prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Dokumentlöshet skall medföraavvisning om inte särskilda omständigheter kanvisas. Fingeravtryck skall tas på alla asylsökandeoch register upprättas inom ramen för detinternationella samarbete som växer fram.Utresekontroll bör också övervägas för att manbättre skall kunna veta vilka som befinner sig ilandet. Det är bara naivt att tro att det inte finnsinvandrare som bluffat om sin identitet eller somföretett falska handlingar i samband med ansökan.Kommunernas möjligheter att klara integreringenav invandrarna diskuteras nu livligt. Låt osskonstatera att den reguljära arbetsmarknaden istort sett är stängd för de allra flesta invandrare.Åtskilliga invandrare, inte minst de lågutbildade,går direkt ut i socialpensionering, dvs. ettpermanent beroende av socialbidrag. Vidare harfolkpensionsreglerna förändrats, vilket medfört enytterligare ökning av socialbidragskostnaderna.Kommunerna pekar också på problemen medsekundärinflyttning. Gnissel i samarbetet mellanolika myndigheter förekommer.Generalschablonen upplevs som otillräckliggenerellt sett, och den täcker dessutom inteanhöriginvandringen fullt ut. I längden går det inteatt staten ansvarar för invandringspolitiken, medankommunerna får stå för en allt större, ökande delav kostnaderna.Vi måste nu analysera vilka institutionella hindersom finns, och som hindrar att arbetsuppgifter isamhället utförs. De invandrare som uppbär bidragskall utföra arbetsuppgifter eller studera. Det ärnödvändigt att med friska ögon analysera och seöver hela regelverket, som snarare utvecklarmänniskor till klienter än till ansvarstagande ochkreativa individer. Många invandrare skulle klarasig jättebra om de bara fick en chans.För att flykting- och invandringspolitiken skalllyckas krävs en nödvändig förståelse och en positivinställning bland medborgarna, och jag tror att detgår att åstadkomma. Men då behövs enuppstramning och ökad tydlighet, som vislår fast att vi skall ha en humanitärt prägladinriktning av vår flykting- och invandrarpolitik.Anf. 180 (nyd) replik:Fru talman! har pratat medmånga människor som han mött i olikasammanhang, och han pekar på en mängd problem.Han sade att man möter många frågor och påstodockså att han tar de frågorna till sig. Det är dåmärkligt att egentligen inte bryrsig om vad dessa människor säger. Man fortsättermed precis samma politik som tidigare, utan att tahänsyn till vad människorna verkligen tycker ochtänker.Annars ställer vi gärna upp på många saker somGustaf tog upp. Det gällerdokumentlösheten, kravet på att man skall kunnaidentifiera sig när man kommer in i landet,utresekontroll och mycket annat.Gustaf von tog sedan upp institutionellahinder. Genom att man i stort sett bara skulle taemot kvotflyktingar, anser vi i Ny demokrati attInvandrarverket kan avvecklas i sin helhet. Det blirju nästan inga människor som söker asyl vid vårgräns. Den här tanken uttrycktes redan för ett årsedan av och ien skrivelse till regeringen . I densades att man egentligen borde satsa mer påkvotflyktingar och i möjligaste mån begränsamöjligheterna att söka asyl vid vår gräns.Jag vill fråga : Delar niuppfattningen att det vore bra om vi avveckladeInvandrarverket och såg till att vi bara tog emotkvotflyktingar?Anf. 181 (m) replik:Fru talman! När man lyssnar på nydemokrater iallmänhet och här på Moquist i synnerhet, fårman intrycket att nydemokraterna egentligen intevill släppa någon jäkel över bron, om jag får ta tillett sådant uttryck. Det kan jag inte acceptera.Däremot måste en förankring bland människorske. Människor måste kunna lita på att de som fårasyl i och får stanna också har mycketvälgrundade skäl därtill.Därför kan vi i längden inte ha en flykting- ochinvandrarpolitik, eller asylpolitik, som skiljer sigsärskilt mycket från övriga länders asylpolitik. Dåfår vi en s.k. pull-effekt, en magnetisk effekt. Folkkommer att vända sig till i första hand,eftersom de vet att andra länder har en merrestriktiv hållning.I stället måste vi samordna vårt regelverk ochregelsystem och utveckla det internationellasamarbetet på olika sätt. Det innebär på kort siktinte att man avvecklar något invandrarverk.Däremot kan jag tänka mig att man kanske gör omdet till en immigrationsmyndighet och särskiljerförläggningsverksamheten. Det är möjligt.Men jag vill alltså inte gå så långt somnydemokraterna föreslår i sitt program. Det är intemöjligt för mig att gå med på någonting sådant.Anf. 182 (nyd) replik:Fru talman! sade att Nydemokrati förespråkar att vi inte skall släppa någonjäkel över bron. Det gör vi inte alls. Det är konstigtatt kan säga det efter att kanskeha tittat på vårt flyktingpolitiska program.Vi säger: Låt oss ta emot kvotflyktingar. Detfrämsta skälet till det är att de ärkonventionsflyktingar. Vi kan på plats säga attdessa människor har behov av personligt skydd. Vifår också ett grepp om vilka kostnader Sverigeanser sig kunna ställa upp med.Som det nu har varit har vi inte kunnat råda överdessa omständigheter. Människor har sökt asyl, ochvi har prövat tillstånden -- om de över huvud tagetfår vara kvar i eller inte -- . Det hardragit på svenska staten en mängd kostnader.Vi kan gott tänka oss att ta emot t.ex. 4 000kvotflyktingar , vilket kanske skulle generera6 000 personer i anhöriginvandring. Det skulleinnebära 10 000 . Vi har över huvud taget intenämnt några siffror, men vi har heller inte sagt attalla som kommer hit skall stoppas.Däremot har vi sagt: Se till att människornakommer hit under ordnade former. Se till att vi haren så liten administration som möjligt för den härverksamheten. Då får vi de människor som harstörst behov. De andra katastroflyktingarna hjälpervi på plats.Anf. 183 (m) replik:Fru talman! För det första är det så att dekvotflyktingar som kan bli aktuella i normalfalletinte är s.k. Genèvekonventionsflyktingar. Dekanske har en annan status. Men de befinner sigändå på UNHCR:s läger, och i samverkan medUNHCR gör man bedömningar av vilka som skullefå komma hit på vår kvot.Detta, , är någonting som vi frånmoderat håll har drivit långt innan nydemokraternaens kom till. Därvidlag har ni i så fall anslutit er tillvår ståndpunkt. Vi vill göra asylbegreppet snävare,det är riktigt, och vi vill ha en ökad kvot. Det ärockså riktigt. Där tycks vi ha liknande åsikter.Men det är inte samma sak som att säga att de skallkunna visa upp dokument på att de är förföljda ochalla möjliga andra saker, som ni har föreslagit. Detär det jag vänder mig emot.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 184 () replik:Fru talman! Repatriering är det viktigt att ha mednär det gäller flyktingar från många olika länder ivärlden. Så fort det blir ett annat läge i derashemländer -- ett krig är slut, en regering är utbyttosv. -- vill merparten av flyktingarna återvändahem. Det bör därför föras en medveten politik föratt underlätta för dem att göra det.Gustaf von pratar som om det vore lätt att fåuppehållstillstånd i . Antalet personersom beviljades uppehållstillstånd under det förstahalvåret var 4 447 totalt, medUtlänningsnämndens och Invandrarverketsuppgifter sammanräknade.Man vet också att nästan var fjärde asylsökande harvarit utsatt för tortyr och att en del avvisas trotsvälgrundad fruktan för att de skall torteras på nytt.Sten vid sägeratt så många människor som blivit torterade haravvisats från att detkan jämföras med baltutlämningen.Det är ju verkligen att spä på främlingsfientlighetom man går ut och pratar ungefär som omekonomiska asylsökande och lycksökare kundekomma till . Det är faktiskt mycket svårt attfå uppehållstillstånd i . Många somskulle behöva stanna och som vid en bättreprövning verkligen skulle anses vara flyktingarenligt konventionen blir tillbakasända.Anf. 185 (m) replik:Fru talman! Det är ju väldigt svårt med denpraxisbildning som sker. Det har talats om attpraxis nu gradvis har skärpts och att kraven ärhögre. Det är möjligt. Det får den utvärdering visasom invandrarministern har beställt.Det är inget tvivel om att det är frågaom gränsfall. Vad vi föreslår är attGenèvekonventionen skall vara basen för enbedömning, och utöver det måste tillstånd föruppehåll också kunna ges av visade humanitäraskäl. Jag inser att det kommer att bli en skärpning,men vi har ändå inget riktigt val.Vad som sker är ju att människor kommer istörre utsträckning till än till andra länder,just därför att vi har en profil som ett land med engenerösare lagstiftning. Vi har det -- låt vara atttillämpningen av den har skärpts . Detär bättre och mer humant att vara klar och tydlig pådenna punkt. Då vet människor att det är på ettvisst sätt här, och därmed är de mindre benägna attta en chans.Det är denna lärdom vi får dra av exempelvis detstora inflödet av kosovoalbaner. De har alltså valtut därför att de tror att det här finns enchans, eftersom vi har en sådan profil. Sedan skalldessa fall utredas, ett efter ett, med långaöverklagningar. Det är ingen human politik attlägga upp det på det sättet.Många människor blir självfallet förtvivlade när detbörjar gå upp för dem att de blir utvisade. Vi måsteha klara och entydiga regler, så att människorförstår och kan bedöma i förväg vad som kommeratt hända om de försöker. Det är inte samma saksom att vara inhuman, utan det är bara att vara klaroch tydlig. Jag tror att det är en human inställningpå längre sikt.Anf. 186 () replik:Fru talman! Det som redovisar äregentligen ingen skärpning, utan det är läget ,förutom när han tar exemplet med kosovaalbaner.I Kosova har människor haft det fattigt ochbedrövligt , men de har inte flytt för det.Men pågår också där en rensning på etniskgrund.Det handlar om tolkningar avGenèvekonventionen, där det talas om den som harvälgrundad fruktan för att söka sitt eget landsskydd, på grund av förföljelse, på etnisk, politiskeller religiös grund. Det är precis vad som händer iKosova . Människor misshandlas, arresteras,torteras och råkar på andra sätt ut för grovakränkningar av mänskliga rättigheter, just på etniskgrund.Anf. 187 (m) replik:Fru talman! Det går inte i längden för att haen avvikande flykting- och invandrarpolitik jämförtmed våra grannländer och övriga västeuropeiskaländer. Det är därför som Flykting- ochinvandrarpolitiska kommittén, som jag själv är medi liksom och andra, har begärt att medstor skyndsamhet få en belysning av vilka regler ochvilken praxis som gäller i övriga på dethär området. Invandrarministern har i sina direktivsärskilt nämnt att vi skyndsamt skall ta fram detta.Detta kan föranleda förslag från kommitténs sidaom att ändra asyllagstiftningen, för att den skallanpassas till någon form av europeisk praxis -- i denmån en sådan kan urskiljas på ett säkert sätt. Detär för att vi skall få en enhetlighet, så att vitillsammans med övriga västeuropeiska länder kanbygga upp en flykting- och invandrarpolitik som ärgemensam och som kan tillföras större resurser.Om vi fortsätter på samma sätt som , riskerarvi ju att väldigt stora strömmar kommer just tillSverige, därför att människor fortfarande tror --möjligtvis med rätta -- att här finns en god chans attfå stanna. Det finns inget annat land i helaVästeuropa som i förhållande till sin folkmängd hartagit emot så många flyktingar och invandrareunder . Jag tror inte att svenskafolket anser att det är möjligt att fortsätta med det.Därför måste vi vara lyhörda och fortsättningsvisförankra vår politik så att den ligger något så när iharmoni med vad människor tycker är rimligt ochmöjligt. Det är en gigantisk arbetsuppgift vi harframför oss , att integrera dessa hundratusentalsmänniskor som står i kö för att komma ut isamhället. Vi måste helt enkelt få en mer realistiskflykting- och invandrarpolitik.Anf. 188 ():Fru talman! Det finns förvisso ett stort antal frågorsom skulle vara värda att ta upp i den här delen avden allmänpolitiska debatten, men eftersom det ären knapp tid utmätt för våra anföranden har jag valtatt koncentrera mig på två mer övergripandeuppgifter, som jag anser att vi omgående måste tatag i när det gäller flykting- och invandrarpolitiken.Den ena uppgiften är att återskapa svenska folketsförtroende för flyktingpolitiken.Den andra uppgiften är att möta den spirandefrämlings- och invandrarfientlighet som finns i vissaungdomsgrupper.Situationen är allvarlig . Bortsett från att mankan diskutera värdet av undersökningar, är detändå så att en majoritet uttalar en misstro mot denförda flyktingpolitiken. Man kan naturligtvisfundera över hur denna situation har uppkommit,och då finner man förvisso flera orsaker. Några avdem är ganska tydliga.En orsak är det stora antalet asylsökande underflera års tid. Det har också varit ett hårt tryck påflyktingmottagandet, med konsekvenser som långaväntetider och en del andra saker som utspelar sigkring själva flyktingmottagandet.En annan orsak är att det har begåtts en delmissgrepp i flyktingpolitiken -- det kan vi intekomma ifrån -- som har urholkat förtroendet. Vårreaktion mot avarter har ibland varit långsam. Närdet har uppstått debatter och vi har upptäckt sakersom vi borde ha rättat till snabbt, har det tyvärrtagit innan vi kommit till skott medåtgärder. Det har naturligtvis inte heller bidragit tillatt öka förtroendet för politiken.Jag tror också att en del synsätt -- som stämde närdet gällde flyktingmottagandet för 10--,då man hade 5 000--10 000 personer att ta hand om,mot 70 000--80 000 -- har fått leva kvar iflyktingmottagandet, trots att vi kanske borde hagjort oss av med dem tidigare.Men en orsak som utan tvivel har påverkatopinionen är naturligtvis den förtals- ochsmutskastningskampanj som har bedrivits motflyktingpolitiken med hjälp av tydliga överdrifteroch lögner. I första frontlinjen har Ny demokratistått under ett par års tid.Ta t.ex. det där med flyktingpolitikens kostnader.Här har och andra nydemokraterom och om igen påstått attflyktingpolitiken i kostar minst 50miljarder. , som ju alltid lägger momspå sina siffror, har varit upp i 60, 70, ja 80 miljardernär det har varit som värst.När företrädare för riksdag slungar ur sigsådana uppgifter och siffror till allmänheten är detnaturligtvis inte underligt om en del människor tartill sig det. Om jag trodde på de här siffrorna ellerom det vore så att flyktingpolitiken kostade 50--60miljarder skulle naturligtvis jag också tappaförtroendet för flyktingpolitiken. Men alla vi somdeltar i den här debatten vet ju att den siffran ärvåldsamt överdriven.Nu har , som är Ny demokratisföreträdare, en utmärkt möjlighet att inför svenskafolket dementera den här siffran eller också attfaktum för faktum klart redovisa hur man kommitfram till den siffra som man har uppgivit för svenskafolket att flyktingpolitiken kostar. Jag har hittillsinte kunnat få någon annan nydemokrat attredogöra för innehållet i den siffran.Den nya politik som Ny demokrati nu tänkermarknadsföra är fylld av motsägelser -- detupptäcker man när man lyssnar på vad som sägs. Åena sidan har Ny demokrati här i sagt attmålet för mottagandet av flyktingar och invandrareär att de så mycket som möjligt skall integreras i detsvenska samhället. Men hur skall man kunnaintegrera människor om man säger: Dukan kastas ut från närvi bestämmer det. Vilken person vill integreras i ettsamhälle om han inte vet om han måstepacka sina väskor och åka hem, inte av egen viljautan därför att eller svenska myndighetervill det? Sådana motsägelser bidrar inte heller tillatt öka kunnandet om den svenskaflyktingpolitiken.Fru talman! Från sida har vi sett detsom mycket viktigt att försöka värna asylrätten.Där finns en annan sak i Ny demokratisresonemang som också är litet märklig. Man talarväldigt mycket om . Men enav de viktigaste bitarna i är jujust att värna rätten att söka asyl. Det är faktisktgrundbulten i . Därför menarvi att det är viktigt att vi har ett folkligt stöd för attvärna asylrätten.En arbetsgrupp i har lagt fram en delförslag som vi anser behöver genomföras för attåterupprätta förtroendet för flyktingpolitiken.Det handlar om att förtydliga utlänningslagen så attdet klart framgår för människor vem det är som kansöka asyl. Det handlar också om att definieraskyddsbehoven.Det handlar om att få till stånd kortarehandläggningstider i asylärenden, max ett halvårsväntan på beslut, ett billigare mottagande avasylsökande, mer av egen försörjning och ansvarför det dagliga livet och mindre avomhändertagande.Vi behöver också åtgärder mot missbruket avasylrätten och brottsligheten.Fru talman! Den andra huvudpunkt som jagnämnde inledningsvis handlar om att möta denspirande främlings- och invandrarfientligheten.Tiden medger tyvärr inte att jag går in så mycket pådet problemkomplexet. Men jag kan ändå säga attvi kan konstatera en ökning av våld mot invandrareoch invandrarfientliga aktiviteter den senaste tiden.Ofta är det ungdomsgäng inblandade.Man kräver allt oftare i den här debatten hårdarestraff. Självfallet skall man dömas till fängelse omman begår våldsbrott, men fängelsevistelse i siglöser inte grundproblemet. Det handlar ju om attändra på värderingar och fördomar. Jag tror, herrtalman, att en viktig del i det här skulle vara att vii straffsatsen för den här typen av brott skulle införaobligatorisk samhällstjänst; det skulle så att sägaingå att efter strafftiden jobba tillsammans medflyktingar och invandrare. Vi vet alla att det bästasättet att förändra attityder och bekämpa fördomarär att göra det på individnivå.Anf. 189 (nyd) replik:Fru talman! säger att man måsteskapa förtroende för flyktingpolitiken och att manmåste försöka vidta åtgärder motinvandrarfientligheten bland ungdomar. Jag menaratt det inte räcker att bara förklara denflyktingpolitik vi har -- vi måste ändra den.Människor har insett att den flyktingpolitik vi har inte fungerar. Alltså: Förklara den inte bara --se till att vi ändrar flyktingpolitiken! Det ärväsentligt.Rune sade att det har skett misstag iflyktingpolitiken. Visst har det gjort det! Det har vioch många andra påstått. Alla känner till att det harbegåtts misstag. Men när talar omdetta använder han perfektumformen ''det harskett'' och tror alltså att det inte skall ske iframtiden. Men har det kommit en nyproposition på vårt bord enligt vilken man villfortsätta med den här politiken: Vi skall alltså ta inytterligare 1 000 personer , alltså 6 000personer under det här budgetåret. Om man nu harinsett att det har skett misstag -- se då till att vi råderbot på det och ändrar politiken!Sedan sade att Ny demokrati ärduktigt på att sprida lögner och att vi uppgerfelaktiga kostnader för flyktingpolitiken. Somexempel nämnde att vi skulle hasagt att kostnaden är 50 miljarder. Nej, vi har intesagt att kostnaden är 50 miljarder -- vi har sagt: Ärkostnaden kanske 50 miljarder? Näretablissemanget då sagt att den inte är 50 miljarderhar vi sagt: Okej -- den är inte 50 miljarder. Mentala då om vad den är!Vi har velat ha reda på hur högakostnaderna är. Vi vet att de är stora. Låt ossbegränsa oss till de flyktingkostnader som betalasvia -- vi känner alla här ikammaren till att det rör sig om omkring 11,8miljarder. Men det är bara de pengar somkommunerna får för sitt flyktingmottagande pluskostnaderna för asylhanteringen hosInvandrarverket. Men sedan tillkommer mångaandra kostnader, om de här människorna inte kanfå den utkomst de har haft från början. När vi hadearbetskraftsinvandring kunde de här människornaså småningom försörja sig. Men vi kan inte förväntaoss att de här stora grupperna skall klara sin egenförsörjning . Då står kommunerna därmed sin försörjningsplikt, och kommunerna kanegentligen bara välja mellan att höja skatten och attförsämra villkoren för övriga medborgare ikommunen, dvs. att dra in på vård, på skolor, påomsorg och annat. Det är den uppgiften man måsteställa sig i samhället: Vi måste prioritera blandkostnaderna.Sedan sade också att det ärmotsägelsefullt att vi vill integrera invandrare ochflyktingar. Det har vi aldrig sagt. Där är nog RuneBacklund litet dåligt påläst, eller också blandar hanihop begreppen assimilering och integrering. Vi harsagt att de människor som kommer hit skall taseden dit de kommer, dvs. att de skall assimilerasoch anta de kulturmönster som vi har iSverige.Anf. 190 () replik:Fru talman! Det säger om siffran 50miljarder är intressant. Här har Ny demokrati åktrunt och påstått att det kostar minst50 miljarder, men säger : Nej, det har viinte sagt. Vi antar att den kostar 50 miljarder. Jagkan läsa upp avsnitt ur debattartiklar som ärundertecknade av partiledaren och andra och därman skriver att samhällets totalkostnaderomöjligen kan understiga perår. När man kommer med ett sådant påståendemåste det väl ändå bygga på vissa fakta som manhar införskaffat.Det är en väldig skillnad mellan de belopp som vihär i kammaren hanterar, där vi talar om 11--12miljarder kronor, och . Denskillnaden kan inte förklaras med att det skullefinnas andra kostnader ute i kommunerna eller iframtiden, Moquist. Vi talar ju fortfarande omförfluten tid. Eller ackumulerar Moquist kostnaderunder för att komma upp till de här 50miljarderna? Man måste väl ha gjort en kalkyl närman så tvärsäkert kan påstå att det är 50 miljarderkronor.När man går ut med sådana här påståenden finnsdet naturligtvis människor som tror på dem. Om jagfinge den här siffran presenterad och inte hadenågon egen ram att sätta in den i skulle jagnaturligtvis också säga att det är helt orimligt attflyktingpolitiken skall få kosta 50 miljarder. Detskulle inte jag heller ställa upp på. Men det gör denju inte! Det är därför den här debatten blir såvilseledande. Ni lurar människor att tro att denpolitik som har förts är sämre än vad den i självaverket är. Det är Ny demokratis ansvar.Nu har Moquist här en chans att rätta till det här såatt vi kan få klarhet i hur ni räknar när ni uppgervad flyktingpolitiken kostar. Då kan vi föraden debatt som ni efterlyst, där vi med sakligaargument kan gå igenom område för område ochkonstatera vad som är rimligt att satsa påflyktingpolitiken.Anf. 191 (nyd) replik:Fru talman! tar fortfarande uppkostnadsaspekten. Vi har lagt fram en rad förslagom hur vi vill utforma flyktingpolitiken.Ny demokrati har egentligen inte resurser för att tafram den här kostnaden. Vi har sagt att kostnadenmåhända är 50 miljarder. Om den inte är det, taladå om vad den verkligen är!Både och jag sitter med i deninvandrar- och flyktingpolitiska kommittén. Vi hargett en forskargrupp i eller i uppdragatt ta fram de samhällsekonomiska kostnaderna.Precis som väntar jag naturligtvismed spänning på att få se resultatet.Jag hävdar att kostnaderna för flyktingpolitikenalldeles säkert är 50 miljarder. Men vi vet inte. Visäger att det förmodligen är så. Den som så bestämtförnekar den här siffran och som har resurser för attta fram en korrekt siffra måste ju veta vad den är.Tala då om det! Är den 39 miljarder, 21 miljardereller 77 miljarder? Häng inte bara uppresonemanget på att vi har sagt att den kanske är 50miljarder. Den kanske är det.Anf. 192 () replik:Fru talman! Ni säger inte attkostnaden kanske är 50 miljarder. Om det hadevarit så skulle vi naturligtvis kunna diskutera 10miljarder uppåt eller neråt.I en debattartikel i skriver IanWachtmeister: ''Samhällets totalkostnader kanomöjligen understiga ''. I enannan artikel som har varit införd i en del andratidningar skriver han att den nationalekonomiskakostnaden ligger på mellan 40 och 60, kanske 80,miljarder om året.Det är klart att de här siffrorna inte kan varatillhöftade, eftersom man kastar ut sådana härpåståenden. Man har faktiskt satt sig ner i Nydemokrati -- hoppas jag -- och försökt summerasummor som man har skaffat fram. Man har gåttigenom samhällsområde efter samhällsområde ochförsökt lokalisera kostnaderna. Man har sedansummerat dem och sagt att det är 50 miljarder. Detär den kalkylen som vi vill se. Vi påstår nämligenatt det inte kostar 50 miljarder. Om jag finge göraen kalkyl skulle jag, högt räknat, hamna på ungefär15 miljarder. Det är en våldsam skillnad mellan 15och 50 miljarder.Jag vill se er kalkyl.