prot · GH0920 · 1993-11-09 00:00:00 — Man är mycket beslutsamnär det gäller att genomföra sittprivatiseringsprogram. Därmed markerar man detkommersiella i affären.Om man vill ta upp andra motiv för den här affären,t.ex. samhällsekonomiska, är det inte alldeles lättatt säga vad det skulle kunna vara. Det äregentligen frågan om en värdering: Är den häraffären bra för Volvos framtid, produktion ochutveckling? En svensk regering skall aldrig sätta sigi styrelsens eller ägarnas ställe och försöka ta överderas beslutsfattande. Det har de störstförutsättningar för att göra på ett bra sätt själva.Om en svensk regering skulle ta överbeslutsfattandet tar den i praktiken på sig ansvaretför Volvos framtid i stället för ägarna och styrelsen.Det tycker vi är alldeles orimligt.När det gäller andra samhällsekonomiska intressenär det enda som framförts i debatten att viskulle lägga extra krav på för att fågenomföra den här affären. Det har bl.a. nämntsplastfabriker i , men jag tror knappast att detär riktigt seriöst. I så fall vill man sätta käppar ihjulet.Vi skall se till att nationellakonkurrenskraft är stark, att vi har braindustrirelevant forskning och brakommunikationer. Sedan skall vi självfallet hjälpatill med ett förtydligande när det gäller striktkommersiellt beslutsfattande i framtidaföretagsgrupper, men besluten måste fattas avägare och styrelse.Anf. 67 ():Fru talman! Låt mig fråga Per en sakdirekt. Sist i svaret står det: ''Det faktum att denfranska regeringen delar denna grundsyn hälsar vimed tillfredsställelse.'' Det gäller alltsåprivatiseringen. Tolkar näringsministern denfranska regeringen så att han mer eller mindre kangarantera -- jag vet inte om jag törs använda ett såstarkt uttryck -- att det kommer att ske en sådan?Oron har varit stor för att det skall visa sig att detinte blir en privatisering efter det att man gjortdenna fusion. Det har en mycket stor betydelse attså sker. Kan jag tolka näringsministern så att det istort sett är garanterat att så kommer att ske?Anf. 68 ():Fru talman! Detta är inte en riktigt lämplig form föratt diskutera den här frågan, t.ex. detta medsamhällsekonomin, men det är en väg som vi harvalt. Jag har försökt att få till stånd en offentligutfrågning om de samhällsekonomiska ochnäringspolitiska frågorna i näringsutskottets regi.Tyvärr har vi inte fått något stöd för det. Jag tror attdetta är det enda land i världen där en sådan häraffär skulle kunna genomföras utan att dendiskuteras utförligt och genomgripande iparlamentet.Jag tycker inte att regeringen skall lägga sig iaffären. Låt oss ta exemplet med bildandet avABB, eller som tas upp i enannan fråga. Vi har en del erfarenheter från dessa.När det gäller ABB satte man, visserligen med stödav annan lagstiftning, upp förpliktelser för ASEAatt ha forskning och utveckling kvar. Den typen avpåtryckningar och diskussioner borde föras ävenhär.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först ta upp privatiseringen.Det finns mycket klara uttalanden från den franskaregeringen, inte minst från min motpart,industriministern i , att han har enmycket stark vilja att privatisera. Privatiseringen ärplanlagd till . Menhan kan inte, lika litet som jag i mittprivatiseringsprogram, garantera attkapitalmarknaden är stark nog då. Det kan äveninträffa andra saker som innebärtidsförskjutningar. Jag tycker att man i Frankrikeförsöker att göra så långtgående preciseringar somdet fysiskt är möjligt.Låt mig sedan gå över till de samhällsekonomiskakonsekvenserna av den här affären. Vad är detegentligen man skulle kunna belysa i sak? Är detnågra ytterligare krav för att få genomföra affären?Jag tror egentligen inte att det är frågan om detta.Det är mycket svårt att hitta en typ av analys somaktivt kan bidra med något. Det gjordes ingentingnär det gällde . Det var enframgångsrik sammanslagning. Det gäller ocksåSaab--. Vi har sett vad den härtypen av papper egentligen verkar vara värda iaffären Böhler-Uddeholm.Anf. 70 ():Fru talman! Det är en regerings självklaraskyldighet att med de instrument som är möjliga slåvakt om det som jag kallar svenska intressen. Detgäller t.ex. den svenska verkstadsindustrinsutvecklingsmöjligheter och möjligheter att ta tillvara forskning och utveckling ochinfrastruktursatsningar. Det kan belysas genom attalla fakta plockas fram på bordet. Man kan göranågon form av sannolikhetsbedömning och se vadsom kan åtgärdas och vilka alternativ vi kanförvänta oss så att vi kan ha en handlingsberedskap.Om detta är en oerhört bra affär både för samhälletoch aktieägarna och farhågorna är ogrundade skallden givetvis genomföras. Är det en dålig affär församhället men bra för aktieägarna kommer den välatt genomföras, men då måste samhället vara rustatför att möta detta.Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! Om det samhällsekonomiska intressetpreciseras som förefaller vilja göra,dvs. att vi skall stärka nationellakonkurrenskraft, är jag helt med på det. Det ärdetta vi försöker göra genominfrastrukturinvesteringarna och satsningen på denindustrirelevanta forskningen. Därmed stärkssvenska företagsenheters eller dotterbolagsmöjligheter att konkurrera från Sverige.Sedan försöker vi självfallet klargöra mycket tydligtatt det även i sådana här företagsfusioner skall skeett beslutsfattande som är strikt kommersiellt ochinte grundat på nationalism. Om man är duktigskall man ha en fair chans att behålla och kunnautveckla verksamheterna i de svenskaanläggningarna. Detta är centralt för mig. Sedanskall vi se till att näringsmiljön och klimatet iSverige är så konkurrenskraftiga att man ocksåklarar av den uppgiften.Anf. 72 ():Fru talman! Som jag sade i mitt första anförande ärdet viktigt att de goda generella principernatillämpas på det konkreta fallet. I vardagen ochrutinen skall de gälla.När det gäller en sådan här jättestor affär måsteman dock sätta sig ner och verkligen fundera överföljande:Hur ser vi till att konkurrenskraft bäststärks? Hur ser vi till att får destörsta möjligheterna? Hur ser vi till attinfrastruktursatsningar utnyttjas? Hur ser vi till attdet finns en framtid för den tekniska forskningenoch utvecklingen i ? Hur värnar vi desvenska underleverantörerna?Det är ju inte en slump att 70--avunderleverantörerna till fransk bilindustri ärfransmän, medan motsvarande siffra är ungefär20 % när det gäller den svenska bilindustrin. Jagtror inte att denna skillnad beror på attfransmännen är så oerhört mycket bättre, utan denberor nog på att man har en annan syn påfrihandel/protektionism. Det här måste vi möta.Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! Det gläder mig att nu ärmycket för ett kommersiellt beslutsfattande irespektive företag -- att han är mot statsinblandningoch därmed i praktiken för en privatisering. Jagförstår att det inte är riktigt så villuttrycka sig. I praktiken handlar det ändå om ensärskillnad i förhållande till statsmakten, och jagdelar helt den uppfattningen.Det är vår plikt att i vardagen jobba föratt svenskt näringslivs nationella konkurrenskraftstärks. Ett kostnadsläge som är bättre äntidigare, ett stärkande av infrastrukturen,forskningen och utvecklingen samt avkompetensutvecklingen på personalsidan, ja, allade saker som vi gör dag för dag är just till för attstärka företagens konkurrenskraft när det gäller attverka från Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:99 om bevarande avflygteknisk kompetensAnf. 74 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att bevara denflygtekniska kompetensen i Linköping.Staten har deltagit med stödtill finansieringen av såväl som 2000.När det gäller 2000 medverkar staten medfinansiering om lägst i 1 050 och högst --1994 förutvecklingen av detta flygplan.I den av godkändaforskningspolitiska propositionen föreslogs attstatliga medel om sammanlagt högst 30 miljonerkronor /94--1995/96 skulle avsättas för ett nationelltflygtekniskt program. Detta är ett uttryck förregeringens strävan att förstärka den flygtekniskaforskningen. pågår överläggningarmed bl.a. om hur detta flygtekniska programskall genomföras.De frågor som väcker bör dock sättasin i sitt rätta sammanhang. Den internationellamarknaden för civilt flyg är dålig.Detta innebär minskad försäljning. Det går därförinte att undvika omstruktureringsåtgärder. För attöverleva tills marknaden förhoppningsvis vänder,gäller det att effektivisera verksamheten. LiksomSaabs ledning hoppas jag att det härvid skall varamöjligt att bevara den nödvändiga kompetensenför framtiden.Vid tidigare varsel vid har särskildautbildningsprogram för de anställda varit aktuella.En samrådsgrupp har tillsatts gå igenom det aktuellaläget och försöka använda tiden tills konjunkturenvänder till att förbättra personalens kompetens.Jag har också förstått att det föreligger ett behov avingenjörer vid ABB i Finspång.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå min fråga, som jag ställt mot bakgrund av vadSaab Aircraft betyder inte bara utan kanskeframför allt för som ett kraftcentrumtillsammans med när det gällerhögteknologisk kompetens i största allmänhet ochflygteknisk kompetens i synnerhet.Hela det svar som jag här har fått avnäringsministern är en beskrivning av kända fakta.Det finns alltså inga nyheter i svaret. Naturligtviskänner jag till villkorslånen. Jag känner också tillde forskningsprojekt som diskuteras. Vidare vetjag hur marknaden ser ut förflygindustrin. Det var mycket därför som jag villeframställa min fråga. Jag ville nämligen veta omregeringen tänkte göra någonting.Jag känner också till Länsarbetsnämndenssamrådsgrupp som är på gång. Litet mera konkretvill jag fråga:Är regeringen beredd att hjälpa till, så att de somnu är varslade, de som har blivit arbetslösa och desom finns i företaget verkligen kan få utbildning?Det blir fråga om litet olika typer av utbildninggissar jag. Det är ju olika grupper -- ungaMetallarbetare och äldre ingenjörer -- som vi talarom.Jag menar att det behövs en kompetenshöjning fördem som är kvar i företaget, så att de kan möta enannan situation när marknaden, förhoppningsvis,blir en annan. Vidare undrar jag omnäringsministern tror att det finns en kritisk nivådär man inte längre har tillräckligt med kompetensi de olika leden i ett företag. Jag avser då bådearbetare och tjänstemän.Anf. 76 Näringsminister ():Fru talman! Visst finns det en kritisk nivå för varjeföretag där det gäller att kunna bibehålla en visskompetensnivå för att kunna klara en uppgång i ettbättre konjunkturläge. Där skiljer sig inte det härföretaget från andra företag både i den härbranschen och i andra branscher.Jag skall inte i detalj gå in på de varsel som harlagts. Men jag vill säga att det är vår grundläggandefilosofi att man skall satsa väldigt mycket påkompetenshöjning beträffande friställd personal ioch med att det stärker nationellakonkurrenskraft och därmed även arbetskraftenskonkurrenskraft i det internationella läge som vi förnärvarande befinner oss i.Förutom det som nämnts i frågesvaret har viåstadkommit de nya stora strategiskaforskningsstiftelser, där man just skall koncentrerasig på områden där det finns förutsättningar att såatt säga ligga på den teknologiska fronten samt attta till vara resultaten i svenskt näringsliv. Jag haruppfattningen att det finns en betydandekompetens i på flygområdet, och jag ärhelt övertygad om att man också kommer att lyckasmed att ta vara på den inför denkonjunkturvändning som helt klart kommer ävenpå detta område.Anf. 77 ():Fru talman! Jag tackar för ministerns förtydligandenär det gäller behovet av en kompetenshöjning.Det är ganska lätt att säga det, och så gör vi litet . Jag skulle ändå slutligen vilja fråga:Finns det inget nytt att säga nu? Det blir ju bara ettförklarande av en situation som vi redan känner till.Det ges bara fakta som redan är kända. Finns detalltså inte något som regeringen tänker göra nu?Anf. 78 Näringsminister ():Fru talman! Nej, det finns inga sensationer isvaret -- av förklarliga skäl. Det är ett tålmodigtarbete att stärka nationellakonkurrenskraft. Det är också, tyvärr, ett tålmodigtväntande på att efterfrågan på civila flygplan skallöka igen. Det är ju just den mycket stora svacka ifråga om beställningarna av civila flygplan som haråstadkommit situationen i Linköping.Det är egentligen inte mycket annat att göra än attförsöka ha ett mycket bra och starkt näringsklimatbl.a. Det är därigenom som enåterhämtning kan komma även här. Vi kan inte,dess värre, trolla fram en efterfrågan på civilaflygplan.Anf. 79 ():Fru talman! Jag har inte frågat efter sensationer,näringsministern. Analysen avmarknadssituationen visar på en turbulens iluftrummet på flera vis -- både på grund avavreglering och på grund av lågkonjunktur. Menjust överlevnaden är det centrala i det härsammanhanget. Kompetensen blir kvar omföretaget blir kvar. Det är det min fråga gäller.Jag förstår att näringsministern inte kan ha med sigett omfattande svar här om nya miljarder tillSaab. Men någon sorts konkretion hade jag nogönskat.Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Det är trots allt positivt att vidtaråtgärder -- även om det är tragiska åtgärder somman tvingas vidta -- för det visar på handlingskraftoch vilja att satsa även för framtiden. Det finns ju,tyvärr, exempel på alltför många fall där åtgärder istället vidtas för sent.Personligen är jag imponerad av den tekniskakompetensen och även av marknadskompetensenpå när det gäller försäljning och tagande avganska stora marknadsandelar beträffande civilaflygplan i den storleksklass som det här är fråga om.Jag är övertygad om att man, när marknadenvänder, har förmåga att återkomma med enbetydligt bättre utveckling i företagsgruppen.Marknaden måste faktiskt återvända. Dessutomgäller det att till dess använda tiden väl och att inteföröda pengar. I stället måste man utvecklakompetens och konkurrenskraft.Anf. 81 ():Fru talman! När jag flyger med utländskaflygbolag -- framför allt , som ju har flotta av 340:or -- brukar jag vara mycket stoltöver att kunna tala om att detta är , vårt,Sveriges.Också jag förstår att i någon utsträckningbehöver anpassa sin kostym. Jag skulle inte viljasäga att inte skulle få göra någrastrukturförändringar -- det tror jag voredestruktivt. Men jag hade ändå velat ha ett beskedmed mig hem om regeringens avsikter att göranågot alldeles särskilt när det gäller detta goda somär kompetensutveckling, utöver det som står påpapperet och som man har beslutat om.Anf. 82 Näringsminister ():Fru talman! Enligt vår uppfattning skerkompetensutveckling bäst genom den tillsattasamrådsgruppen och genom dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtas.Sedan gäller det också att företaget gör offensivasatsningar för att bibehålla kompetensen.Vi är självfallet redo att pröva alla olika förslag ochidéer som kan stärka konkurrenskraften inomsvenskt näringsliv, och det gäller självfallet ocksåflygindustrin.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:101 om Uddeholm-ToolingAnf. 83 Näringsminister ():Fru talman! besvarade jag här iriksdagen ett antal frågor om vilka åtgärder ellerinitiativ som regeringen avser att vidta medanledning av Böhler-Uddeholms neddragningar avarbetsstyrkan i . Bo Finnkvist har återfrågat om jag avser att ta något initiativ i sambandmed att företaget skall tillföras nytt statligtägarkapital.Vid mitt besök i förklaradejag för ledningen av att det varangeläget att de levde upp till sina givna löften.Behovet av att ordna ersättningsjobb underströkssärskilt. Vid detta besök kom vi överens om atttillsätta en svensk-österrikisk arbetsgrupp för att gåigenom de aktuella problemen. Redan samma daggav jag landshövding i uppdragatt företräda den i dessa frågor.Den svensk-österrikiska arbetsgruppen har hittillshållit ett sammanträde i . Vid detta mötegjordes begränsade framsteg. har bjudit in sin österrikiske motparttill ett nytt möte i . Härvid kommernaturligtvis den svenska synpunkterna att drivas.Det är emellertid enligt regeringens bedömning ejtillräckligt att enbart föra en dialog med de nyaösterrikiska ägarna.Det är därför desto mer glädjande när vi nu kan seflera positiva resultat. avser att underen tvåårsperiod investera för iHagfors för att utveckla nya produkter ochförändra arbetsorganisationen. Genomregeringens senaste beslut har företaget fåttsamhällsstöd med av dentotala investeringen.Härigenom skapas förutsättningar för väsentligtökad sysselsättning vid . Även dediskussioner om flygplansproduktion i somförs med tycks nu leda till ettpositivt resultat. Investmentbolaget Uvån Investhar utlovat att bidra med kapital till detta projekt,och eventuella statliga insatser bereds förnärvarande.Jag vill i detta sammanhang passa på tillfället attframhäva angelägenheten av att Böhler-Uddeholmtillskjuter kapital till . Utsikterna fördetta bör enligt min mening vara betydligt ljusarenär i sin tur får ökat kapital.Som framgått av min redogörelse för vad som häntsedan behandling av denna fråga ,tillmäter regeringen framtid hög prioritet.Ett uttryck för detta är att statssekreterare så sent som besökteHagfors.Anf. 84 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå frågan. Jag tycker ändå att näringsministern i sittsvar går litet runt frågan; det är inte något direktsvar på min fråga.Efter har vi gjortuppvaktningar i den här frågan, dels närnäringsutskottet var i och vi träffadeledningen för , dels när en delrepresentanter från i fickmöjlighet att prata med den österrikiskestatsministern om den här frågan. Med undantagför vad Vranitzky sade då vi träffade honom, sägsdet alltid att detta är en företagsangelägenhet ochingen politisk fråga.Min avsikt med den här frågan var att föra uppärendet till diskussion. Det är ju en ny infallsvinkelatt det helt plötsligt är en politisk fråga -- frågan blirju politisk i och med att företaget skall tillföras nyttstatligt kapital. Det var så jag tänkte att vi skullediskutera.Det statsrådet säger om och om attflygplansfabriken ser ut att komma i gång är i ochför sig glädjande. Det är mycket bra. Det tillförHagfors arbetstillfällen.En del av kapitalet i de här företagen och även iandra småföretag kommer från . Detkapitalet avsattes för utveckling iHagfors av de dåvarande ägarna. Jag menar att deti dag förtjänar påpekas att österrikiska staten ochderas företag inte skall åberopa de här pengarna.Vi måste ha nytt kapital, som är värdefullt lokalt,för de arbetstillfällen som försvinner nu och somhar försvunnit sedan Böhler tog över företaget.Det är ett sådant initiativ som jag efterlyser i denhär nya situationen.Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Först skall man komma ihåg att visjälvfallet eftersträvar att skallfatta strikt kommersiella beslut, att deneddragningar man tvingas till skall göras påkommersiell grund, icke på politisk grund, och attdet inte skall ske någon politisk inblandning . Därför voredet självfallet bra om företagsgruppen blevprivatiserad. Även i finns dennamålsättning.Det är naturligtvis också nödvändigt att lever upp till de utfästelser man hargjort i ett papper till den ,nämligen att försöka medverka till att skapaalternativ sysselsättning. Det är det jag försökerpeka på i mitt frågesvar. Vi tycker att det är rimligtatt , nu när man får en starkarebalansräkning, också hjälper till med att försöka fåfram nya arbetstillfällen i stället för de som har gåttförlorade.Jag är väl medveten om insatser ,och jag ville i mitt svar peka på alla deansträngningar och alla de insatser som görs för atthjälpa i ett utomordentligt utsatt läge.Anf. 86 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Näringsministern hänvisar här till attföretaget antagligen skall privatiseras. Det är juegentligen på det viset att företaget delvis varprivatiserat, nämligen till , som ägdes av degamla ägarna till . Men denprivatiseringen tog man tillbaka, och företagetgjordes återigen helstatligt. Jag som har upplevtalla de här turerna har ju svårt att tro att detkommer att bli någon snabb privatisering avföretaget.Sedan till något som vi har diskuterat ett antalgånger förut: Jag och så gott som alla i Hagforsupplever att det här företaget inte sköts påkommersiella grunder utan på politiska. Det är avden anledningen som det är viktigt att ta chansennu, när det blir en politisk diskussion om den härfrågan i Österrike.Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar Bo Finnkvists uppfattning attdet när ett företag är helstatligt finns mycketbetydande risker för att det blir ett politiskthänsynstagande i beslutsfattandet. Jag delar ocksåBo Finnkvist oro för att det skulle ha kunnat blifallet i fråga om . Men jag vetinte om så är fallet, eftersom jag inte kan värderade beslut man fattar, beslut som förhoppningsvisblir helt och fullt kommersiella. Jag har inte deninsynen i företaget, och jag skall heller inte hanågon sådan.Jag menar därför att det i grunden hade varitpositivt om företaget var privat och dekommersiella principerna var strikt vägledande.Jag är personligen övertygad om att detta i längdenskulle vara bra även för Hagfors.Sedan skall vi självfallet försöka medverka till attföretaget också lever upp till de förväntningar somfinns och de utfästelser man har gjort till densvenska regeringen. skall vi vidta deåtgärder vi kan vidta för att stärka sysselsättningeni en utsatt bygd.Anf. 88 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Vi upplever att den österrikiskaregeringen var inblandad när affären skedde. Påsätt och vis intygades ju de löften som gavs, som jagnu inte skall upprepa, av att dåvarandeindustriminister var i och i . Dethade nog, tror jag, en viss betydelse för att manskulle tro på de här löftena.Nu finns det återigen en möjlighet att ta upp ensådan politisk diskussion. Det är det jag vill påpekamed detta inlägg i debatten. Vi som bor i att sysselsättningen är viktig för att Hagforsskall överleva som ort. Vi vet att det fordrasinsatser i den storleksordning Böhler utlovade närde tog över företaget. Vi vill att de skall få hjälpmed att leva upp till dessa löften.Anf. 89 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att man skallleva upp till gjorda utfästelser. Land skall med lagbyggas. Det är en gammal princip. Det skallsjälvfallet vara så att det sker i detta fall.Men jag kommer alltid till slutsatsen att etthelstatligt företag som misstänks för politiskt istället för kommersiellt beslutsfattande skulle måbra av en privatisering för att på det sättet gå övertill strikt kommersiellt beslutsfattande. Jag tror attdet även gäller . Det skulle varatill nytta för . Man signalerar ju stor oro förden politiska inblandningen.Anf. 90 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Jag har ingen anledning att ta upp enprivatiseringsdebatt just . Men jag kankonstatera, liksom jag har gjort tidigare, attföretaget var delvis privatiserat i början. En nyprövning av en privatisering har skjutits påframtiden.Inledningsvis utlovades det att svenska intressenskulle få förtur för att köpa in sig i företaget i ochmed att var ett svenskt företag. Men detblev tvärtom. I det här sammanhanget då företagettillförs nytt kapital efterlyser jag en ny diskussionom just alla dessa löftesbrott och policypapperet.Anf. 91 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att Bo Finnkvist och jag är enseom att det skall vara ett kommersielltbeslutsfattande i . Anledningentill att arbetstillfällen behålls i är att de ärduktiga där. Företaget skall leva upp till de olikatyper av förpliktelser eller löften som har utlovats iolika omgångar.Min övertygelse kanske avviker något från BoFinnkvists uppfattning. För att tillgodose ett striktkommersiellt beslutsfattande är det en fördel omdet inte är fråga om en politisk ledning och styrningvia ett statligt ägande utan att det skall vara ettprivatiserat företag. Men det är nog fråga om olikaideologiska uppfattningar i den delen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1993/94:17 Förvaltningeninom domstolsväsendet1993/94:Ju9 av ()1993/94:Ju10 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1993/94:34 Tillämpning ifråga om av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner1993/94:U2 av m.fl. (v)med anledning av prop.