prot · GH0929 · 1993-11-24 00:00:00 — Detta skergenom beslut i unionsrådet med kvalificeradmajoritet, vilket skulle betyda 54 av 76 röster.Undantagna från detta beslut är ochDanmark som lyckats reglera undantag genomsärskilda protokoll.När utrikeshandelsministern var i den 10november och redogjorde för den svenskapositionen beträffande Maastrichtfördragethävdade han att det ytterst är somsjälvständigt fattar det avgörande beslutet om enövergång från den andra till den tredje EMU-fasen.Utrikeshandelsministern lär också ha sagt vid ettpressmöte att om det blir ett nej till detta såkommer inte med i den tredje fasen.Utrikeshandelsministerns slutsats har motsagts avEG-kommissionens , somenligt hävdaratt rent folkrättsligt har bundit sig för enautomatisk övergång när kriterierna är uppfyllda.Luxemburgs premiärminister harenligt samma artikel uttalat att riksdaggenom att godkänna begränsatsin handlingsfrihet till att endast rösta ja till dentredje fasen.För att upphäva denna begränsning krävs enligtEG-rätten ett uttryckligt och juridiskt bindandeundantag. Vad som sägs muntligt i ett anförandesaknar inom EG/EU praktisk betydelse.Den valhänthet som tycks ha präglat regeringensagerande inför förhandlingarna om denekonomiska och monetära unionen reser en mängdfrågor.Har regeringen och den socialdemokratiskaoppositionen tänkt igenom konsekvenserna av attdelta i den ekonomiska och monetära unionen?Vilket vetenskapligt underlag finns exempelvis förde av unionen uppställda konvergenskriterierna?Utifrån sett tycks de vara tillyxade utan närmareeftertanke. Vad blir konsekvenserna försysselsättningen inom unionen omkonvergenskraven uppfylls, om skallpressa sin statsskuld från av BNP, omGrekland skall ta ner sin inflation från 13 till 3 %och om skall halvera sin statsskuld? Någrasådana analyser har inte gjorts.Vilka konsekvensanalyser kommer för Sverigesvidkommande? Hur många miljarder i åtstramningoch utgiftsminskningar innebär accepterandet avEMU:s andra fas för den svenska offentligasektorn? Detta borde rimligtvis utredas innanSverige säger ja till EMU.Utrikeshandelsministerns metod att begränsa desvenska synpunkterna angående EMU till enmuntlig redogörelse väcker dessutom farhågor omde övriga frågor det förhandlas om. Om de svenskasärkraven kommer att manifesteras med muntligamarkeringar och ensidiga deklarationer från svensksida kommer de att sakna praktiskt värde i denfortsatta processen. Minimum för om undantagskall kunna betecknas som undantag är att de skrivsin i ett eventuellt tillträdesfördrag och blir en del avunionens primärrätt.Jag vill därför fråga statsrådet:1. Innebär den svenska förhandlingspositionennågra som helst bindande undantag frånMaastrichtfördragets tvingande bestämmelser förekonomin och ställning, och därmedfrån den automatiska övergången till EMU:s tredjefas?2. Vilka konsekvensanalyser har gjorts angåendeutfallet för svensk ekonomi om Sverigeunderordnas unionens konvergenskrav?3. Syftar regeringen imedlemskapsförhandlingarna att få till stånd attundantag skrivs in i tillträdesfördraget?1993/94:65 av i (m) tillstatsrådet om vård i livets slutskede:f413 > Eutanasi (en god och stilla död).f413 > Jag drar inga förhastade slutsatserJag vet att döden återstårMen det skall vara sång och dans ochglam på vägen ditVärdighetMatpausBöcker och vänskapFörf: håller de flesta med om,dock med tillägget att även den sista tideni livet skall vara värdig. Så är det tyvärrinte alltid.Läkarvetenskapen har under 1900-taletgjort stora framsteg till fromma förmänskligheten. obotligasjukdomar och svåra lidanden kan nu botasoch lindras tack vare en framgångsrikforskning och teknisk utveckling.Tragiskt nog har dessa framsteg iblanddess värre inneburit ett svårt lidande förmänniskor i livets slutskede. Människorsom inte längre varit kontaktbara ochsom aldrig, baserat på vetenskapligexpertis, kan tänkas bli så, har fått sinaliv ''förlängda'', detta på grund av enmedicinsk teknik som förmodligenmånga inte önskar skall tillämpas i dessafall.Att sluta livet efter att kanske under långtid ha levt ''konstgjort'', därvärdigheten för människan som levandevarelse i stort saknas, är verkligenavsaknad av värdighet!I har under årens loppmotioner lagts med önskemål omutredning avseende en värdig vård underlivets sista dagar. Dessutom menar detillfrågade i olikaopinionsundersökningar att''konstgjorda'' livsuppehållande insatserinte är förenliga med mänskligvärdighet.Vilka åtgärder är statsrådet beredd attvidta så att människor under livetsslutskede blir behandlade på ett värdigtvis?Är statsrådet beredd att medverka till enlagstiftning där den enskildamänniskan får en störrebestämmanderätt över vården i livetsslutskede?28 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 november1993/94:193 av () tilljordbruksministern om Östersjöfisksom födämne:I förra veckan varnades allmänheten viapressen för att äta Östersjöfisk, medbl.a. rubriker som ''Ät aldrigÖstersjöfisk'' och ''Mäns könsorgan kanmissbildas''. En orolig allmänhet togs påsängen av katastrofbudskapet, och detåterspeglade sig i försäljningen avÖstersjöfisk. Vissa affärer vägrarockså att sälja fisk från . Det äröverläkare vidregionsjukhuset i som idebattartiklar varnar för PCB, ett gift sombl.a. Han refererartill en amerikansk undersökning och menart.o.m. att kvinnor som vill ha barn skallundvika att äta delar inte Hardellsuppfattning utan anser att den är väsentligtöverdriven. Läkaren , , lägger i decemberfram en doktorsavhandling omfiskkonsumtion och påstår att fisk är nyttigmat, trots PCB och annat elände.Experterna och forskarna har tydligenolika uppfattning i denna så viktigahälsofråga. Konsumenten frågar sig, vemskall jag tro på, och väljer den försiktigavägen och undviker Östersjöfisk.Detta försämrar ytterligare situationenför det redan hårt utsatta yrkesfisketlängs Östersjökusten.Vad tänker jordbruksministern vidta föråtgärder för att ge konsumenterna enkorrekt information om farligheten ellerofarligheten i att äta Östersjöfisk och föratt kompensera yrkesfisket längsÖstersjökusten för inkomstbortfall som detonekligen blir efter sådanalarmrapporter?1993/94:194 av () tillförsvarsministern om militärpsykiatriskvård för svensk FN-personal:När beslutade om att Sverigeskulle medverka med fredsbevarande och ivissa fall fredsframtvingande insatser idet borde somförsvarsutskottet uttrycker det ''storomsorg läggas på stöd åt personalen ochderas anhöriga när uppdraget slutförts''.Risken för bestående psykiska men förde unga människor som upplevt krigetsbrutalitet är betydande.Avser försvarsministern att verka för attmilitärpsykiatrisk vård kommer tillstånd, gärna efter norsk modell, så attriksdagens intentioner vad avseromsorg om FN-personalen till fullouppnås?1993/94:195 av () tilljordbruksministern omfiskberedningsindustrins arbetssituation:Det svenska yrkesfisket i ärsom bekant mycket dåligt. Årets svenskakvot av både lax och torsk är uppfiskad.Bara ett fåtal båtar får på licens fiska torskpå ryskt vatten. Övriga båtar får liggastill men har då en ersättning från a-kassan på ca per man och dygnplus fartygsersättning med mellan 400 och2 000 kr.Fiskberedningsindustrin(förstahandsmottagare) och desspersonal kommer i kläm vid sådanatillfällen då råvarubrist inträffar pågrund av fiskestopp. Företagenpermitterar sina anställda och får dåersättning med per arbetare ochdag från I.U.P. Resten, perdag och anställd, skall erläggas avföretaget.Eftersom tillgången på fisk har varit dåligde harberedningsindustrin flera besvärliga årbakom sig och har däför inte någrareservfonder eller övervinster att tillgå.Risken är därför stor attberedningsindustrin försvinner innan vikommer in i EG om inte åtgärdervidtas.Vad tänker jordbruksministern vidta föråtgärder för att ge beredningsindustrinoch dess personal en jämnare ochtryggare arbetssituation så att risken förnedläggning uteblir?1993/94:196 av ()till statsrådet om stöd till barnvars föräldrar avlidit i hiv/aids:Under en konferens om hiv/aids, somhölls under överinseende av WHO iRiga , redovisades det attminst ett par miljoner barn ärföräldralösa på grund av att föräldrarnaavlidit i aids. kommer det enligtWHO:s uppskattning att finnas omkringnio miljoner föräldralösa barn enbart iAfrika.Dessa barn är oerhört utsatta. Redaninnan föräldrarna avlider i aids måstebarnen i stor utsträckning hjälpa till medfamiljens försörjning och med att vårdasina sjuka föräldrar och syskon. Barnenhar mycket begränsade möjligheter attforsätta i skolan. Omgivningens rädslaför aids kan meföra social utfrysning. Denstora psykiska och fysiska press barnenutsätts för gör dem känsligare förinfektioner. Risken är stor att de ocksåinfekteras av hiv.Jag vill därför fråga statsrådet: På vilketsätt agerar för att ge stöd tillprojekt som syftar till att hjälpa de pågrund av hiv/aids föräldralösa barnen?29 § Kammaren åtskildes kl. 15.23.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 14 § anf. 28 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.22 § anf. 67 (delvis),av förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.