prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — 93 (nyd) replik:Fru talman! konstaterar att detborde vara självklart för Ny demokrati med enkommunaliserad skola. Det var inte dettadet handlade om. Det var sättet den kom till på somvar den springande punkten. Det är sättet som dethär går till på som kritiserar.Det är bristen på det han kallar remissbehandlingoch liknande.Han konstaterar också att det blev tyst om dekommunaliserade skolorna. Jag kan draparalleller. Jag törs nästan utlova att motsvarandetystnad kommer att infinna sig, eftersom det är enännu större självklarhet för oss att det skall finnasstiftelsehögskolor. Vi skulle helst sett att minsthälften av de svenska universiteten ochhögskolorna var fria stiftelser, eftersom vi tror påden konkurrens och den tävlan som det skapar.Vi vill också ha statliga skolor, självklart. Detviktiga är dynamiken som skapas. Det BengtSilfverstrand kallar för segregation kallar vi fördynamik. Det är som vi ser det en fördel attverkligen låta varje individ utveckla sig till detyttersta av sin förmåga, i stället för vingklipptsymmetri och jämnstrukenhet, som man kallar förjämlikhet. Det skapar inte ett samhälle som kanbygga välstånd långsiktigt. Varje människa måstekunna utveckla sig till det yttersta.Notera att de högskolor som har anmält sig hargjort det av alldeles fri vilja. Jag lyssnade också påden offentliga utskottshearingen, på alla försök attfå högskolornas företrädare att tillstå att de vartvingade och hotade. Vi som lyssnade konstateradeatt ingen verifierade detta. Det finns i offentligtprotokoll. Tvärtom understryker man att detsjälvfallet är av alldeles egen fri vilja. Skälen till vill bli stiftelsehögskola har citerats i tidigareinlägg, så jag skall inte gå in på det.Däremot vill jag återigen understryka det jagförsökte säga tidigare, men som jag uppenbarligenmisslyckades med att få attförstå, nämligen det skrämmande i att man i denakademiska världen så kraftfullt biter sig fast itryggheten att man upplever frihet som någothotfullt, frihet att själv ta ansvar. Det hotfulla är attkvalitet helt plötsligt blir synlig. Helt plötsligtkommer studenter att kunna välja alternativ, heltplötsligt kommer forskarna att kunna välja andraalternativ. Det finns en risk att ett antal högskolorkommer att upptäcka att de inte räcker till. Dettycker jag är utmärkt bra. Jag tror att de kommeratt vakna och ta konsekvenserna av uppvaknandet.Då har vi fått den positiva kvalitetstävlan som viville ha.Anf. 94 ():Fru talman! Som engagerad utbildningspolitiker iriksdagen blev jag uppriktigt sagt mycket glad närjag såg socialdemokraterna strömma till kammarennär höll sitt anförande. Menden glädjen förbyttes i besvikelse. Detsocialdemokratiska intresset för skolfrågor ochutbildningsfrågor var uppenbarligen ganskakortvarigt.Fru talman! Svensk utbildning skall vara ivärldsklass. Det är nödvändigt för att vi skall kunnahävda oss i den internationella konkurrensen ochdärmed upprätthålla vårt välstånd. En högutbildningsnivå är också ett väsentligt inslag i ettöppet och vitalt samhälle.I regeringsförklaringen finns angivet, liksom i denproposition, Frihet för kvalitet, som harantagit, att universitet och högskolor skall gesstörre självständighet och frihet gentemot staten.Motivet för detta är att större frihet leder till ettökat ansvarstagande, till initiativkraft och ökatnytänkande. Detta i sin tur resulterar i högreutbildningskvalitet.I den allmänna decentraliseringen avutbildningsväsendet ingår stiftelsebildning av ettpar högskolor som ett steg på vägen. De kommeratt ytterligare främja en positiv konkurrensuniversitet och högskolor emellan. En radintressanta profileringar kan förutses. Det kanexempelvis handla om nya och förbättrade formerför samarbete med näringslivet och det omgivandesamhället. Internationellt sett är förekomsten avolika huvudmän en viktig orsak till en dynamiskutveckling av högre utbildning och forskning. Detnormala i andra länder är att universitet ochhögskolor med andra huvudmän kompletterar destatliga universiteten och högskolorna -- så är detännu inte i Sverige.Projektet iJönköping, som skall ha utbildning av ledare ochentreprenörer för mindre och medelstora företagsom sin främsta profil, är ett utmärkt exempel pådetta resonemang. Utredningen påbörjades hösten1990 och det har satsats till dagsdato. Redan från början var näringslivet med iutredningen. Hälften av medlen kommer därifrån,resten kommer från länsstyrelse, landsting,högskola och länets kommuner. Högskolan iJönköping har presenterat ett gediget koncept förutbildning och forskning inom det här området, ochdet håller. Styrkan i konceptet är att näringslivet ärmed på noterna och backar upp hela projektet.Utbildningen vid i vara unik för svenska förhållanden. Demindre och medelstora företagens behov skall liggatill grund för undervisningen och forskningen.Entreprenörskap, integrerat beslutsfattande ochledarskap skall utgöra centrala inslag.Mindre och medelstora företag får allt störrebetydelse som förnyare av ekonomin, och det är härsom de nya jobben skall skapas. Regeringen harvidtagit en hel del åtgärder för att underlätta fördessa företag att växa. Men när det gäller den högreutbildningen och forskningen har begränsadeinsatser gjorts. saknar ekonomutbildningmed inriktning mot entreprenörskap. ärforskningen i entreprenörskap begränsad. Deregionala förutsättningarna för att bygga upputbildning och forskning kring entreprenörskap ärmycket goda i . är god, praktikplatser finns och ingenannan region i har samma förutsättningaratt fungera som ett levandeutbildningslaboratorium för entreprenörsinriktadutbildning. I få regioner finns samma möjlighet attstudera entreprenörskap, tränga in ientreprenörens vardag och lära hur samverkanutvecklas i lokala nätverk.Sveriges relationer med kommer attförstärkas, både i form av ett svenskt EG-närmande och fördjupade kontakter medÖsteuropa. Inom finns mångaexempel på ekonomutbildningar som fokuserar på''European businesss management''. Forskningenkring europeisk ekonomi och europeisktföretagande expanderar också snabbt. Efterfråganpå ekonomer med europeisk inriktning kommer attöka.Privata och offentliga tjänsteaktiviteter harexpanderat snabbt de senaste decennierna.Samtidigt har varuproduktionens tjänsteberoendeökat.EG:s nya regler om fri rörlighet kommer,tillsammans med , att ökakonkurrensen inom flera tjänstesektorer ochsamtidigt skapa nya affärsmöjligheter för svenskatjänsteföretag. Utvecklingen på detta områdeförväntas vara så stark, att den dels skapar enmarknad för ekonomer med särskild kompetensvad gäller tjänster och tjänsteproduktion, delsgenererar nya forskningsbehov.Utomlands är det inte ovanligt att man iekonomutbildningar erbjuder specialisering iservice management. I den svenska utbildningensaknas denna möjlighet, varför det är ett engelägetprofilområde för den internationellahandelshögskolan i då stiftelse?Förutom det jag nämnde i min inledning vill jaganföra följande. Man kan naturligtvis fråga sig omman inte kan realisera projektet inom nuvarandehögskola och former där staten är huvudman. Manskulle säkert kunna göra det mesta undernuvarande former -- eller rättare sagt det somkommer att gälla efter -- men detskulle bli sämre. Beslutsnabbheten är större istiftelseform, och engagemanget är större. Det ärmer dynamik i processen. Jag är övertygad om attsamverkan mellan högskola och näringsliv harbetydligt större möjlighet att utvecklas ochfördjupas, om högskolan har en friare rollgentemot staten. Det är därför som en enig styrelsesäger ja till att bli en stiftelse.Utbildningsdepartementet har slagit fast att ingenhögskola kommer att övergå till stiftelse mot sinvilja. Hela idén bygger på att resp. högskola av egenvilja tar steget mot en stiftelsebildning. Styrelsenför var enig i sitt beslut närvi gjorde vår intresseanmälan och när vi svarade jatill förhandlingar på Utbildningsdepartementetserbjudande om att övergå till stiftelse.Studenter, personal och styrelse är överens. I detsammanhanget vill jag ge ett erkännande till desocialdemokrater som sitter med i högskolansstyrelse och som säger ja till stiftelsebildningen.Det är beklagligt att Socialdemokraterna påriksplanet säger nej till projektet. Jag kan förstårom Socialdemokraterna säger nej tillstiftelseformen av ideologiska skäl, men man bordedå i stället stödja projektet i nuvarande formerinom högskolan. Min fråga till Socialdemokraternaär: Av vilka skäl stöder ni inte i ?Fru talman! Jag hoppas att röstar påmajoritetens förslag, för det vore utomordentligtolyckligt om inte siftelsebildningen fick riksdagensstöd. Då är det tveksamt om och länetblir en ''vinnare'' när det gäller högre utbildning ochforskning.Enligt UHÄ:s utvärderingar /90 och 1990/91 ärHögskolan i en av landets mestkostnadseffektiva högskolor. I det perspektivet ärdet trist att högskolan inte fått ut något av detta iform av fler platser på exempelvis LIF-anslaget. Istället har andra små och medelstora högskolorgynnats av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen.Äntligen bryts mönstret!Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 95 ()replik:Fru talman! Eftersom ställde en fråga tillSocialdemokraterna, tycker jag att det är rimligt attsvara på den.Det finns inte ens en gång antytt,det framgår inte av något dokument eller någonannanstans, att vi skulle vara motståndare tillstilftelse av ideologiska skäl. Stiftelser finns redan istor omfattning och är lämpliga för vissa ändamål.Men det är inte lämpligt att införa regler inom delarav högskolevärlden som innebär attoffentlighetsprincipen på vissa högskolor inte gällerfullt ut och att de olika aktörerna inte har full insyni verksamheten, inte heller allmänheten som ärviktig för att hela högskolesamhället skall fungera.Det är inte fråga om detaljreglering -- det skall viinte ägna oss. Det har vi redan avvecklat i storutsträckning genom ny högskolelag och genomhögskolereformen. Det handlar om att vi skall hamöjligheter i riksdag för att, närförutsättningarna förändras, inomplaneringperioden gå in och vidta de principiellaförändringar som den nya situationen kan betinga.Jag vill alltså slå fast att vi inte på något sätt ärmotståndare till stiftelser. Men i det här speciellafallet, dvs. en praktiskt taget total privatisering medstatliga garantier och pensionsmedel, tar viavstånd. Kan hitta ett enda exempel iomvärlden där man har privatiserat högskolor medpensionsmedel, kan han väl tala om det förkammaren. Det skulle i så fall vara en stor ochintressant nyhet.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag noterar att att Socialdemokraterna inte är emot stiftelserav ideologiska skäl. Nej, det är klart, det finnsandra stiftelser inom andra områden som passarSocialdemokraterna ganska bra. Det förstår jag,eftersom det också gynnar partiet. Men det är påutbildningsområdet som ni är motståndare tillstiftelsebildning av ideologiska skäl. Jag kan förståatt man där är emot det av ideologiska skäl, menvad jag inte förstår är att ni är emot själva projektetsom sådant.Ni har ju sagt nej till forskningsresurserna och tillsamverkan med näringslivet, osv. Ni har inte väcktnågon motion i den här frågan. Däremot harSocialdemokraterna i länet gjort det. Det tycker jagär bra. Jag vill bara fråga vad i projektet ni är emot,och vad det är ni inte tror på. Om ni hade trott pådet, så borde ni i så fall ha tagit upp det i enpartimotion eller i ''förstamajpamfletten'' -- somjag skulle vilja kalla den -- som ni har skrivit. Därborde ni i så fall ha tagit upp detta, men det gör nidess värre inte.När det gäller pensionsmedel har det både i förraveckans och i dagens debatt varit en diskussion omlöntagarfonder och ATP-system och annat. Denfrågan borde vi i alla andra repliker redan hautagerat. Jag tror inte att det skulle föra sakenframåt om jag skulle upprepa det som Per Unckeloch sade. Det intressantaär varför ni är emot projektet. Tala om det, BengtSilfverstrand!Anf. 97 ()replik:Fru talman! Både vid den hearing vi hade och vidde besök jag själv har gjort på Högskolan iJönköping har jag fått mycket klara och entydigabesked om att projektets, Internationellahandelshögskolans, genomförande inte krävdestiftelseform. Det är mycket klart. Det är det endaklara svaret.Apropå uppmaning att vi skall väckamotioner, borde känna till att vi har väcktjust sådana motioner där vi förordar att bl.a.Högskolan i tillförs nya friskaforskningsmedel över statsbudgeten, på etthederligt och ärligt sätt, utan ideologiskaskygglappar. Det skulle innebära en kraftigresursförstärkning för är viktigt att se vilka resurser vi förfogar överoch var vi snabbast och effektivast kan få ut detmesta möjliga av de medel vi sätter in. Det brukarvara någonting som tilltalar borgerligheten, atteffektivt få ut det mesta man kan av insattaresurser.Vi har också en högskola i , som välnågon gång har besökt och känner till. Han kanskeockså känner till att man där har en ganska välutbyggd ekonomisk kompetens, att den ärinternationellt inriktad och även inriktad påföretagsekonomi av den kategori som det nu ärfråga om att bygga upp i Jönköping.För att klart och tydligt sammanfatta svaren: Vi haringa som helst betänkligheter mot stiftelser.Handelshögskolan, som ni från borgerligt håll i daghar tagit upp är ett utmärkt exempel på hur enstiftelse kan fungera och där både staten och privataintressenter tar sitt ansvar. Klarare svar än så kanväl inte lämnas.Det är ganska fantastiskt att få uppleva att UlfMelin m.fl. i den borgerligautbildningsutskottsgruppen sitter och sägerabsolut nej till ytterligare pengar till de mindre ochmedelstora högskolorna i bl.a. , och entid senare lika kategoriskt fastslår att vi inte har rådoch inte heller behov av att bygga upp nya färskaforskningsresurser -- alltså inte heller i Jönköping.Något senare väljer han alltså just för dettaändamål -- observera att jag säger för dettaändamål -- en skola där man skall börja från nollframför den närliggande högskolan i , somhar goda förutsättningar att få exempelvisytterligare en fakultetsutbyggnad, gärna isamarbete med de andra högskolor som finns inomprojektet finns alltså ingen som helst möjlighet, UlfMelin, att på demagogiska eller ideologiska vägarförsöka kringgå kärnproblemet. Jag har svarat klartoch tydligt på alla de frågor som har ställtsoch som nu ställde. Därmed kan viavsluta den här delen av debatten.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det var ganska intressant att BengtSilfverstrand sade att man inte har någonting emotstiftelser. Är det så att man vänder sig motfinansieringsformen, måste jag fråga BengtSilfverstrand: Varför har ni inte då lagt fram förslagom en annan finansiering? Då hade det hela kunnatlösas.Saken är ju den att ni är emot en större lokal frihetoch att man skall minska det statliga inflytandetöver högskolan. Det är vad det handlar om. Erkänndetta!Det är riktigt att man i fråga om deninternationella delen av ekonomutbildningen ärmycket duktig, vilket jag också vill framhålla. Menman har inte någon sådan ekonomutbildning somskall förläggas till och som riktar sig motingenjörskap, småföretag osv. ju bara läsa innantill i det svar som jag fickunder den hearing som vi hade, i vilket detredogjordes just för det som finns i , vadsom inte finns och varför just är så bra.Sedan vill jag också tala om varför -- förutom att jagav ideologiska skäl bejakar detta -- jag tror att detär viktigt att det bildas en stiftelse i . Dethandlar om samverkan mellan näringsliv ochhögskola. I är vi dåliga just på samverkanmellan stat och näringsliv -- där kan vi lära oss avandra länder. Det är då oerhört viktigt attuniversitet och högskolor har en friare roll. I detperspektivet är stiftelsebildningen ett alldelesutmärkt instrument för att få i gång dennasamverkan. Då kan man också generera merpengar från näringslivet, som vi så väl behöver föratt kunna utveckla detta land.Bengt Silfverstrand talade om ekonomutbildningoch forskning. Det är riktigt som han säger. Ni harvelat ha fler platser i , men ni har sagt nejtill att man där skulle få fasta forskningsresurser.Regeringen säger nu ja till detta, eftersomkonceptet är så utomordentligt bra. Det håller ochman tror på det. Det är därför som man säger ja.Svårare än så är det inte.Anf. 99 ():Fru talman! Regeringens proposition nr 231 är ettofullgånget aktstycke. Utbildningsdepartementethar bl.a. uppvaktat KTH, och Högskolani med erbjudanden att dessa skolor iframtiden skall drivas i stitelseform. EndastHögskolan i driver regelrättaförhandlingar, men endast på mycket specificeradevillkor: insyn, offentlighet, direktval av styrelse,frihet från terminsavgift, fasta forskningsresurserm.m. , rektorsämbetet samtlärar- och elevkårerna står gemensamt och enigabakom intresseanmälan, där dessa villkor ärväsentliga.Jag instämmer i den socialdemokratiskareservationens invändningar, att det frånkonstitutionell synpunkt är betänkligt attpropositionen inte har beretts och remitterats pådet sätt som regeringsform och riksdagsordningförutsätter. har fått enanmälan om granskning av detta ärende.Jag instämmer också i att skulle ha tagitslutlig ställning först när förhandlingarna medberörda skolor resulterat i ett färdigt förslag. Jagställer mig också avvisande till attlöntagarfondsmedel på 1,7 miljarder disponeras tillstiftelsehögskolorna. Enligt en överenskommelsemed socialdemokraterna och regeringen skulledessa medel anslås till ATP-pensioner.Även om jag alltså tycker att det är förhastat att förriksdagen lägga fram denna ofullständigt bereddaproposition -- därtill med en finansiering som jaginte kan godta -- ställer jag mig positiv till attförhandlingarna med , förhandlingar vilkas resultathögskolestyrelsen är i sin suveräna rätt att antingenanta eller förkasta.Anledningen till att jag som styrelseledamot förHögskolan i ställt mig bakom enintresseanmälan om stiftelse är att en helt nyhandelshögskola utan alltför långt dröjsmål ärmöjlig att etablera. i länet,, högskolan, länstyrelsens styrelse ochrepresentanter för näringslivet har gemensamtarbetat fram och presenterat ett väl genomarbetatförslag -- har bara enhandelshögskola av internationell klass. Den drivsför övrigt i stiftelseform utan att klagomål harframförts om eventuella nackdelar.Undervisning och forskning i den nyahandelshögskolan skall inriktas på små ochmedelstora företag, både i svenskt perspektiv och iEG-perspektiv. Undervisningen skall delvisbedrivas på engelska och vara av en sådan standardatt den kan mäta sig med goda utländska förebilder.Utländska studenter skall vara välkomna.Vid sidan av de tre storstadslänen har Jönköpingslän flest import- och exportföretag.Handelshögskolan skulle givetvis vara till mycketstor nytta för länet. Utbildningsnivån i företagen ärtyvärr låg, mycket låg t.o.m. i vårt län. Även om desmå och medelstora företagen klarat sig brahittills -- Gnosjöandan är ju berömd långt utanförSveriges gränser -- lever de farligt. Om man inte iframtiden satsar på väl utbildade medarbetare --det s.k. humankapitalet, för att använda en ganskatrist term -- kommer man att stå sig slätt. Sverigeskall ju inte konkurrera med låga lönerutan med kvalificerade produkter, marknadsfördapå bästa sätt. De många små och medelstoraföretagen, som förväntas bli ryggraden i detframtida näringslivet, måste ta till vara allamöjligheter att öka sitt teknikkunnande ochsäljkunnande.Genom sitt centrala läge är något av entrafikknutpunkt i . av Sverigesbefolkning bor inom en radie av frånJönköping. Undersökningar visar att lönsamhetenför att bygga ut högre utbildning är den högsta ilandet utanför storstadsregionerna.Den ordinarie högskolan har under de senaste årenväsentligt breddat sin utbildning. Från att tidigareenligt min mening ha varit alltför inriktad påläraroch förskollärarutbildning, har man i dagingenjörsutbildning och i samarbete medLinköpings universitet snart grundlägganderättsutbildning. UHÄ har givit skolan högsta betygför effektivitet -- genomströmningshastigheten avelever är hög. Den har också det näst största antaletsökande till utbildningsplatser, om man jämför medlandet i övrigt.Fru talman! Det enda som jag helhjärtat kan yrkabifall till i utskottsbetänkandet är attförhandlingarna med högskolan i . Den proposition som betänkandetbygger på har uppenbara brister. Jag kommerdärför att avstå från att rösta vid voteringen.I detta anförande instämde ().Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag vill bara göra en liten kommentartill det som min värderade kollega sade om att regeringen har uppvaktatHögskolan i angående enstiftelsebildning. Det är kanske en sanning medmodifikation. och högskolor fickett sådant erbjudande. Då gjorde Högskolan iJönköping en intresseanmälan i anslutning till dettaerbjudande.Anf. 101 ():Herr talman! Låt mig först slå fast, attutbildningministern i det meningsutbyte han hademed inte försöktehävda att regeringen levt upp till denöverenskommelse som regeringen träffade medSocialdemokraterna . Att ge ordet samråden meningsfull innebörd är att man de factosamråder innan beslut fattas. Så har bevisligen inteskett.En utbildningsminister borde kunna kosta på sig atterkänna detta öppet och inte enbart genom att intehålla fast vid det.Jag har fått ett intressant dokument somförhoppningsvis, om det finns något intresse avsaklighet, en gång för alla skall fastslå att det ärpensionspengar som används förforskningsändamål. Det står så här: Fjärde ochfemte fondstyrelserna samt de femlöntagarfondsstyrelserna omfattas avplaceringsbestämmelser. Sedan står det: Avrambestämmelsen framgår att de ifrågavarandefondstyrelserna skall inom ramen för vad somgagnar ATP-försäkringen och är förenligt med denallmänna ekonomiska politiken samt medbeaktande av kreditmarknadens funktionssättförvalta anförtrodda medel genom placeringar påriskkapitalmarknaden.Det är exakt samma förhållande med de fem s.k.löntagarfonderna -- fjärde och femte AP-fonderna.Dessutom går avkastningen av de fempensionsfonderna oavkortat till pensionssystemet.Jag tycker att någon form av intellektuellhederlighet borde kunna få finnas också i en debattmed så ideologiska övertoner som denna. Såförhåller det sig i varje fall.Jag hör till dem som anser att debatten då och dåhar varit något yvig. Varje gång jag har använt ettcitat som har kunnat leda till den kategorin avomdömen har jag varit noga med att citera korrekt.Jag citerade vad Per sade vid den hearingsom vi hade . Han sade att hela pallenskulle bli halt om den tredje reformstrateginsprack. Det är motsägelsefullt.Vid samma hearing sade : Det kanväl inte vara så farligt om av studenterna och10 % av forskningsanslagen omfattas av detta. Avdetta drar jag slutsatsen att denna hälta inte baragäller Per utan samtliga borgerligaledamöter i utbildningsutskottet, därCenterpartiet, kds och fortfarande intehar sagt sin mening.Med tanke på att frånCenterpartiet så kraftfullt fördömde den s.k.stiftelsereformen borde faktiskt hederligheten inågon mån påverka att gå uppi debatten i kammaren och förklara för oss varförCentern har ändrat uppfattning.Anf. 102 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vet inte om det går att övertygaBengt Silfverstrand om hans eget partis historia.Jag har arbetat med detta och vid ettoräkneligt antal replikskiften få minnas vad som ändå är modernsocialdemokratisk partihistoria. Men BengtSilfverstrand väljer att förträngaoch glömma. Det som hände vartydligen obehagligt.Ännu obehagligare förefaller det nu att vara att taupp denna fråga igen, och allra mest obehagligt äratt avveckla vad som så smärtsamt förSocialdemokraterna infördes i strid i svenskafolkets intressen.Det är alldeles sant, , att densocialdemokratiska regeringen av tekniska orsakerförde samman pensionsfonderna ochlöntagarfonderna. Det gör inte löntagarfondernaett endaste dugg mer delaktiga i pensionssystemet.Pensionssystemet har vi byggt upp för att tryggapensionerna. Löntagarfonderna avvecklar vi bl.a.av samma skäl.I fråga om samrådet vill habekräftat att samråd inte ägde rum. Jag skall be attfå bekräfta att ett samråd ägde rum enligtöverenskommelse. Till skillnad från BengtSilfverstrand var jag med. Jag vet vad som hände.Herr talman!