prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — Fråganär vilka alternativ som och har till det som står oss till buds.Det ligger mycket av sprängkraft i svenskenergipolitik, en konflikt mellan kortsiktigalösningar och förslag och de mera långsiktigafunderingarna.Regeringen vill nu satsa på biobränsle, och det ärbra. Vi har ett överskott på skogsråvara sominte efterfrågas av vår skogsindustri.Returpapperet har ganska snabbt helt förändratsituationen när det gäller skogsbruketsavverkningar. kan vi få möjligheter attkonvertera oljebaserade och kolbaseradekraftvärmeanläggningar till biobränsle. Vi kanockså börja tillverka etanol av skogsbränsle ochdärmed kanske successivt ersätta bensin och dieseli våra fordon.Men inte kan någon av oss tro att de ungefär 20miljoner kubikmeter skog som står till vårtförfogande skall på något sätt utgöra en ersättningför kärnkraftsel. Då uppstårnaturligtvis frågan om vi i stället kan spara. Kan viutveckla energisparande teknik? Ja, naturligtvis,men det blir bara en droppe i havet. Det ger enbartmarginella tillskott.Vi har, som vi alla vet, en hög arbetslöshet iSverige. Hela regeringspolitiken är inriktad på attbygga ut den industriella sektorn. Vi vill att företagskall flytta till och investera här.Småföretag skall startas i det sammanhanget. Vi villockså gärna se att våra viktiga exportindustrierinvesterar och bygger ut för att därigenom kunnaerbjuda våra arbetslösa arbete.Men detta kräver mera av energi, inte minstelenergi. Den svaga ökningen, ja, t.o.m.minskningen av efterfrågan på el, som tar till intäkt för att man ganska snabbt skallkunna stänga av två reaktorer, ligger i viss mån tillgrund för den industrifientliga energipolitik somalldeles speciellt bär signum.Vi står, herr talman, inför svåraomställningsproblem, både med tanke på våramöjligheter att bygga ut vår industriella sektor ochbereda arbete åt många och med tanke på att vi sompolitiker kanske måste sätta oss ned och omprövavår energipolitik.Vi har all anledning att fundera litet mera över vårlångsiktiga energipolitiska framtid.Runt om i världen satsar men på fusionsforskning.Runt om i världen satsar man på fissionsforskning.Runt om i världen satsas stora belopp på solenergi.Man försöker komma underfund medfotosyntesens möjligheter att omvandla ljus tillenergi. Man satsar på en utveckling avbränsleceller. Man satsar på lagring av energi,bilbatterier, supraledning och mycket annat.Men trots att ofantliga forskningsinsatser görsvärlden runt har vi fortfarande en mycket lång vägatt vandra. Det vi behöver i är enekonomisk tillväxt. För det krävs energi, till rättpris.Låt oss gå framtiden till mötes med mera öppnaögon och öron och forma vår energipolitik så attden är flexibel inför de utmaningar som vi framövermed all sannolikhet kommer att möta. Vi är på vägoch har redan tagit stora steg mot en miljövänligareenergiproduktion, och det kan vi i varastolta över, men vi har ännu inte nått ända fram.Därför vore det olyckligt med energipolitiskalåsningar under 90-talet.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag känner mig av naturliga skäl merabefryndad med energipolitik än medPer-Richard Moléns, även om tyvärrinte stod loppet ut. De markeringar som gjordes avSocialdemokraterna och av under den socialdemokratiskaregeringsperioden var framsynta även urenergipolitisk synvinkel.Per-Richard Molén är, som sig bör, konservativäven på industripolitikens område. Man skall låtaföretagen sköta sig själva och ge dem lättnader ideras verksamhet. Vi vet av lång erfarenhet att detinnebär att man riskerar att bevara gamlaenergistrukturer och föråldrad teknik och att manfår svåra omställningsproblem när marknadenhinner upp de svenska företagen och när företagfrån länder vars regeringar är mera framsynta änden nuvarande borgerliga regeringen konkurrerarut våra svenska företag.Den vanliga frågan som dyker upp är: Vilka äralternativen? Alternativen har upprepats i 20 år:effektivare teknik, sparande och biobränslen.När det gäller biobränslen kan jag nämna att vi närvi deltog vid ett möte på fick höra där har skjutit upp sina ganska storslagnaplaner på att satsa på biobränslebaseradelproduktion. Det finns inga skäl till att fullföljadem, eftersom det finns gott om el.I mindre men inte obetydlig utsträckning finnsockså vindkraft. nämndesolkraft som internationellt mycket intressant menäven i viss mån intressant i . Detsammagäller i viss utsträckning också samarbetsprojektnär det gäller vågenergi. Detta är de kändaalternativen.Jag vill ställa en fråga till omhändelserna --1993: Har de storasäkerhetsproblemen med den svenska kärnkraften,som kallas -- och jag är beredd att instämma i det --världens mest säkra kärnkraft, fått Per-RichardMolén och regeringspartierna att reflektera överkärnkraftens säkerhet och dess ställning somframtida källa för elförsörjning?Anf. 58 ()replik:Herr talman! Vi befinner oss i ensituation där vi har stora industriella problem ochen hög arbetslöshet. Lönsamheten inom vårtnäringsliv är mycket låg. Vi har haft och har rättmånga svåra omställningsproblem. För att på nyttfå fart på och för att få en utökning av denindustriella sektorn är vi tvingade att på något sätttillgodose den efterfrågan på el som finns.I mycket sammanfaller min och när det gäller kärnkraften och desssäkerhet, och det gäller även beträffande resultatenav forskning och teknisk utveckling. Men jag villinte dela mycket positiva inställningtill forskningens möjligheter att snabbt ta fram nyatekniker som skall kunna ge spareffekter ochneddragningar av elkonsumtionen.På den sista delen av frågan, omsäkerhetsproblemen och avstängningarna av defem reaktorerna, vill jag säga att det ändå ger ossen form av trygghet att vi i har så högasäkerhetskrav och en sådan kontroll på dennaverksamhet, inte minst via SKI, att man behärskarproblemen. Utvecklingen har ju inte stått stillasedan tidigt 70-tal, när man beslutade om densvenska kärnkraften. Jag tror att man liggerkolossalt långt framme när det gäller att behärskaden säkerhet som vi har all anledning att kräva.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag vill ta upp det sista först. Det finnsett mycket svårt problem, nämligen den bristandeerfarenheten av gamla reaktorer. Det finns ingenegentlig internationell erfarenhet av hur gamlakärnkraftsreaktorer beter sig. Vi måste vänta ossdet oväntade. Därför måste vi vara oerhörtförsiktiga och vidta mycket noggrannasäkerhetsåtgärder. Den mest radikalasäkerhetsåtgärden är ju att göra sig av med dennafarliga energikälla så snabbt som möjligt.När det gäller forskning och utveckling kan mansäga att beträffande de alternativ som jag nämndeär den mest intensiva och grundläggandeforskningsfasen passerad. Man är så långt frammeatt det som i stället behövs är att i stor omfattningfå in produkterna på den svenska marknaden. Detgäller att stimulera företagen till investeringar.Våra diskussioner om den svenska krisen harhandlat alldeles för mycket om att flyttamomssatser uppåt eller nedåt, om huruvida detskall vara billigare att bo eller att tälta osv. Detborde satsas mera på att stimulera investeringarsom rustar det svenska näringslivet för framtidenoch som gör det förmånligt för företagen att byta sigtill energisnål och ren teknik. De kommer attkonkurrera i en situation där omvärlden kräver ensnål och ren teknik.Vi har chansen att i dessa hänseenden få enkonkurrensfördel, men det krävs snabba insatserför detta. Den nuvarande krisen är den rättatidpunkten för sådana investeringar i det svenskanäringslivet. Sådana åtgärder moderniserar ochskapar jobb. Härigenom kan statliga medelanvändas på ett så vettigt sätt som möjligt i ställetför till i stor utsträckning passiva åtgärder. Man kanaktivt skapa riktiga jobb och upprusta bådekompetensen inom arbetskraften och den svenskaindustrins konkurrenskraft.Anf. 60 ()replik:Herr talman! Regeringens näringspolitik är heltinriktad på att sänka skatter och arbetsgivaravgifteroch att på många andra sätt höja näringslivetslönsamhet. Det är just genom lönsamheten som vihar möjligheter att byta ut gamla, mindre effektivaindustri- och maskinenheter mot nya.Det vore glädjande om och kunde ställa sig bakom denna regeringenspolitik. Då skulle hans syften bättre uppfyllas ängenom den mycket destruktiva näringspolitik somVänsterpartiet och nu står för.Anf. 61 AXEL () replik:Herr talman! uppehöll sig i sittanförande nästan uteslutande vid de bekymmerhan ser i samband med övergången till ett annatresurssnålare energisamhälle . Därförvill jag i min replik också diskutera den här fråganlitet mer med . Det ansluter tillvår reservation nr 1.Den pessism som ger uttryck förborde i utskottsarbetet ha lett till att den borgerligamajoriteten mera aktivt skulle ha deltagit i dediskussioner vi förde om behovet av att trycka påregeringen när det gäller insatser för att skynda påomställningen. Det gäller såväl sparprogrammensom övergången till inhemska förnyelsebaraenergikällor.I den här är flertalet partier -- samtligaregeringspartier och Socialdemokraterna med stödav parti -- överens om det vi kallarför energiöverenskommelsen. Detta förpliktar osssom är ledamöter av riksdag och som harställt upp på det här att göra allt som står i vår maktför att se till att tiden utnyttjas effektivt. Enligt våruppfattning sölar regeringen i den här frågan. Mannöjer sig -- även den borgerliga majoriteten iutskottet som jag citerade -- med begrepp som''synes'' och ''torde'', när man måste ha en merabestämd uppfattning om hur det här skall gå till.Herr talman! Jag yrkar därför än en gång bifall tillreservation nr 1.Anf. 62 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det finns all anledningatt använda orden ''synes'' och ''torde'' motbakgrund av det krav och behov av en vissödmjukhet vi ändå måste känna, inte minst medtanke på de ofantliga insatser när det gällerforskning och teknisk utveckling -- som inte barahar gjorts i utan även runt om i världen --som ännu egentligen inte gett några konkretaanvisningar om hur ersättning av olika befintligaproduktionsanläggningar skall kunna ske. Jagtycker inte att det är fråga om försiktighet utantvärtom om en kraftfull och långsiktig inriktning påregeringens politik.Man satsar på elkraft. anslårman 100 miljoner enligt en femårsplan och 750miljoner för effektivare användning av energi. I åranslår man också för insatserpå ny energiteknik när det gäller vindkraft,solvärme och biobränsle. Socialdemokraternaföredrar i stället att lägga pengarna i Baltikum.Man lämnar bidrag till energiteknikfonden med 72miljoner, och bara anslås 221 miljoner kronortill energiforskning. anslås tillbiobränsleeldade kraftvärmeverk och vedpannor.Bara under det här året satsas över 1 miljard kronorpå energiforskning och teknisk utveckling för skall kunna skapa möjligheter till en övergång.Jag är helt övertygad om att det kommer att ge ettgott resultat. Mycket av det här är Axel Anderssonoch Socialdemokraterna med på. I det avseendettror jag att vi kan känna en optimism. Men på kortsikt tror jag att vi måste inse verklighetens bistraansikte och vara ödmjuka inför framtiden.Anf. 63 AXEL () replik:Herr talman! I ett avseende delar jag Per-RichardMoléns uppfattning, nämligen att vi måste närmaoss problemen med ödmjukhet. Det innebär dockinte att vi skall sitta stilla och lägga armarna i korsoch vänta på att andra skall uträtta allting. Det ärgott och väl, , med de summorsom räknades upp och som regeringen satsar. Hurmycket pengar vi än satsar är det risk förförseningar om inte en aktiv regering pressar på såatt de som får dessa pengar med förtroendet att deskall forska och utveckla också gör det. Jag sägerinte detta för att jag skulle vara säker på att man ärpassiv ifrån forskarhåll. Det har dock aldrig skadati historien med en aktiv politisk ledning för viktigapolitiska frågor -- och inte heller i detta fall.Anf. 64 ()replik:Herr talman! Nog satsar den här regeringen på enlång rad områden för att uppnå resultat. Vi kan sompolitiker och politiska instanser anslå medel, menvi måste ändå -- därvid har jag inte sammauppfattning som Axel -- förlita oss påandra. Det är inte vi här i som skall tafram den mest eleffektiva utrustning som skallkunna vara till glädje för industrin. Det är inte visom konstruerar vedpannorna. Vi anslår medel.Jag är helt övertygad om att inte minst våra duktigasvenska forskare skall kunna ta fram det här, mendet tar tid.Ett bra exempel på våra insatser på det här områdetgäller etanol. Regeringen har lagt fram ett förslagdär det konstateras att etanoltillverkningen i förstahand bör baseras på skogsbränsle och mindre påjordbrukets grödor. Utskottets majoritet har velatgöra ett uttalande till regeringen om att det nubörjar bli dags att anslå medel för enförprojektering av en fullskaleanläggning. Jagtycker att det är en klar viljeinriktning om att vi nupå något sätt skall hitta någonting för att ersätta denbensin och diesel som vi använder i våra bilar. Vi äralla överens om att dessa bränsletyper inte kommeratt leda till särskilt bra miljö eller till lyckaframöver.Anf. 65 ():Herr talman! Rimligtvis kan jag hålla med AxelAndersson om att det är mycket viktigt att varaeniga på energiområdet beträffande de satsningarsom skall göras framöver. Denenergiöverenskommelse som gjordes mellanCenterpartiet, Socialdemokraterna och Folkpartietvar naturligtvis mycket viktig och nyttig. Den blirju inte sämre av att andra partier har anslutit sig tillden. Det är en styrka att man kan ha ett någotsånärenigt uppträdande inför framtiden.Sedan är det helt klart att det finns en delmeningsskiljaktigheter när det gäller i vilken taktoch omfattning åtgärderna bäst skall genomföras.Det har ändock hänt en hel del saker under desenaste två åren. När man åker omkring i landetmärker man att vi har en ökad satsning påbioenergi. Vi har mycket stor användning avbiobränslen på ett antal ställen som jag har besökt,t.ex. håller påmed att bygga en förgasningsanläggning förvedbränsle i . Det görs satsningar även påandra områden. Detta medför att möjligheterna attutnyttja biobränslen ökar.De satsningar som här har redovisats för att etanolskall kunna ersätta bensin och dieselolja är ocksåviktiga. På samma sätt är satsningarna påvegetabiliska oljor -- som jag pratade om tidigare isamband med behandlingen av ett annatbetänkande på jordbruksutskottets område --mycket viktiga. Det här har kommit nu.Förändringen av dieselskatten är ett exempel på attbioenergin har getts ökade möjligheter och bättrekonkurrenskraft. Det är så vi kan vinna framgång idet här sammanhanget.Centerpartiet har som sin målsättning att detframtida energisystemet måste baseras på förnybarenergi. För oss är det en självklarhet att sådanenergi skall produceras över hela landet. Styrkan ide förnyelsebara energikällorna är att de finnsöverallt -- bioenergi, vindkraft, solenergi m.m. Detär också viktigt att vi kan producera el i debiobränslebaserade anläggningarna. Det finnsexempel på att man även i ganska små anläggningarkan producera både värme och el. Det sägs iblandatt man inte kan göra det. Det finns forskare somhar utvecklat det här och har små anläggningar ipraktisk drift. Jag har varit i och tittatpå sådana här anläggningar, där man också tar ut elmed en ganska liten panna. Enligt dem somanvänder sådana här anläggningar är de bådeekonomiskt och tekniskt bra både för kommunenoch för användarna.I energiöverenskommelsen togs också frågorna omkärnkraftens framtid upp. Det är ganska klart attmålsättningarna för kärnkraftens avveckling liggerfast. Möjligheterna att få in de alternativaenergikällorna hänger också samman med detutrymme som finns på energimarknaden, i det härfallet på elmarknaden.Det är utan tvivel på det sättet att vi har ettöverskott på el. Det manifesteras av att man ivärmeanläggningar går in med en ganska stormängd el för att få fram fjärrvärme. Det äregentligen inte nödvändigt, och det skulle inte skeom vi inte hade haft ett överskott.Därmed sammanhänger också introduktionen avde nya energislagen med att utrymme skapasgenom att reaktorer ställs av. Det är alldeles tydligtatt det är den vägen vi måste gå. Efter hand somreaktorerna blir slitna och kräver reparationer skallde också ställas av för att ge möjligheter till denövergång till andra energikällor som ju faktisktriksdagen har fattat beslut om. För ärdet här en viktig fråga.Över huvud taget kommer hela satsningen påkretsloppssamhället att öka satsningarna påbioenergi och andra biologiskt inriktade material.Industrisamhället har ju i stor utsträckning hittillstagit sina resurser från de fossila bränslena och defossila materialen, och det är detta som har skapatbekymren med koldioxidutsläpp och utsläpp avandra förorenande ämnen, det som vi nu skallkomma bort från.För att vi skall få en hållbar utveckling är det viktigtatt vi tar de resurser som vi behöver från skogen. Vihar mycket skog i . Vi har en storskogstillväxt, och vi har en möjlighet att öka uttagetur skogen och att använda skogen till just energi. Vikan ta råvara från åkern. Vi har också där, liksomäven i havet, möjlighet att öka produktionen avenergi.Biobränslekommissionen, som tittade på den härfrågan, redovisade att det finns möjlighet att fåkanske från biobränslena. Även om dettainte är tillgängligt , är det en möjligutvecklingsväg, som vi på det sättet kan träda in på.Det ger också ett hållbart, ett säkrare och ettmiljömässigt riktigt samhälle. Det är på det sättetvi skapar kretsloppssamhället.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i det betänkande som vi nu behandlar.Anf. 66 ():Herr talman! Låt mig först uttrycka viss förvåningöver att inte räknade in kds blanddem som gett tydliga signaler i fråga om attkärnkraftsavvecklingen skall fullföljas. Det måstevara en tillfällig lapsus i minnesfunktionen hos denledamot som jag annars tillmäter god kunskap i dehär frågorna.Jag skall inte i onödan förlänga debatten genom atttala om alla de goda delar i betänkandet som detråder stor enighet omkring. I mitt inlägg vill jagendast beröra en liten men viktig del avbetänkandet, nämligen kärnkraftsfrågan och enviss del i energiöverenskommelsen, som också fåttsin förankring i regeringsförklaringen.Energiöverenskommelsen talar tydligt om en årligkontrollstation för att vi skall belysa hurfullföljandet av kärnkraftsavvecklingen går till. Enhel del energipolitiska beslut har fattats av regeringoch riksdag , beslut som ärpositiva. Men, herr talman, en redovisning frånNUTEK av dagsläget inom energiområdet är intemöjlig, inte ens med bästa vilja i världen, attbenämna kontrollstation. Det är uppgiftatt redovisa den faktiska situationen, och så harockså skett. Utifrån bl.a. det materialet är detdepartementets och regeringens uppgift attformulera och redovisa de energipolitiskaslutsatserna, slutsatser som skall sättas in i detlångsiktiga perspektivet och stämmas av motbeslutet att avveckla kärnkraften . Dettaär helt i enlighet med energiöverenskommelsen ochdärmed regeringsförklaringen. Det självklarakonstaterandet att energibalansen är stark kan inteanses uppfylla löftet om en årlig kontrollstation.Herr talman! Här måste jag uttrycka ett visstmissnöje över det sätt på vilket regeringen harbehandlat frågan. I ett inlägg i denna kammare den15 hävdade jag att en parlamentariskavvecklingskommitté borde tillsättas. Motbakgrund av det jag här har lyft fram konstaterarjag att behovet av en avvecklingskommitté kvarstår.Den frågan, liksom frågan omkärnkraftsavvecklingen och kontrollstationen,möts i propositionen av en dånande tystnad.Anf. 67 ():Herr talman! Det var ettförbiseende. Jag är mycket väl medveten om bådede markeringar som kds som parti har gjort och desom har gjort från talarstolen.När jag ändå har ordet vill jag instämma i desynpunkter som förde fram vad gällersättet att hantera kontrollstationen. I betänkandetredovisas , och den redovisas ibudgetpropositionen, men den politiskabearbetningen och slutsatserna, förslagen tillåtgärder som skulle komma i och med , saknas.Jag vill också instämma i de synpunkter somRoland Lében förde fram angående behovet av enparlamentarisk . Jag troratt vi var på samma sida när det röstades om denfrågan i kammaren tidigare.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /93:JoU19 och näringsutskottetsbetänkande /93:NU28.Jordbruksutskottets betänkande JoU19Mom. 3 (ambitionsnivån i den nationellaklimatpolitiken)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 5 (en nationell strategi 2000)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 10 (prövning)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot121 för reservation 4 av m.fl.Mom. 12 (en studie av klimatförändringarna)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot121 för reservation 5 av m.fl.Mom. 14 (internationell koldioxidbeskattning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motion1992/93:Jo88 av -- bifölls medacklamation.Mom. 16 (miljösatsningar i )Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 16för reservation 6 av . 18 (miljöklassystem för motorfordon m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot120 för reservation 7 av m.fl.Mom. 23 (kärntekniskt samarbete m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 24 (samordning av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och miljöåtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 16för reservation 9 av . 26 (en redovisning av miljösamarbetet medde baltiska staterna)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot120 för reservation 10 av m.fl.Mom. 31 (Östersjösamarbetets utformning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot119 för reservation 13 av m.fl.Mom. 32 (ett nytt anslag till åtgärder förmiljöanpassad energiförsörjning i m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot120 för reservation 14 av m.fl.Mom. 42 (avvecklingsplan för blyad bensin m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot122 för reservation 20 av m.fl.Mom. 44 (miljöanpassade drivmedel)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 54 (ersättande av fossila bränslen/kärnkraftmed skogsbränsle)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot121 för reservation 26 av m.fl.1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU28Mom. 1 (allmänna riktlinjer)Först biträddes reservation 1 av Axel Anderssonm.fl. med 114 röster mot 11 för meningsyttringenav i motsvarande del. 140 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 151röster mot 121 för reservation 1 av Axel Anderssonm.fl.Mom. 2 (en klimatstrategi inom energiområdet)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot120 för reservation 3 av Axel m.fl.Mom. 8 (främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 10 (insatser för ny energiteknik)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 17 (förutsättningarna förnaturgasverksamhet i AB,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot111 för reservation 8 av Axel m.fl.Mom. 21 (avveckling av kärnkraften)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 36 (statens ansvar för anställda inomVattenfall AB)Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot121 för reservation 9 av Axel m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under dagens sammanträde skulle företastill avgörande vid arbetsplenum onsdagen den 2juni.4 § Grundläggande högskoleutbildningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU14 Grundläggandehögskoleutbildning (prop. 1992/93:169).Anf. 68 ():Herr talman!