prot · GH0916 · 1993-10-27 00:00:00 — Det gör det också skäligt attinflytandefrågorna löses.Debatten om privata driftsformer är bitvissvårbegriplig, och det glöms ofta bort att det ocksåfinns andra alternativ än rent privata. Några olikavarianter är:-- aktiebolag-- handelsbolag-- stiftelser-- ideella och ekonomiska föreningar-- personal- och brukarkooperativDet är dock viktigt att i samtliga fall först klargörahur det politiska inflytandet skall ske, och det föratt garantera patienterna/brukarna en så trygg,säker och behovsanpassad vård som möjligt.Det finns såväl fördelar som nackdelar med privatdrift.Till fördelarna kan vi räkna att det är ett sätt attskapa förnyelse. Nya verksamheter och arbetssättkan komma till stånd, vilket borde kunna geimpulser och stimulera utvecklingen.Till nackdelarna hör att orättvisorna kan kommaatt öka, och oron över en försämring av kvaliteten.Den här oron är också berättigad så till vida attkvalitetskontrollen kan vara svårare att genomföranär verksamheten inte bedrivs i egen regi. Även ifråga om sekretess och rättssäkerhet råder storaoklarheter.Jag tror ändå att de privata inslagen bara kommeratt bli ett komplement till det offentliga systemet.Höga och väl definierade krav måste ställas påentreprenörerna. Ta lärdom av erfarenheterna.Genomför konsekvensanalyser. Forcera inte framprivata lösningar. Diskutera även andradriftsformer. Man måste se till så att kostnadernainte blir högre, att en hög kvalitet bibehålls och attdet ställs krav på rättssäkerhet och inflytande.Klarar man inte det blir notan dyr förskattebetalarna, och vi klarar inte av att leva upptill målet att ge samhällsmedborgarna den vård ochomsorg som de behöver.Anf. 213 i (nyd):Fru talman! Till skulle jag viljasäga att ökad konkurrens alltid ger bättre serviceoch lägre priser.De branscher som har mest inslag av monopol ochsnedvridande konkurrens är bygg- ochlivsmedelssektorn. Mat och bostad är juprimärbehov för folk. Genom bristandekonkurrens betalar vi onödigt mycket fördessa varor och tjänster. Frågar man byggbolagenstämmer de upp likt fågelungar och säger att detråder hård konkurrens. Också bankerna tycker attkonkurrensen är hård, trots att de har så högaräntemarginaler som de har i dag.Ett stort problem i byggbranschen är beställarnasokunnighet. I t.ex. de allmännyttiga bolagen är inteens beställare, nyttjare och betalare samma person,vilket ställer till ytterligare problem. De storabolagen har levt i ett planekonomiskt klimat, därstaten genom räntesubventioner har betalat storasummor.Mycket har blivit bättre, det skall sägas, och m.m. kommer att ge positiva effekter. Denkrympande byggvolymen har också bidragit till attpriserna har sjunkit den senaste tiden.Men när vi får en högkonjunktur igen -- och denkommer, även om det kommer att ta tid -- kommerpriserna att accelerera, var så säker på det med detsystem vi har . Eftersom det rör sig om så storakapitalinvesteringar är en väl fungerande marknadoerhört viktig. Det var inte länge sedan man inombyggsektorn omsatte över 200 miljarder.Jag har inget färdigt recept. Man kan inte lagstiftaså att företag inte får göra bra affärer, men man kangöra en ordentlig utredning i syfte att kartläggaproblem och stimulera fram en bättre fungerandemarknad och kanske också bättre utbildning påområdet. har man nämligen dålig koll på helabyggprocessen.Jag yrkar därför bifall till vår reservation.Anf. 214 ():Fru talman! I den här sena timmen behandlar vialltså ett betänkande som handlar om frågor på detkonkurrensrättsliga området. Betänkandet ärföranlett av tre motioner, som berör helt olikasektorer, och jag kommer av naturliga skäl i mittanförande att koncentrera mig på utskottetsbehandling av de motionerna.Jag vill redan nu yrka bifall till utskottetshemställan och därmed avslag på alla tre nunämnda motioner.Jag vill också påminna om att nyligenunder betydande enighet har beslutat om en nykonkurrenslagstiftning, som är betydligtkraftfullare än den tidigare. Den trädde i kraft såsent som och har alltså hunnit vara ikraft . Lagstiftningen äremellertid omgärdad av en del övergångsregler,som gör att den inte kommer att träda i kraftfullständigt förrän den 1 januari 1994.Det är viktigt att ha den bakgrunden klar för sig närman beskriver de problem som de här motionernaberör. Motionerna väcktes , alltså ett antalmånader innan fattade beslut på den härpunkten.Två av de motioner som behandlas i betänkandetinnehåller krav på en skärpning avkonkurrenslagstiftningen på områden som tidigarevar omgärdade av omfattande regleringar. I det enafallet rör det livsmedelssektorn, och i det andra rördet offentlig verksamhet. Den tredje motioneninnehåller ett yrkande om en utredning beträffandekonkurrensförhållandena inom byggsektorn, somDan i redogjorde för.Fru talman! För de allra flesta, kanske för alla avoss, är det helt uppenbart att konkurrens ärett medel för att nå bättre utveckling, förbättradkvalitet och lägre priser. Konkurrens är alltså ettinstrument med vars hjälp vi kan uppnå de här olikakvaliteterna.Det är också det tankesättet som ligger till grundför den nya konkurrenslagstiftningen. Deninnehåller, som alla vet, förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag,med en del villkorade undantag och förbud motmissbruk av dominerande ställning. Där finnsockså bestämmelser om sanktioner för brott motkonkurrensreglerna.Vi har fått en ny myndighet som har tilluppgift att verka för att en effektiv konkurrensupprätthålls inom privat och offentlig sektor. Detnya verket har också till uppgift att följautvecklingen på området och föreslåavregleringsåtgärder, visa på hinder motkonkurrens inom offentlig verksamhet och föreslååtgärder för att komma åt de hinder som kanidentifieras.Vi har alltså nu ett helt nytt sätt att bemötabegränsningar av konkurrensen, vilket har varit ettbetydande problem inom många sektorer i detsvenska samhället och som faktiskt har varit etthinder för en tillväxt som vi alla eftersträvar.Av betydelse för behandlingen av de motioner somberörs i betänkandet är också beslutförra året om nya regler för upphandling på detoffentliga området. Den nya lagstiftningen kommeratt träda i kraft i samband med att blirgällande.Beträffande motionen om konkurrens inomoffentlig sektor är alltså utvecklingen på väg i denriktning som motionären eftersträvar.Konkurrensen kommer att öka inom delar av denoffentliga sektorn. Jag är också övertygad om attkammaren i ett senare skede kommer att fåanledning att återkomma till den här frågan för attdiskutera effekterna av de nya reglerna ochmöjligheten att göra förbättringar. Ett uttalande ilinje med motionärens krav förefaller alltså förnärvarande vara en överloppsgärning.I fråga om motionen om konkurrens inomlivsmedelssektorn gäller i stort sett samma sak.Utskottet utgår från att den nyakonkurrenslagstiftningen kommer att ge avseddeffekt när övergångstiden, som alltså gäller fram tillden , har löpt ut.Dan beskrev här tidigare problemen inombyggsektorn och talade om de sviter av dessaproblem som vi har att kämpa med . På 80-taletdrev vi bl.a. genom en mycket hård reglering uppbyggkostnaderna.I dag finns, som sagt, den nyakonkurrenslagstiftningen, och den kommer att fåpositiva effekter. Också kommer att fåpositiva effekter i och med att bestämmelser förstandarder och provning har förenklats och att endel bestämmelser har undanröjts. Det gäller dåsådana regleringar som har bidragit till attbyggkostnaderna har pressats upp i vårt land. Vihar ju haft många och väldigt exakta regler som harinneburit problem för företag från andra länder närdet gällt att vara med och konkurrera i vårt land.Detta har gjort att marknaden i hardominerats av ett fåtal aktörer som delvis harkunnat dela på marknaden. Man har kunnat hållahöga prisnivåer.Genom de åtgärder som vi här i harbeslutat om kommer det att vara möjligt att kommatill rätta med många av de här problemen. Omdetta inte skulle räcka får vi naturligtvis återkommaoch ha en diskussion i det här sammanhanget.Utskottet avstyrker alltså även den här motionen.Anf. 215 i (nyd):Fru talman! Visst har saker gjorts som förbättrarsituationen. Men byggbranschen är en komplexbransch med få stora drakar. Det är fråga om enoligopolsituation som är synnerligen skadlig. Vi fårdock hoppas att det blir bättre. Men jag är interiktigt lika optimistisk som . Låtoss i alla fall hoppas att det blir bättre.Det finns många imperfektioner på marknaden.Bl.a. har få byggkonsulter överblick över helabyggsektorn. Detta är också ett stort problem.Ordet arkitekt är grekiska och betyderöverbyggmästare. I själva verket är arkitekterna husritare. Man kan ge en rad exempel påproblem i detta sammanhang. Det finns alltsåmycket att göra här. Dessutom gäller det storavärden. Jag tycker därför att man skall se över helabyggbranschen i syfte att skapa förutsättningar föratt lägga fram förslag till möjliga åtgärder när detgäller att åstadkomma förbättringar.Anf. 216 ():Fru talman! Jag tror, som jag sagt, att DanEriksson i har rätt när det gällerbeskrivningen av de problem inom byggsektornsom framträdde väldigt tydligt under 80-talet.Som jag också sagt har det vidtagits en rad åtgärdersom kommer att innebära att vi kan undvika deflesta av de här problemen.Om vi i den nya situation som vi hoppas kommersnart -- jag tänker då på en situation med ett bättrekonjunkturläge -- ser att det fortfarande finnsproblem på det här området, får vi naturligtvisåterkomma till frågan. Men jag tror inte att vivinner något på att besluta om nyautredningar, med tanke på de stora förändringarsom nu så att säga håller på att träda i kraft.Anf. 217 i (nyd):Fru talman! Vi kommer att finna problem -- var såsäker!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )27 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:40 Småföretagsutveckling1993/94:81 Tillämpning i fråga om av lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner28 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 oktober1993/94:45 av () tillförsvarsministern om genetisk krigföring:Genteknik är den del inom biotekniken där mandirekt arbetar med arvsanlagen. Genteknik innebäratt man med tekniska metoder, ofta med hjälp avbiologiska värdar, mellanhänder, flyttar arvsanlagfrån en organism till en annan. Med genteknik ärdet således möjligt att flytta genetiskt material frånen art till en annan. Metoden ger också möjligheteratt införa syntetiskt konstruerade arvsanlag.Med genteknik går det också att tillverka biologiskavapen: mosaikvapen, supertoxiner,specialanpassade vacciner och vapenhormoner.Den senaste forskningen har gjort det möjligt att''målstyra'' toxiner till olika organ eller strukturer imänniskokroppen. Enligt , professori immunologi, skulle det även vara möjligt attutveckla biologiska stridsmedel som utnyttjargenetiska skillnader mellan olika folkslag.Ett förbud mot användning av biologiska vapenomfattades av Genèveprotokoll. 50 årsenare trädde den biologiska vapenkonventionen ikraft, Konventionen om förbud mot utveckling,framställning och lagring av bakteriologiska(biologiska) vapen och toxinvapen. Den förbjuderforskning, utveckling och lagring av biologiskavapen.Den konventionen är inte ett tillräckligt skydd.Den tillåter exempelvis skyddsforskning påbiologiska vapen. Sådan forskning ger kunskap delsom hur befolkningen kan skyddas mot biologiskavapen, dels om hur nya biologiska vapen kanframställas. Problemet är att vad som i verklighetenkan klassas som offensiv försvarsforskning ellerdefensiv skyddsforskning är mycket svårt attavgöra. Dessutom saknas ett effektivtkontrollsystem.Som exempel kan nämnas att ännu inte hargodtagit planerad eller pågående övervakning föratt förhindra att förbjudna kemiska och biologiskastridsmedel återanskaffas.Jag vill med hänvisning till ovanstående frågaförsvarsministern:1. Är försvarsministern beredd att verka för attSverige även fortsättningsvis agerar kraftfullt pådet internationella planet för att gällande regler omförbud mot biologisk krigföring respekteras?2. Är försvarsministern beredd att verka för attgenteknologins framsteg inte används förutvecklande av nya biologiska vapen?3. Är försvarsministern beredd att verka förinförandet av ett effektivt kontrollsystem för attövervaka utvecklingen inom genteknologinsområde vad gäller framställning av vapen?1993/94:46 av () tillkommunikationsministern om den s.k. Nordlänkenmellan och Oslo:Den s.k. Nordlänken mellan och Oslobetraktas som mycket viktig för svenskt näringsliv,bl.a. med hänsyn till den pågående utvecklingen avett sammanhängande transportsystem i övrigaEuropa. För utvecklingen av Västsverigesnäringsliv, som också utgör en viktig del av Sverigesverkstadsindustri, är Nordlänken av särskilt storbetydelse.Goda möjligheter till snabba både gods- ochpersontransporter på tåg ----skulle också vara en viktig insats för miljön.Med tanke på de särskilt hårda påfrestningar sommiljön i utsätts för bordemiljöaspekten väga mycket tungt för en högreprioritering av Nordlänken än vad Banverketföreslår.Riksdagen ställde sig bakom trafikutskottetsuttalande om Nordlänken där det heter att''Utskottet anser det därför angeläget att projektetkan förverkligas skyndsamt.'' Det är därför heltoacceptabelt att förslag tillstomnätsplan för åren 1994--2003 inte inrymmerNordlänken mellan och Oslo.Investeringarna i Nordlänken måste tidigareläggasi förhållande till nuvarande förslag. Detkan ske genom att ytterligare resurser tillförsBanverket eller att den prioritering avinvesteringsobjekt som gör i stomplanenändras.Med anledning av förslag vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern:Avser kommunikationsministern medverka till atttidigarelägga investeringarna i den s.k. Nordlänkeni förhållande till förslag?29 § Kammaren åtskildes kl. 21.43.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 7 § anf. 13 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 32 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 67(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 96(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf.146 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 20 § anf.199 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.