är till storfördel för alla boende, både för dem som bor idagens bostäder och för dem som skall bo iframtidens bostäder.Fastighetsskatten är ett problem, mest därför över huvud taget införde en sådan, men detkan vi lämna därhän. Jag konstaterar i mitt svar,och jag vill göra det också , att vad regeringensöverväganden beträffande fastighetsskatten ochfastighetstaxeringen leder till kommer attredovisas i sinom tid. Det kommer inte att dröjasärskilt länge innan proposition ligger påriksdagens bord.Anf. 108 ():Herr talman! Frågan är när jag skall få möjlighet atthälsa statsrådet välkommen till . Jag harförstått att även om jag skulle väcka Bo Lundgrenmitt , skulle han svara att alltihop ärSocialdemokraternas fel och dra sinhistoriebeskrivning igen.Jag har hört den ett antal gånger och förståttbudskapet, men om vi lämnar det därhän och istället ägnar oss åt vår nutid och vår framtid, somjag trots allt tycker är mer intressanta, skulle jagändå vilja veta vad statsrådet själv vill. Jag har nuförstått att dessa frågor bereds och diskuteras, menfrågan är vilken målsättning statsrådet har i dendiskussion som förs inom regeringen. lyfta bort en del av de bördor som, ominget görs, riskerar att drabba landets boende , eller vill han det inte?Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Enligt den grundlag som vi har iSverige fattar regeringen sina beslut i kollektivform. Vad man än tycker om kollektivism är det såi det här avseendet. Det innebär att vi naturligtvisskall fatta beslut i regeringen. Jag som är ansvarigför dessa frågor i regeringen kommer sedan attredovisa det beslutet. Det har alltid varit en sådanordning, oavsett vilken regering som har suttit.Vad sedan gäller min reaktion om jag väcks mitt inatten vill jag säga att jag först skulle bli mycketirriterad. Jag tycker verkligen inte om att bli väcktmitt . Men eftersom jag har en genomtänktoch logisk analys av det som inträffat, är detnaturligtvis den som upprepas, och det är den somstyr mitt och regeringens handlande. Det är juoerhört viktigt, även om får höradet , att klara ut vad som orsakadedagens problem. Det är det som sedan ger nyckelntill dess lösning. Jag tror att förreller senare kommer att lära sig det.Anf. 110 ():Herr talman! De stora bekymren har vi i de hus somtillhör de senaste årgångarna. Därför vore det allrabäst om statsrådet nu vore beredd att ge besked omatt han vill ompröva beslutet om att dra inräntebidrag. Det skulle direkt ge hjälp och stöd tilldem som bor allra dyrast och som sitter allra svårasttill.Men jag är och har alltid varit en pragmatiskpolitiker, och jag tycker att man skall försöka attlösa problemen. Om man inte kan åstadkomma detbästa, skall man försöka eftersträva det näst bästa.Jag vill därför fråga om jag skall tolka svaret på minfråga så, att regeringen inte bara själv vill diskuteradessa frågor utan också är intresserad av atttillsammans med oss socialdemokrater överläggaom åtgärder för att möjliggöra att den förbättring iform av låga räntor och annat som trots allt harskett också får slå igenom, så att vi får lågaboendekostnadsökningar . Är statsrådetberedd att föra samtal med oss för att få till ståndsådana åtgärder?Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Jag är alltid beredd att förakonstruktiva samtal med vem det vara må, om manpå det sättet kan skapa bättre förutsättningar för enriktig politik. Men då gäller det att man har engemensam analys och vet var problemen ligger.Vi är säkerligen överens om att de senasteårgångarna byggdes till alldeles orimligt högakostnader, och det vore egentligen att förahyresgäster, bostadsrättshavare och villaägarebakom ljuset, om man sade att detta kundefinansieras av endera dem själva ellerskattebetalarna. Det höll inte, och det håller inte.Det skapade problem i landets finanser. hållervi på att få ett grepp över utgiftssituationen i dettaavseende, och det medverkar till deräntesänkningar som är oundgängligennödvändiga.Jag måste sedan naturligtvis när vi lägger uträntebidragen göra allt vad jag kan för att lindraeffekterna. Det beslut om att spara 3 miljarder år1994 som fattades med biträde avSocialdemokraterna har delats upp på tre år.Fördelningen beträffande 1994 har skett på ettsådant sätt att de berörda årgångarna de factokommer att klara sig bättre.Anf. 112 ():Herr talman! Vi har ibostadsutskottet haft en hearing med personer somkan mycket om bostadsmarknaden. Deras besked var entydigt: Om regeringen genomförförsämringen av räntebidraget, kommer det attförvärra problemen på bostadsmarknaden.Statsrådet förringar alltså sin egen betydelse. Jaghar nu förstått att det i denna fråga finns hårdaideologiska låsningar hos statsrådet. Dess bättre är oppositionen inte lika mentaltblockerad, utan vi kan inom den föra resonemang.Vi är beredda att diskutera andra lösningar för attmildra bördorna för dem som har fått lida allrasvårast under de senaste åren.Jag är envis och lovar att störa statsrådets nattsömnända tills det kommer ett bra besked. Är statsrådetberedd att redan nu lämna ett besked när det gällerfastighetsskatten?Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Jag har sagt att det beskedet kommernär regeringen är klar med sitt beslut och när detskall redovisas. Därutöver är det viktigt att klara utatt vi i regeringsställning måste ta ansvar. Det hadevarit bra om Socialdemokraterna hade varitberedda att göra det tidigare. Då hade man intelurat människor att tro att miljardrullningen inombostadssektorn skulle kunna fortsätta. De som i dagbor i hus som byggdes och ibörjan av 90-talet lider av något som gick snett. Såär det.Vi måste försöka lindra vad som inträffar, ochdet gör vi genom bidragsneddragningen och ävengenom förslag som kommer att lämnas tillriksdagen , syftande till att förbättraförhållandena totalt sett inombostadskreditmarknaden. Det är åtgärder sombidrar till att lindra effekterna av det som hände islutet av 80-talet och i början av 90-talet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1993/94:76 om energiskatteroch råtalloljaAnf. 114 Statsrådet talman! har frågat mig om jagavser att skyndsamt lösa Kemis problemmed att råtallolja indirekt drabbas avenergibeskattning.Problemet, som är en ovillkorlig följd av att vissaråvaruprodukter har ett alternativtanvändningsområde som bränslen, harhuvudsakligen lösts genom att industrin fr.o.m. år1993 har fått en betydligt lägre energibeskattning.Problemet kvarstår emellertid delvis genom atttalloljan kan säljas som bränsle till värmeverk, varsalternativa användning är fossila bränslen med högenergiskattebelastning.En lösning som förespråkats har varit att införlivaråtalloljan under energibeskattningen. En sådanbeskattning skulle dock inte lösa Kemisproblem, eftersom nuvarande skatteregler förvärmesektorn och i synnerhet kraftvärmesektorn ärmycket speciella.Kraftvärmebeskattningen är föremål för utredninginom en särskild arbetsgrupp i regeringskansliet.Resultatet av gruppens arbete skall enligtdirektiven presenteras före utgången av detta år.Utredningsresultatet bör avvaktas innanförutsättningar finns att bedöma om åtgärder påskatteområdet kan lösa kvarvarande problem.Det kan ifrågasättas om ingrepp på skatteområdet,med hänsyn till bl.a. frågan om biobränslenasbeskattning och EG-aspekter, över huvud taget ärlämpliga för att lösa just detta problem. Förnärvarande analyseras inom Näringsdepartementetolika möjligheter att lösa de problem som dennuvarande energibeskattningen medför för BergvikKemi. Resultatet av detta arbete är ännu inte klart.Anf. 115 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, menjag kan tyvärr inte vara nöjd eftersom fråganfortfarande kvarstår.Läget för Kemi är så allvarligt att man nuupprätthåller produktionen med lagrad råtallolja,som räcker några månader. En normalårsförbrukning är på 125 000--. Designaler som Kemi nu har fått är att det intefinns eller kommer att finnas någon mer råtallolja,eftersom efterfrågan och intresset för den skattefriaråtalloljan är så stort från kommunalafjärrvärmeverk.Statsrådet hänvisar till en utredning, tillutvärderingar och deras resultat. Tiden är knapp,den är snart ute. Jag anser inte att utredning är vadriksdagen har beställt. Det är av största vikt attregeringen verkställer den beställning somriksdagens beslut innebär. Jag kommer noggrantatt överväga om jag skall be om en prövning i denhär frågan.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! Detta är en fråga som så att säga ärtidsöverskridande mellan regeringarna. Både jagsjälv och min företrädare har ägnat åtskillig tid åtatt diskutera det här problemet. Som KarlHagström väl vet har vi också i skatteutskottetunder diskuterat detta.De uppgifter som lämnades om situationen kännerjag inte igen. Den redovisning jag fick för någramånader sedan var inte så dramatisk som KarlHagström gjorde gällande. Men det kan vi lämnadärhän. Det finns ett problem här.Det tragiska är att när jag tillträdde somskatteminister förelåg det här uppdraget. Alla,inklusive företrädarna för Kemi, menadeatt vi genom det förslag om energibeskattning somlades fram för , och som accepterades avriksdagen, skulle lösa problemet. Det var förstsenare som man upptäckte att Kemi fick ettomvänt problem. Alla var överens om att det somgjordes skulle ha räckt till. Men så kom ett nyttproblem fram som inte tidigare hade berörts avskatteutskottet eller av , för det rörde enannan miljö. Det är just hur vi skall lösa detta somvi nu funderar kring.Jag vet inte om förespråkar att viskall införa en ny skatt på inhemska biobränslen.Det står inte riktigt i överensstämmelse med denpolitik som jag tror att i vart fall riksdagensmajoritet är intresserad av att föra.Anf. 117 ():Herr talman! Jag vill inte ge mig in på vilken lösningstatsrådet skall välja på det här problemet. Men jagvet så mycket att när de här frågorna behandladesi skatteutskottet och näringsutskottet, på den tidenBo Lundgren själv satt i skatteutskottet och deltog ireservation i just det här ämnet, fanns det lösningarsom hade varit godtagbara också för moderaterna.Det gällde nämligen att se till att de negativaeffekterna togs bort. Det är möjligt att man måstelösa det här problemet skattevägen. Det rör sig inteom så stor kvantitet råtallolja totalt i landeteftersom den nu är upphandlad och slut.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Den senaste uppgiften har jag somsagt inte fått. Jag har mycket svårt att tro att detskulle ha gått så snabbt. Men det kan vi lämnadärhän, som jag sade.Jag delar den uppfattning skatteutskottet hade närman gjorde sin beställning. Jag uppfyllde ocksåönskemålen i den beställningen. Det var just att vihade en så hög energibeskattning på industrin somman i Kemi menade var det avgörandeproblemet. När vi sänkte den energibeskattningenmenade man att problemet löstes.Jag lade alltså fram ett förslag som var i enlighetmed vad egentligen eftersträvade, ävenom socialdemokraterna var mycket tveksamma tilljust det här beslutet. Det hade då inte hjälpt uppsituationen. Sedan har ett ytterligare problemuppkommit och det undersöker vi nu hur vi kanhantera. Men det är inga lätta frågor. Man naggarprinciper i kanten som man inte borde nagga ikanten.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1993/94:67 omkarensdagarnaAnf. 119 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvad jag avser att vidta för åtgärder för de anställdasom har flera arbetsgivare och därmed kan drabbasav fler än en karensdag i samband med ensjukperiod.Förslaget om införande av karensdag bereddesgenom att en arbetsgrupp inomSocialdepartementet utarbetade endepartementspromemoria, vilkenremissbehandlades. Mot bakgrund bl.a. av attregeringen övervägde införande av ett system föreslog arbetsgruppen enundantagsregel för en arbetstagare som under ensjukperiod skulle ha arbetat hos mer än enarbetsgivare. För att undgå att denne skulledrabbas av fler än under ensjukperiod föreslog arbetsgruppen en regel så attarbetstagaren skulle ha möjlighet att hos enarbetsgivare begära sjuklön fr.o.m. första dagenom han tidigare i samma sjukperiod redan gåttmiste om ersättning hos en annan arbetsgivare.Arbetsgruppen föreslog också attförsäkringskassan skulle medverka genom att tillarbetsgivare nummer två bekräfta den anställdesuppgift om att ersättning innehållits tidigare isjukperioden. Vid tvist skulle försäkringskassanäven kunna utge s.k. sjuklönegaranti.Flera remissinstanser hade invändningar mot dettaförslag. Bl.a. konstaterades att en konsekvens avförslaget innebar att arbetsgivare skulle komma attsväva i tvivelsmål om sjuklön skulle betalas eller ej.Förslaget skulle även innebära administrativaolägenheter och göra ersättningsreglerna än merkomplicerade.Utgångspunkt för regeringens förslag i prop.1992/93:31 om en i stället varden överenskommelse som träffades mellanregeringen och Socialdemokraterna i syfte attminska utgifterna för sjukförsäkringen. Förslagethade utformats så att reglerna bl.a. skulle vara lättaatt administrera.För personer med flera arbetsgivare, och somdärför riskerar att få undersamma sjukperiod, skulle en undantagsregel haställt krav på omfattande administration både hosförsäkringskassorna och hos arbetsgivarna. Motbakgrund av detta bedömdes det inte rimligt attskapa en undantagsregel för denna situation.Mot det önskvärda i att personer med fleraarbetsgivare inte skall erhålla mer än en karensdagi varje sjukfall står behovet att ersättningsreglernainte skall vara för komplicerade och inte heller föradministrativt betungande. Med hänvisning tillkonsekvenserna av en undantagsregel ser jagdärför inte någon möjlighet attföreslå någon särregel för dem som har fleraarbetsgivare.Anf. 120 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetKönberg för svaret.Jag hade tillfälle att i socialförsäkringsutskottetvara med i diskussionerna kring det problem som vihade helt klart för oss. Jag är medveten om att detskulle ställa till en hel del extra administration omman skulle försöka sig på en särregel för dem somhar flera arbetsgivare.Men jag vill se det så här: Berörda grupper skullevara mer rättvist behandlade om statsrådet föreslogatt den särregel som gäller för de här gruppernaavskaffades.Deltidsarbetslösa med minskad arbetstid är dengrupp som drabbas hårt, som jag ser det. De somhar fått sin arbetstid neddragen och arbetarvarannan dag eller och stämplarresten av tiden får en karensdag hos arbetsgivarenoch en hos . Så har viuppdragstagare. De får en karensdag hos varjearbetsgivare liksom de som har deltidsarbete hosmer än en arbetsgivare.Den särregel jag avser är Riksförsäkringsverketsallmänna råd, som säger att varje arbetsgivareräknas var för sig. Det innebär att den som ärdeltidsarbetslös får en karensdag hos arbetsgivarenoch en hos om sjukdomföreligger både arbetsdag och stämpeldag. Föruppdragstagare och deltidsarbetare är det likadant.Med den här regeln får de hos varjearbetsgivare innan de når taket om tio karensdagarper år.Anf. 121 Statsrådet ():Herr talman! tar nu såvitt jagförstår upp ett specialproblem. Visserligen rymsdet inom ramen för den fråga hon har ställt, mendet rör regler som gäller dem som ärdeltidsarbetslösa, något som inte alls har tagits uppi den fråga jag har fått. Därför har jag inte förberettmig på att ta upp den frågan.Jag uppfattade att hennes fråga gällde situationendå någon hade flera arbetsgivare. Eftersom denfrågan penetrerats ganska grundligt iarbetsgruppens rapport, kommenterats i flera avremisssvaren och av mig redovisats rätt utförligt iproposition till har jag utgått från deresonemangen och de bedömningarna.Om det finns en möjlighet att införa något slagssärregel för dem som både arbetar och stämplar,som i det nu beskrivna fallet, kan jag tyvärr inteöverblicka för dagen. Det är en sak som jag får tamed mig tillbaka.Anf. 122 ():Herr talman! Jag försökte lyfta fram åtminstone treolika grupper som drabbas av detta. Det kan finnasfler. Bland dem finns deltidsarbetslösauppdragstagare, dit bl.a. fritids- ochdeltidspolitiker hör, samt de som har deltidsarbetehos mer än en arbetsgivare. De drabbas alla avRiksförsäkringsverkets allmänna råd att varjearbetsgivare skall räknas för sig.Jag ser här en parallell tillarbetslöshetsförsäkringen där de femkarensdagarna ställde till problem i vissa fall. Nuhar ju regeringen beslutat att ändra de reglerna såatt det inte blir fler än i enarbetslöshetsperiod. Det borde inte vara heltomöjligt att ändra på regeln för de sjuka så att allasjuka får ha högst under ett år.Anf. 123 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig backa tillbaka litet grand ifrågeställningen. Den dåvarandesocialdemokratiska regeringen införde ,efter beslut av , en regel som innebar fick nedsatt ersättning under de första dagarnaav sjukperioden jämfört med den gamlasituationen, dvs. 75 %-regeln.I och med detta uppkom de problem som vi nu ståroch diskuterar för människor med fleraarbetsgivare. Den dåvarande regeringen valde attinte göra något åt det.Vi försökte att hitta på särregler för dessa fall i denpromemoria som sändes ut på remiss när vi skulleinföra per sjukperiod. När detsedan inte blev av, utan det blev en karensdag,gjorde vi bedömningen att dessa särregler inte varlika angelägna. Det var mycket färre människorsom skulle kunna drabbas av det. Det var mersällsynt att situationen skulle uppkomma.Det var såvitt jag förstår den fråga som jag har fåttinför dagens sammanträde. Om arbetstiden äruppdelad på flera arbetsgivare händer si och så,säger . Om man skall införa någraslags särregler -- för det blir väl ändå det -- för demsom är uppdragstagare eller för dem som arbetarvarannan dag och är arbetslösa , kanjag inte överblicka för dagen. Det är en delvisannorlunda fråga än den som till mig.Anf. 124 ():Herr talman! Som jag ser det är den inte såannorlunda. De är ju i samma båt genom att dedrabbas av så många karensdagar, tio plus tio,innan de når taket. Det är deras problem. Dedrabbas ju hårt. De drabbas ju också hårt av att dekanske får sina karensdagar så tätt jämfört medandra. Det slår hårt. Det finns ju speciellt mångakvinnor i de grupper som har deltider och ärdeltidsarbetslösa. Reglerna borde gälla lika föralla.Jag vill vädja till statsrådet att ta underövervägande att ändra på den regelRiksförsäkringsverket rekommenderat så att detblir lika för alla.Anf. 125 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall ta med mig den här fråganoch lära mig mer om den när det gäller de personersom arbetar och är arbetslösavarannan dag.När det gäller huvudfrågan om huruvida man skallgöra en särreglering för de personer som har fleraarbetsgivare var den utförligt redovisad ipropositionen. Det utskott som behandlade frågan,där jag tror att ingår, har integjort några invändningar på den punkten. kanman förstås ändra sig . Det är möjligt attMärtha har gjort det.Den svåra avvägningen -- för den är svår -- är denmellan att få ett system som är så precist sommöjligt och vilket administrationsbehov som finnspå den punkten. Jag har för min del inte ändratuppfattning i huvudfrågan.Anf. 126 ():Herr talman! Den enklaste väg som jag kan se äratt man bestämmer att skall gällaför alla. Det kan ju inte innebära en så väldigt storadministration. Jag inser fuller väl att det ärkrångligt att gå ner på ett annat plan och försökaändra på reglerna som gäller mellan arbetsgivarna.Om man sätter ett tak på som gälleralla personer kan det inte innebära så mycketadministration.Anf. 127 Statsrådet ():Herr talman!