prot · GG09114 · 1993-05-24 00:00:00 — Omjärnvägsförbindelsen då inte skulle vara klar fårrullbanan tas i drift om anmäler tilllänsstyrelsen att järnvägsförbindelsen kommer attvara öppnad för trafik senast efter det attrullbanan har färdigställts.Anf. 31 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är väl heltklart att järnväg generellt sett är ett bekvämt sättatt färdas. Men det kostar oerhört mycketpengar. Med den befolkningstäthet som vi har iSverige, måste vi, om vi skall satsa på järnväg, varaberedda att betala mycket pengar perpassagerarkilometer jämfört med de belopp somman måste satsa i länder där befolkningen är merkoncentrerad än den är i Sverige.För några år sedan gick man ut med stort buller ochbång och talade om att man skulle bygga en järnvägi första hand mellan ochArlanda och, vilket är det viktiga, att den skullefinansieras privat. Såvitt jag vet har det för dennajärnvägssträcka inte inkommit en privat krona.Trots att man från departementet och frånintressenter har engagerat en av världens störstalobbyistföretag, , har inte hellerdetta företag lyckats att skaffa dessaprivatfinansiärer till denna bana.Då finns det alltså ett alternativ, nämligen nyamiljövänliga bussar mellan och Arlandaflygplats. Finessen med dem, förutom att de är välså miljövänliga som tågen, är att de inte behövernågot bidrag från stat, kommun eller landsting. Dettycker jag är ett tungt vägande skäl med tanke påden ekonomiska situation som vårt land dessvärre befinner sig i.Med tanke på att statsrådet i svaret säger att fråganom bussar inte är en fråga för regeringen, skulle jagvilja ha ett klart besked från honom: Innebär detatt statsrådet inte kommer att medverka till någonform av åtgärder som hindrar en konkurrens frånbussar mellan och ?Om det nu är på det sättet, som trots allt framgårav statsrådets svar, att det är en statligangelägenhet -- och då man tydligen inte har fåttnågra privata finansiärer -- så skall det nu fattas ettbeslut i trafikutskott om en summapengar som skall satsas på järnvägen -- och man harfått klara besked om att detta belopp inte fåröverskridas -- vill jag ställa en fråga till statsrådet:Skall vi satsa ett antalmiljarder på en järnväg som privata intressenterhar visat sig ointresserade av? Skall staten satsadessa pengar? Om vi inte får överskrida ramen,vilken järnvägsdel i blir i så fall inte byggdeller blir försenad på grund av detta?Fru talman! I statsrådets svar står det också att omdet blir en järnväg får man en ökad kapacitet påmotorvägen --. Jag trodde inteatt det var sant när jag läste detta. Menar verkligenstatsrådet, eller de som har skrivit svaret, att detblir plats för fler bilar på motorvägen --på grund av att människor åker tåg i störreomfattning?Fru talman! Statsrådet avslutade svaret med attsäga att regeringen har gjort en prövning enligtnaturresurslagen när det gäller en tredje rullbanapå , där det krävs garantier för att det skallöppnas en järnvägsförbindelse mellan ochStockholm. Men, fru talman, det kan ju bara gällai dag. Om det framöver kommer att presenteras ettalternativ som är mer miljövänligt änjärnvägsalternativet, då kan man väl inte avbyråkratiska eller av rent statiska skäl hänvisa tilldetta beslut baserat på naturresurslagen?Anf. 32 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker att frågautgår ifrån den felaktiga förutsättningen att manhar misslyckats med en privatfinansiering av denaktuella bandelen. Det är inte så som StenAndersson antydde både i sin fråga och i sittanförande. Tvärtom är det mycket sannolikt att viredan under hösten kommer att ha en upphandlingav den här entreprenaden, som kommer att görasutifrån en helt privat finansiering. Det finnsingenting som tyder på att man skullemisslyckas i den delen.Sten säger att det kostar mycket pengarmed järnväg. Regeringen har faktiskt i början avmars lagt fram en proposition om de kommande tioårens investeringar. Det är nu som har attta ställning till den propositionen. Såvitt jag harförstått kommer trafikutskottet att till allra störstadelen följa regeringens förslag. Det kommer attinnebära den största satsningen på järnväg i Sverigeunder . Det beror helt enkelt på att dettaär ett modernt, effektivt transportmedel, somdessutom är mycket miljövänligt.Sten frågar om mitt svar innebär att jaginte kommer att medverka till någon sortskonkurrensbegränsning av andra trafikslag.Fru talman! Jag kan inte svara på vilka villkorsom kommer att gälla för trafiken mellanStockholm och . Det är inte möjligt att göradet förrän alla korten ligger på bordet. Det finns allanledning att se till att detta inte blir ett monopolsom överlämnas i privata händer och som samtidigtskulle minska konkurrensen med andra trafikslag,så att man driver upp kostnaderna på ett sådant sättatt man bara ökar biltrafiken. Regeringensambition är att få en billig, snabb och miljövänligtransport mellan såväl ochArlanda som framför allt mellan ochresten av det nationella järnvägsnätet.Anf. 33 i (m):Fru talman! Det är alltid intressant att lyssna påstatsrådet . Men jag har lyssnat på en delandra också. De säger att det inte finns någonting som pekar på att privata intressenter ärintresserade av att satsa pengar på den här banan.Nu säger statsrådet att det intresset kommer tillhösten. Men med tanke på den stora PR-grej mangjorde när man berättade att man hade anlitatSalomon Brothers, tycker jag att statsrådet bordekunna presentera något konkret inför riksdagen.Han säger litet inlindat att det är mycket sannolikt,men det är fortfarande långt ifrån konkret.Däremot blev jag litet orolig när statsrådet taladeom att han inte här i talarstol kansäga att han inte kan utesluta någon form avsnedvriden konkurrens. Det får inte vara så, ävenom man får fram pengarna utanför statsbudgeten,att privata intressenter som finansierarjärnvägstrafiken mellan och få någon form av ensamrätt, någon form avgaranti.Det är trots allt så pass långt gånget i det här landetatt om någon vill starta verksamhet som inte ärsamhällsfarlig, som inte skadar -- och de nya bussarsom man kan plocka fram är lika miljövänligasom tågen -- kan det inte vara rätt att inte iriksdagens talarstol ge vederbörande klart besked:Denna regering kommer aldrig att medverka tillnågon sådan form av konkurrenshinder.De här bussarna, fru talman, går på elektrisk strömi tätorterna och ute vid . De drivs medetanol när man kör på motorväg. Alla experter äröverens om att de är lika miljövänliga, ja, t.o.m.mer miljövänliga än tåget och, det viktigaste, till enkostnad som bara motsvarar 10--av vad det kostar att bygga en järnväg samma sträcka. Ärdet någonting som vi har ont om i ärdet dess värre pengar. De pengar vi har skall enligtmin och mångas uppfattning användas så effektivtsom möjligt.Anf. 34 Kommunikationsminister ():Fru talman! säger att han harlyssnat till flera som anser att det inte finns någotsom pekar på att man kan attrahera privatkapital.Låt mig bara säga till att det är heltfel. Arbetet inom departementet med denkonsultfirma som nämner är nuinne i en mycket intensiv och konkret fas, somkommer att leda till en upphandling av det härprojektet.När det gäller frågan om ensamrätt har vi en s.k. skadlighetsprövning av långvägabusstrafik. Det handlar om att skydda de mycketstora samhällsekonomiska investeringar som hargjorts i järnvägen.Den här regeringen har visserligen luckrat uppprövningen. Vi har vänt bevisbördan. är detalltså järnvägsföretaget som skall visa att en visslångväga busstrafik är skadlig för investeringar somgörs och har gjorts på järnvägstrafiken.Att bussarna är lika miljövänliga som tågen tyckerjag är alldeles utmärkt. Det är mycket bra. Jag troratt bussen har en stor funktion att fylla i densvenska trafikförsörjningen framöver. Men dettahandlar faktiskt om en betydligt vidare dimension,nämligen att knyta samman med det nationella järnvägsnätet. Dethandlar om att se till att få en bättre fungerandeinfrastruktur, en bättre samverkan mellan de olikatrafikslagen. Där, fru talman, är jag mycketoptimistisk om att det går att hålla den tidsplan somär fastlagd för att få som enintegrerad del av det svenska nationellajärnvägsnätet.Anf. 35 i (m):Fru talman! Statsrådet säger att det snart skall blien upphandling. Då skall vi få se konkreta resultat.Jag skall med spänning följa den härupphandlingen. Jag kan riktigt se trängseln avfinansiärer -- jag ser alltså motsatsen. Jag tror attden trängseln inte blir omfattande.Om det nu inte blir någon trängsel av privatafinansiärer, herr statsråd, och vi inte får lov attöverskrida den ram som vi snart kommer att fattabeslut om i vad gällerjärnvägsinvesteringar, var någonstans skall man dåsenarelägga en järnvägsutbyggnad? Det fattas runt3 miljarder kronor -- -- omdet scenariot inträffar. Då måste en senareläggningske, om inte statsrådet kan peka på friska pengarutöver det anslag som kommer attbesluta om.Statsrådet talade om att skydda investeringar ijärnvägen. Om det visar sig att det kommer framalternativ som är mer miljövänliga än denjärnvägstrafik som finns , skall vi då ha en lagsom i praktiken hindrar sådan verksamhet?Fru talman! Jag skall nöja mig med detta. Man skallinte skämta i talarstol, men det skullevara intressant att se, det blir aktuellt förupphandling, hur många som står och trängsutanför statsrådets arbetsrum.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag kommer meroch mer in på något jag kallar trosfrågor. tror inte att trängseln är så omfattande.Vi är uppvaktade, , av ett antalfinansiärer, som gärna vill satsa på detta. Man inseratt den här typen av järnvägssträcka är ett av de fåinfrastrukturella projekt i detta land som också haren företagsekonomisk lönsamhet. Om man tittar itrafikprognoserna framöver ser man att luftfartenkommer att öka både nationellt och internationellt.Det är alltså en ganska säker investering i dendelen.Sten har helt fel när det gälleromfattningen på investeringen. Den sträcka somdet här handlar om har en betydligt lägreproduktionskostnad än de 3 miljarder som StenAndersson nämner. Det handlar dels omjärnvägssträckan, dels är det fråga omstationsanläggningar ute på , som tar sindel av kostnaden. 3 miljarder är alldeles för mycketi sammanhanget.I fråga om långväga transporter med bussar delarjag i princip grundläggandevärdering, att vi undan för undan skall ta bort derestriktioner som finns, så att marknaden kan skapaen så god kollektivtrafikförsörjning som möjligt. Vimåste få bort fler av de långväga transporter somfaktiskt sker i personbil. Jag vet inte om StenAndersson känner till att på en så lång distans somStockholm--sker avpersontransportarbetet med personbil. Detvittnar om att det finns en hel del saker som manbehöver rätta till för att åstadkomma en bättrekollektivtrafikförsörjning.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1992/93:161 omfärjetrafiken inom de nordiska ländernaAnf. 37 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att med de övriga nordiska ländernata upp förhandlingar om krav på likvärdigakonkurrensförutsättningar för färjetrafik inom denordiska länderna.Bakgrunden till fråga är att detförekommit uppgifter om att fartyg registrerade idet danska internationella skeppsregistret DISbedriver trafik mellan bl.a. ochGöteborg. För fartyg som är registrerade i DISgäller bl.a. att besättningen är befriad fråninkomstskatt.De nordiska länderna har valt olika tekniker för attvärna om sina resp. handelsflottor. För svensk delhar vi inriktat vårt stöd på fjärrsjöfarten.Färjetrafiken mellan de nordiska länderna harföljaktligen exkluderats från stöd. En liknandeansats präglar de regler som gäller för och detnorska registret har uppmärksammatregeringen på att DIS-flaggat fartyg satts i trafikmellan bl.a. och Göteborg.Jag har mot den bakgrunden kontaktat den danskeindustriministern om detta. Jag vill avvaktaresultatet av denna kontakt innan jag går in i ennärmare diskussion i frågan.Anf. 38 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på mininterpellation. Jag frågade i min interpellationkommunikationsministern om han var beredd att taupp förhandlingar med de övriga nordiska ländernaom att skapa likvärdiga förhållanden förfärjetrafiken från och mellan de nordiska länderna.Anledningen till frågan var att det förekommeruppgifter om att man börjat med utflaggade fartygockså i färjetrafiken mellan de nordiska länderna.Det innebär att de arbetsvillkor som gäller i denordiska länderna i övrigt inte gäller här, utan detär den ombordanställdes hemlands arbetsvillkorsom gäller. Det finns exempelvis ingenanställningstrygghet. Man kan byta besättningpraktiskt taget lika fort som man byter passagerarenär man kommer i hamn.Nu hör jag av svaret att kommunikationsministernhar kontaktat den danske industriministern omdenna fråga. Jag kan säga att jag delvis är nöjd medsvaret. Jag förstår också attkommunikationsministern inte är beredd attavslöja förhandlingarnas uppläggning från svensksida. Men jag hoppas att kommunikationsministerninte nöjer sig med att diskutera den nordiskafärjetrafiken enbart med , utan kommeratt arbeta för en lösning som innebär enhetligaregler för hela den nordiska färjetrafiken.Färjetrafiken mellan de nordiska länderna äromfattande. Man trafikerar mer än 40 linjer mellande nordiska hamnarna. Lägger man därtill deövriga europeiska länderna trafikeras över 50 linjermed över 100 fartyg.Varje år fraktar dessa fartyg mer än 60 miljonerpassagerare. Färjorna transporterar 6,5 miljonerbilar och 650 000 järnvägsvagnar. 20 000ombordanställda har arbete på dessa färjor. Det ärfråga om ungefär lika många till om man räknar inden administrativa personalen, servicepersonal ochentreprenörer som arbetar i hamn.Färjetrafiken mellan de nordiska länderna ochmellan och övriga är mycketomfattande. Den tenderar också att öka. ärpraktiskt taget en ö när det gäller frakter. Det finnsdärför skäl att vi från de nordiska länderna ävenlångsiktigt värnar denna verksamhet förpassagerare och fraktutövare så att inte oseriösarederier kortsiktigt, med stora vinstintressen sommål, plockar russinen ur kakan.Detta är oerhört viktigt med tanke på att dennafärjetrafik också innebär stora risker. Deombordanställda känner väl till farleder ochfartygens beskaffenhet i trafiken mellan denordiska länderna. De arbetsvillkor som gäller i denordiska länderna i övrigt skall också gällafärjetrafiken mellan de nordiska länderna. Färjorsom registrerats i internationella register skall intetillåtas att driva färjetrafik mellan länderna.Jag vill fråga kommunikationsministern om han ärberedd att utvidga förhandlingarna till att omfattasamtliga nordiska länder. Det kan också finnasanledning att nu diskutera dessa frågor medsamtliga , eftersom färjetrafikenmed dessa länder tenderar att kraftigt öka.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! har i sininterpellation tagit upp en viktig fråga. Som HåkanStrömberg mycket riktigt säger är oerhörtberoende av färjesjöfarten. Det är mycket viktigtför oss att upprätthålla en mycket högsäkerhetsnivå. Vi skall inte tillåta konkurrensmedelsom i sin förlängning blir okontrollerbara.Herr talman! Jag utgår från att det ligger i samtliganordiska länders intresse att inte med statligaåtgärder snedvrida konkurrensen i färjetrafiken ivårt närområde. Jag har tagit kontakt med denregering vars lands fartygsregister upptar fartygsom har trafikerat detta område, vilket skulleutgöra ett trendbrott. Jag har ännu inte fått någotsvar. Jag avvaktar det svaret. Jag är oerhörtangelägen om att vi skall kunna behålla densituation som råder i den nordiska färjetrafiken.Att ta upp förhandlingar med övriga nordiskaländer förutsätter att man har någonting attförhandla om. Detta är egentligen enbart enbilateral fråga mellan och . Vi fårse vad som händer. Dessutom sker regelbundnaöverläggningar på nordisk nivå mellan de nordiskakommunikationsministrarna, och där kan ävendenna typ av frågor tas upp.Anf. 40 ():Herr talman! Jag är glad för attkommunikationsministern ser det som angelägetatt vi får enhetliga regler. Det har förekommit attutflaggade fartyg angjort svenska hamnar. Enligt deuppgifter som jag har fått tänker man öka dentrafiken . Det är anledningen till att jag ställdefrågan.Detta är en viktig fråga om vi ser det ur en rentturistisk synpunkt. En väl skött färjetrafik inom denordiska länderna kan också innebära en ökadturism. De nordiska skärgårdarna har speciellaegenskaper, och de kan även bli en storturistattraktion. Det gäller då att man gerpassagerarna säkerhet och trivsel. Det gör man inteom man kortsiktigt går in i verksamheten därför tror att det kan vara lönsamt att under en visstid bedriva färjetrafik på vissa turer.Det är därför som vi måste diskutera dennagemensamma nordiska fråga. Jag hoppas attkommunikationsministern, vilket han här har gettuttryck för, tar hand om detta. Jag kommer att följafrågan ytterligare och peka på de uppgifter sominkommer i detta fall.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1992/93:163 om SASplanerade fusion med andra flygbolagAnf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! har ställt tre frågor tillmig rörande de pågående diskussionerna mellanSAS och KLM, Swissair och Austrian omförutsättningar för samarbete och samgående.Frågorna gäller för det första om jag är beredd atttillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp medrepresentation från de fackliga organisationerna föratt utreda de infrastrukturella effekterna för svenskdel, för det andra om regeringen har för avsikt attsom delägare i SAS ge sådana direktiv att intesvensk infrastruktur blir eftersatt eller att svensktnäringsliv drabbas, och slutligen för det tredje omregeringen är beredd att för presenteraen plan för den framtida infrastrukturen avseendeflygtrafiken, dess kvalitet och service så att den blirtill nytta för Sverige.Inledningsvis vill jag påminna om att ienighet tidigare i vår biföll en proposition omomstrukturering av det svenska ägandet i SAS, variregeringen klart deklarerade att ett av skälen tillförslaget var att underlätta för samarbete ochallianser mellan flygbolag, något som kommer attbli allt viktigare på en fri luftfartsmarknad sompräglas av en hård konkurrens och dålig lönsamhet.Jag vill vidare nämna att i det konsortialavtal somde statliga och privata ägarna i /ABA träffattill följd av denna omstrukturering förbinder sigparterna att genom ett förtroendefullt samarbetestödja SAS långsiktiga utveckling. Detövergripande syftet är således även fortsättningsvisatt stärka den svenska flygtrafikförsörjningen.Vad gäller frågor om det nuframlagda samarbetsförslagets effekter vill jaganföra följande.När SAS bildades var huvudanledningen attSverige, och var för sig ansågs varaför små för att kunna utgöra bas för ett stortinternationellt flygbolag. Därför fick Skandinavienbli den gemensamma plattform som kunde säkra eneffektiv flygtrafikförsörjning internationellt.Konkurrensen på flygmarknaden har de senasteåren utvecklats närmast dramatiskt. Utvecklingeninom flygindustrin pekar nu mot att nyasamarbetsformer utanför ärnödvändiga för att tillgodose detta tidigare nämndasyfte. Efter ingående studier har SAS ledning dragitslutsatsen att ett samgående med flera andramedelstora europeiska flygföretag är det mestfördelaktiga framtidsalternativet.Utgångspunkten är därvid att ett sådant samgåendemöjliggör en fortsatt expansion och därigenom gerde bästa förutsättningarna för att skapaarbetstillfällen och trygga en god infrastruktur.De nu genomförda studierna har visat att trafikenpå kan väntas öka genom ettsamgående. Detta samgående kan således närmastses som ett sätt att minimera de risker förStockholms och flygtrafikförsörjning somIngela berört i sin interpellation.Diskussionen om huvudkontoret för detgemensamma bolag som de fyra flygbolagenföreslagit skall bildas, blir en fråga för de fortsattaförhandlingarna. Eftersom den operativaflygdriften fortsatt avses drivas i resp. flygbolagsregi finns emellertid inga planer på att flytta SASeget huvudkontor från Stockholm.Jag delar syn på att det är viktigt attrelevant information om samarbetsförslaget lämnastill berörda före beslut om att påbörja direktaförhandlingar, och att denna informationinkluderar politiker och fackliga organisationer.Jag vill i den delen påminna om att såväl politikersom fack finns representerade i /ABA:sstyrelse. Därutöver genomförs ettantal informationsaktiviteter i frågan, bl.a. genomABA:s representantskap och en särskild facklighearing hos SAS.Regeringen utövar sitt inflytande över SASutveckling dels genom den samordnadeskandinaviska luftfartspolitiken, dels genom sittägarinflytande i . Regeringen har som framgåttinte för avsikt att i dessa sammanhang ge avkall pådet övergripande svenska intresset av godainternationella flygförbindelser till gagn för svensktnäringsliv och svensk infrastruktur.Anf. 42 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om det inte stillar min oro. Det främstaskälet till detta är att det som står i statsrådets svaroch det som står i den artikel som statsrådet harskrivit i intestämmer särskilt väl överens. Dessutom stämmervare sig det här svaret eller artikeln med deninformation som har lämnats i en del andradebattartiklar, i en del annan information och i deninformation som jag har fått från annat håll.Det har ju varit en del debatt i medierna, och dettycker jag är mycket bra. Enligt statsrådets svar harde fackliga organisationerna också haft en hearingoch ABA:s representantskap är informerade. Jagvet också att representanter för SAS har varit ochinformerat trafikutskottet. Det är alldeles utmärkt.Problemet med denna information är att den integer svar på mina frågor, nämligen vilka effekterSAS fusionsplaner får på det behov som svensktnäringsliv och offentlig förvaltning kan komma attha under de kommande 10--20 åren.Här vill jag flika in att jag är övertygad om attbolagsledningen i SAS har bolagets bästa förögonen. Det har jag ingen anledning att ifrågasätta.Jag har också i en artikel jag har skrivit och i mininterpellation sagt att det finns förändringar på deneuropeiska och den internationella flygmarknadensom ger anledning för även de större flygbolagen attgå ut och se om sitt hus.Min interpellation grundas på vad vi skall göra häri , vad regeringen bör göra, vad riksdagenkanske måste göra och vad en del regionala ellerlokala organisationer bör göra för att få en braflygverksamhet i Sverige.Nu säger statsrådet i sitt svar att trafiken påArlanda väntas öka. Men frågan är: Vilken trafik?Är det den internationella trafiken? Skall SAS flygadirekt på ? Blir det ett nordostnav på Arlandaeller blir det enbart en skandinaviskflygverksamhet?Sedan säger statsrådet att den operativaverksamheten i kommer att göra atthuvudkontoret blir kvar i . Blir det internationellt flyg,skandinaviskt flyg eller nationellt flyg? Statsrådetsäger ingenting om detta. Jag menar att statsrådetssvar är utomordentligt undanglidande när det gällerdetta.Jag vill återigen säga att det är självklart att SASskall se om sitt bolag. Men regeringen och skall naturligtvis se till helheten, nämligeneffekterna för och effekterna förutvecklingen i vårt land.Antingen beror statsrådets svar på att regeringeninte vet tillräckligt eller också beror det på attregeringen inte anser att andra skall få veta. SASfusionsplaner ställer en lång rad frågor på sin spets,fler än de jag har ställt. Då är frågan: Vad villkommunikationsministern, och vad villregeringen?Anf. 43 Kommunikationsminister ():Herr talman! tycker att det svar somjag har gett inte ger svar på alla hennes frågor. Detär ganska naturligt.När det gäller flyget i har vi gått över till enallt friare marknad. Regeringarnas tidigare politikgick ut på att fördela koncessioner att flyga mellangivna punkter. Den politiken kommer att helt haupphört när EG:s tredje luftfartspaket ärgenomfört. Då är det ett minne blott att regeringensitter och fastslår vilka flygbolag som skall få flygapå vilka linjer när det gäller nationell ochinternationell trafik.Vi har ju redan, som vet, avregleratdet svenska inrikesflyget. Vi befinner oss i enövergångsfas.