prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:124Tisdagen den 8 juniKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 juni.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1992/93:FiU30Skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU27Meddelande om uppskjuten voteringAnf. 1 TALMANNEN:Med hänsyn till att delar av byggnaderna äravstängda av säkerhetsskäl och de problem somdetta kan ha medfört kommer voteringen att ägarum först efter det att utrikesutskottets betänkandeUU35 debatterats.Jag vill informera om att ett föremål, som kan varaen bomb, har påträffats i östra delmot riksplan.Anf. 2 TALMANNEN:Med hänsyn till det stora antalet anmälda talare villjag meddela att efter kontakt medkvittningsmännen rekommenderas atthuvudanförandena i dagens ärenden bör omfattahögst 10 min.3 § Svenskt deltagande i av FN:s säkerhetsrådbeslutade insatser för säkerställande av fred i f.d.JugoslavienFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU35 Svenskt deltagande i av FN:ssäkerhetsråd beslutade insatser för säkerställandeav fred i f.d. (prop. 1992/93:254).Anf. 3 ():Fru talman! Jag hade önskat kunna rikta mig till fruutrikesminister också, eftersom det är ett viktigtbeslut som vi står inför.Genom det österrikiska Steyermark, genom den900 åriga kulturstaden , rinner floden med vänner från det f.d. Jugoslaviengick jag i går längs denna flod. Där var detsommarvärme, blomdoft och lyckliga människor påkaféer. Det var en idyll. Ett tiotal mil längre bort,söderut, ändras floden namn till Drava.Drava rinner förbi orterna . Sånära är idyllen ändå långt borta. I samma flod harliken efter våldtäkterna och terrorn kastats.Fru talman! Likt och är vi européer allasammanlänkade med vad som händer i det f.d.Jugoslavien. Neutralitet och passivitet är omöjligaattityder inför det som sker. Det är därförtillfredsställande att står i begreppatt fatta det beslut som visar att är berett atthandla, att sända trupp för att skyddamedmänniskor i nöd och att genomföra FN-planen.Därigenom visar vi i att vi tar ansvar infördenna mänskliga katastrof som drabbat så mångaoskyldiga.Det besked som har att ta ställning tillhar vi socialdemokrater biträtt i alla delar utom närdet gäller den del som rör finansieringsfrågan. Vianser att den delen är olycklig. Men detta är trotsallt en bisats . Det viktiga är att signalen fråndenna riksdag är att vill medverka till atträdda liv och att främja fred och försoning.Vi socialdemokrater har i vår motion lagtpreciseringar och tillägg tillregeringspropositionen. Detta har vi fått övrigapartiers stöd för. Det är bra att propositionens andahar förtydligats och förstärkts.Fru talman! Den resolution i FN:s säkerhetsrådsom vi väntade på har kommit. Dess karaktäröverensstämmer ganska väl med det som viförsökte förutse, nämligen att FN-styrkans,Unprofor, mandat utvidgas vad gäller skydd avfredade områden till att även omfatta avskräckningav anfall, övervakning av eldupphör, främjande avtillbakadragande av militära enheter samtbesättande av nyckelpunkter på marken.För att genomföra detta mandat bemyndigas FN-styrkorna att i självförsvar använda våld som svarpå beskjutning mot och beväpnat intrång i defredade områdena, samt om rörelsefriheten för FN-styrkorna, eller de skyddade humanitärakonvojerna, hindras.Våldet kan även innefatta luftangrepp i ochomkring de skyddade områdena i Bosnien--för att stödja Unprofor igenomförandet av FN:s mandat.Resolutionen uppmanar också att FN:smedlemsstater bidrar med truppstyrkor. Med andraord rör det sig i huvudsak om, kära kolleger -- jagriktar mig även till de nydemokrater som gick --fredsbevarande operationer, men med inslag avinsatser utöver de strikt fredsbevarande insatsersom vi tidigare varit vana vid.Även om karaktären på säkerhetsrådets resolutionväl överensstämmer med utrikesutskottetsbetänkande är vi från Socialdemokraternas sidainte nöjda med omfattningen av detta mandat. Vihade önskat, som vi sagt och ocksåmotionerat om, en massiv FN-närvaro i alla hotadedelar av Bosnien--. Vi tvingas nu istället nöja oss med en resolution som får ses somett steg på vägen mot fred. Naturligtvis skulle allade andra stegen ha tagit långt tidigare.Förklaringen till att Världssamfundet FN, EG ochESK inte gjort något resolutare -- och inte hellertidigare -- har EG:s fredsmäklare gett. EG:s fredsmäklare sade att redan iaugusti 1992 stod det klart för honom att det intefanns en enda europeisk större makt som var villigatt ta till vapen mot den serbiska aggressionen.Därför blev förhandlingsvägen den enda möjliga.Den vägen blev då förstås en kompromissernas väg,eftersom alla parter på ett eller annat sätt måsteinvolveras.David vände sig dock mot beteckningenMünchen. I hade ju redan ett krigbrutit ut. En riktigare parallell är väl då Libanon.David analys, fru talman, är också i övrigtav intresse. Han pekar på hur det inom EG fannsen initial tveksamhet till att blanda in FN i krisen.Han sade att var eurofederalisternasmachosymbol. skulle det visas att hadeen gemensam utrikespolitik. Men som bekantmisslyckades det.EG har ingen gemensam utrikespolitik värd nameti fråga om -- tyvärr, skulle jag viljasäga. I t.ex. talar man mycket omÖsttimor , men nästan ingenting omBosnien. I talar man om Bosnien och vetingenting om Östtimor.David är också kritisk mot EG:serkännandepolitik. Han, liksom ,, var mot det stegvisaerkännande som skedde när det gäller ochBosnien--. Den kritiken har också viriktat mot vår egen regering, som traskade patrullefter Tyskland.Det land som verkligen borde erkännas isammanhanget är . Men EG harformellt inte erkänt . Det har ickeheller gjort. Även på den här punktentraskas det patrull, vilket är bedrövligt. På dettasätt drabbas indirekt av blockaden avSerbien-Montenegro och kan exempelvis inteexportera sina jordbruksvaror.Fru talman! Vi socialdemokrater har i betänkandetfört in att stöd till fredsrörelser, dissidenter,demokrater och andra nätverk är viktiga när detgäller att söka en fredslösning i f.d. Jugoslavien.Vid det möte som jag i går deltog i i ,bekäftades igen betydelsen av ett sådant yttre stödåt fredsrörelsen i f.d. , vilken leverunder mycket svåra förhållanden.Vi som länge haft förmånen att samarbeta meddessa krafter önskar att också andra grupper iSverige, icke-statliga sådana, stöder fredsrörelsenmed exempelvis säkerhetsgrupper i f.d.Jugoslavien.En viktig del i detta sammanhang är det fria ordetsställning. Just nu sitter det, under statlig kontroll,mycket hårt till i och . Därför harfredsrörelsen i f.d. väckt tanken på ettslags ''''. Här finns, fru talman,och kära riksdagsledamöter, exempel. Europarådethar, liksom EG-parlamentet, stött friaradiostationer i f.d. . Här finnsutrymme för att agera och att ta initiativ från densvenska regeringens sida för att stödja det friaordet, något som är så viktigt för att motverka denkrigspropaganda som har underblåst motsättningaroch som kanske var själva orsaken till det direktautbrytandet av kriget.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i de delar som avsermandatet. Men jag yrkar avslag vad gällerfinansieringsdelen i betänkandet och yrkar i ställetbifall till Socialdemokraternas reservation.Anf. 4 TALMANNEN:Jag ber att få meddela att avspärrningarna i östrahuset nu släppts. Det är nu fritt tillträde till helahuset.Anf. 5 ():Fru talman! står inför ett viktigtbeslut. Till skillnad från den nuvarande svenskaFN-insatsen i f.d. skall den nu avseddastyrkan inte endast få fredsbevarande utan ävens.k. I Vänsterpartietanser vi därför att inte skall delegeradetta beslut till regeringen utan fatta det själv, efteren öppen debatt.I dag kan vi inte överblicka hur säkerhetsrådetsbeslut om utökning av FN-styrkorna föratt kunna upprätta sex skyddade zoner i Bosnienskall verkställas. Först när får en begäranfrån generalsekreteraren om nya svenska insatservet vi vilket mandat denna styrka skall arbetaunder. Då bör en urtima riksdag inkallas för attfatta det definitiva beslutet.Vänsterpartiet anser att skall ha beredskapatt sända en svensk FN-styrka till f.d. ,en styrka vars huvudsakliga uppgift skall varafredsbevarande. Vi accepterar också att svenskasoldater deltar i vissa fredsframtvingande åtgärder.De skall kunna använda våld i självförsvar, för attskydda civilbefolkningen och för att ingripa motgrupper som inte respekterar en överenskommenfredsplan.Den etniska rensningen måste stoppas, som deserbiska krigsherrarna utvecklat till en strategi föratt skaffa sig kontroll över allt större territorier.Detta gäller inte enbart Bosnien utan ocksåKosova, där läget har skärpts de senaste veckorna.FN-insatsen där måste därför förstärkas.Vi motsätter oss att regeringen finansierar dennaFN-insats genom att öka budgetunderskottet. Vianser att kostnaderna för FN:s fredsbevarandeinsatser skall finansieras från försvarsanslaget.Detta är också vad FN:s generalsekreterareuttalade i sin ''Dagordning för fred''.Detta är en principiellt viktig fråga, eftersommedverkan i FN:s fredsbevarande insatser måsteses som en del av säkerhetspolitiken. Det handlarom att förhindra att det krig som just nu pågår iBosnien skall sprida sig -- i första hand till Kosovaoch -- och att striderna skall blossaupp på nytt i . De senaste händelserna iSerbien, där de extremistiska krafterna vuxit istyrka, har också väckt fruktan för att Montenegroskall bryta sig ur federationen. Det kommerSerbien inte att tillåta har sagt. Detbetyder i klartext ett nytt krigshot.Det är också av svenskt säkerhetspolitiskt intresseatt stoppa den etniska rensning som riskerar attsprida sig till andra delar av och till ävenandra världsdelar.Med detta för ögonen måste vi satsa mer -- ävenfinansiellt -- på att stärka FN och ESK. Det ärgroteskt att FN inte kan finansiera sinafredsbevarande och humanitära insatser. Det liggerockså en stor fara i att FN:s medlemsstater baraställer upp med pengar när konflikterna övergått ikrig -- framför allt i sådana krig som utkämpas påvåra TV-skärmar. , en av FN:sundergeneralsekreterare, tog uppde -- som han kallade dem -- glömda konflikterna iAngola, södra , och Afghanistan.Bara i dödas tusen människor varje dag.Men det handlar naturligtvis inte bara om pengar.FN måste bli bättre rustat för att fatta beslut i svåralägen. Konflikterna i det f.d. har visatpå en handlingsförlamning i säkerhetsrådet,beroende på att stormakterna inte kunnat ena sig.USA har inte velat medverka. Så sent som itorsdags sade den amerikanske utrikesministern attBosnien inte rör vitala amerikanska intressen.Att det är den nya världsordningen, chansen attskapa en fredlig värld, som står på spel, bekymrarinte Clintonregeringen. I f.d. handlardet ju om nödvändigheten att skapa en sådanrättsordning i världen att människor skall kunnaleva samman fredligt trots att de tillhör olikanationaliteter, religioner och kulturer.Det handlar också om att skapa respekt för FN ochFN:s personal. I Bosnien, , ochKambodja har FN:s hjälparbetare blivit måltavlorför militärens beskjutning. Detta måste stoppas.Vänsterpartiet inser därför att det krävsfredsframtvingande insatser i f.d. . Vianser också att det är en urtima riksdag som skallfatta det slutliga beslutet, efter det att vi fått enkonkret begäran från FN:s generalsekreterare.Fru talman! Jag yrkar med detta bifall tillVänsterpartiets motion i utriksutskottetsbetänkande UU35.Anf. 6 () replik:Fru talman! fattade FN:s säkershetsrådbeslut om att utvidga insatserna för att skyddafredade områden i Bosnien--. Manbeslöt att styrkorna skall kunna avskräcka attackermot de fredade områdena, övervaka eldupphör,främja tillbakadragande av stridande trupp, intavissa nyckelområden på marken och delta ihjälpleveranserna till den nödlidandebefolkningen.Fredsstyrkorna skall bemyndigas att i självförsvartillgripa militärt våld, som svar på attacker mot deskyddade områdena och som svar på försök attförhindra Unprofors och hjälporganisationernasverksamhet.Det är utomordentligt värdefullt att riksdagenredan i dag, endast , kan fattadet beslut som innebär att regeringen bemyndigasatt pröva en svensk insats i linje med den härresolutionen. Vi fattar inte beslut om dendefinitiva insatsen -- det krävs ytterligareöverväganden och prövning innan ett sådant beslutkan fattas -- utan vi gör möjligt att ett sådantbeslut fattas under det sommaruppehåll som nuskall inledas. Det är också utomordentligttillfredsställande att det råder mycket stor enighet iriksdagen härom. Jag instämmer i det mesta av detsom sade om mandatet och om denviktiga uppgift som skall utföras i det fornaJugoslavien. Jag vill betona att detta är huvudsakeni beslutet.Det finns även några små frågor som tas upp idebatten och i betänkandet. Men jag betonar att deär små. återkommer igen till attregeringen var för tidig med att erkänna Kroatienoch för sen med att erkänna . Faktumär, , att det är efterklokhet när detgäller . erkändes efter enhälligttillstyrkande i Utrikesnämnden.Socialdemokraterna har också synpunkter på attregeringen satsar antingen för mycket eller för litetpengar på FN:s fredsbevarande styrkor. När vi förnågra månader sedan tog ställningen till budgetenville Socialdemokraterna minska anslaget till FN:sfredsbevarande operationer, nu klagas det över attdet inte finns tillräckligt med pengar och vill attregeringen skall återkomma med förslag omfinansiering. Det förhållandet hade möjligenimponerat om Socialdemokraterna själva hade haftett förslag till finansiering. Men det har man inte,följaktligen ser jag detta mer som en tomdemonstration.Låt mig återigen beona att det väsentliga är att vi äröverens om huvudsaken. Det spelar inte så stor rollnär det gäller de mindre väsentliga frågorna.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 7 () replik:Fru talman! I detta sammanhang finns det sakersom vi kan vara oeniga om. Det är vi också när detgäller bisaker. Det gäller, menar jag, att vi fattar ettbeslut som visar att är beredd att ta ansvari denna situation, när nu FN samlat sig till att fattabeslut.Från svensk synpunkt är det också viktigt. Vårtagerande visar nämligen att vi tar ansvar förEuropas säkerhet, inte nödvändigtvis genom attvara medlemmar i någon militär allians, utan vi kanpå ett mycket bra sätt ge vårt bidrag. Det är kansket.o.m. så, fru talman, att det i det härsammanhanget är mycket bra med ett alliansfrittbidrag till, förhoppningsvis, ett stärkande avEuropas fred.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag begärde ordet för att svara påPierre inlägg, men jag kan svara genom attinstämma i det.Anf. 9 ():Fru talman! För sedan fick några avutrikesutskottets ledamöter tillfälle att här iriksdagen träffa , Bosniens plågadepresident.Det var gripande att se denne trötte och åldrademan skildra sitt folks lidande, men det var likagripande att höra att hans enda konkreta vädjangällde vapen. Hans vädjan var att vi skullemedverka till att lyfta vapenembargot mot hansland. Hans önskan var att detta fruktansvärdaslagfält skulle tillföras mer vapen, mer lidande ochmera nöd.Man kan inte på ett tydligare sätt se hur detinternationella samfundets ansvar måste fullgöras idet internationella samfundets regi. Därför ser jagnaturligtvis med stor glädje att FN har flyttatpositionerna ett steg. Jag vill gärna ansluta mig tillvad tidigare talare har sagt. Det fordras mångaytterligare steg av det internationella samfundetinnan dess ansvar fullt ut har fullgjorts.Det handlar inte bara om insatser med styrkor. Dethandlar mycket mera om insatser för lindrandet avkonflikten och för byggandet av en varaktig fred.Det handlar mycket mera om att man skall försökamedverka till att skapa ett nytt , där deolika befolkningsgrupperna kan leva tillsammans.Fru talman! I det här betänkandet finns ettnyckelstycke, som förklarar svensk lojalitet medFN och som förklarar vår beredvillighet att delta idenna av FN ledda operation. På s. 9 står det:''Aktionen skall stå under FN:s politiska ochstrategiska ledning. Utskottet framhåller attinsatsen av svensk trupp i en FN-operation ytterstskall ses som ett led i att politiskt uppställda måluppnås och att parterna lever upp till de avtal somingåtts inom FN:s ram.'' Detta är en förklaring avvår lojalitet och tilltro till FN:s förmåga.Fru talman! Jag skall ta mig friheten att yttra mig ien annan angelägenhet som är av stor betydelse förmig, även om detta ärende är mycket allvarligt. Dethär är nämligen alldeles säkert sista gången som jagtalar i denna kammare. Jag vill därför passa påtillfället att tacka för de som har gått ochtillönska framgång i den viktiga rollen attövertyga våra medborgare om att politikerna är desom kan, vill och måste styra vårt samhälle.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag anhåller om replik för att tacka NicGrönvall för hans insatser i utrikesutskottet och iriksdagen. Han har varit en stor tillgång förutskottet, och jag önskar honom all lycka i hansframtida viktiga arbete.(Applåder)Anf. 11 MAJ ():Fru talman! Även jag vill säga tack till NicGrönvall. Jag kommer att sakna en göteborgskkollega. Jag är speciellt glad över att han i sitt sistaanförande betonade det fredliga uppbyggandet avJugoslavien. Det är naturligtvis det som är detcentrala.I detta betänkande behandlas frågan om svenskatruppers deltagande för att säkerställa fred i f.d.Jugoslavien. Trots förkortad motionstid och ensnabb behandling i utskottet har vi i utskottetkunnat enas om ett medgivande till regeringen attställa en styrka till FN:s förfogande, om en sådanförfrågan kommer från FN, dock med avsevärdainskränkningar i uppgifterna och i möjligheternaatt använda våld.I en motion U29 har och jagställt oss bakom en fredsbevarande styrka, men viaccepterar inte att mandatet innehåller element avs.k. fredsframtvingande karaktär som ennebär attvåld får brukas.Vi menar att vad f.d. behöver ärförhandling, fred, försoning, flyktinghjälp ochandra FN-insatser. Det behövs en avmilitariseringoch inte en ökad militarisering.I f.d. krävs en massiv FN-insats av såvälmilitär som civilpolis och förhandlare förfredsbevarande åtgärder. Vapenvilan måste inteenbart följas av övervakning utan också av att defredsskapande och fredsbyggande åtgärdernasamtidigt sätts in och att fredsplanen omsätts ipraktiken lokalt.Konflikterna i f.d. kan inte avskräckas,och militära motåtgärder eller ordningshållanderiskerar att skapa vida större problem.Av alla de misstag som har begåtts i Jugoslavienfinns mycket att lära för framtiden, först och främstatt konflikter skall hanteras på olika nivåer genomkonfliktanalys, krigsriskutvärdering och tidigförvarning, innan konflikterna övergår i våld. Omdetta inte lyckas måste man i nästa steg sättain olika civila och militära fredsbevaranda åtgärder,såsom vapenvila, buffertzonarrangemang,fredszoner och samtidig avväpning av samtligaparter.För att fredsbevarande åtgärder skall vara effektivakrävs det att de kombineras medfredsskapande åtgärder av olika slag, t.ex.föhandling, medling, skiljedom, utväxlande avfångar och fredsbyggande åtgärder, dvs. försoning,gemensamma utvecklingsprojekt samt skapande avnya strukturer som tar bort orsakerna till våldet ochsamtidigt fungerar förebyggande mot nya krig iframtiden. Detta har med viss framgång under entid tillämpats i liten skala i västra iKroatien. Men det har inte fullföljts, och det harinte satsats helt och fullt.Detta vårt synsätt har utskottet ställt sig bakom.Utskottet framhåller att det internationellasamfundet måste utveckla starkare instrument föratt förebygga konflikter och främja, skapa ochsäkra en varaktig fred. Utskottet slår fast att det föratt fredsbevarande åtgärder skall vara effektivakrävs att de kombineras med fredsskapande ochfredsbyggande åtgärder, dvs. att man skapar nyastrukturer som tar bort orsakerna till våldet ochsamtidigt fungerar förebyggande mot nya krig iframtiden.Krig löser naturligtvis inga konflikter. Det finnsingen militär lösning på ,endast en politisk. I ,, och övriga delar av f.d.Jugoslavien finns det ett civilt samhälle som inteönskar denna konflikt. Fredstanken är stark ochutbredd i alla republikerna. Politiken måste enligtvår mening formas efter dem som vill fred ochnationell uppbyggnad, inte efter frigruppersagerande.Det är enligt vår mening rätt och riktigt att Sverigeställer upp för att skydda civilbefolkningen ochförsöker att stoppa våldet och bidra till en varaktigfred i . har en långvarigtradition att ställa upp för FN, genom att ställafredsbevarande styrkor till förfogande. Vi har ingainvändningar mot en fredsbevarande styrka om upptill 1 000 personer, om FN gör en sådan framställan.Denna styrka bör, som jag sade tidigare, ha ettmandat avseende fredsbevarande uppgifter, medrätt att försvara sig själv och skyddade zoner och attfreda civilbefolkningen och transporter. Av denföredragning som överbefälhavaren har haft förutskottet framgick att de här uppgifterna redaningår i de s.k. Rules of Engagement och tillämpasav FN på platsen, bl.a. av och PhilipMorillon, och att har för avsikt att arbetapå samma sätt.Vi accepterar inte att mandatet innehåller elementav s.k. fredsframtvingande karaktär, där bruk avvåld tillåts.Enligt propositionen skulle den svenska styrkan haförmåga att försvara sig vid ett ev. angrepp och haresurser för att försvara andra. Truppen skulleenligt propositionen kunna verkställa beslut, ävenom väpnade grupper skulle motsätta sig detta, ochförses med bättre fordon, tyngre vapen och meromfattande utrustning.Sverige skulle med andra ord vara mer påvlig änPåven själv. Innan FN:s generalsekreterare harframfört en begäran om svensk medverkan begäralltså regeringen en fullmakt av attfrångå traditionell svensk fredsbevarande politikoch få rätt att använda vapenmakt, därmed öppnasdet för svensk militärt engagemang i f.d.Jugoslavien. På ganska lösa grunder skulle Sverigehärigenom kunna dras in i ett långvarigt militärtträsk på Balkan.Vad skulle bli konsekvenserna för FN:sfredsbevarande styrkor om de på sina håll i f.d.Jugoslavien skulle äga rätt att ''försvara andra''genom att ta ställning för en av parterna ikonflikten, men på andra håll enbart hafredsbevarande uppgifter? Vem kan skilja på deolika blå baskrarna? Och vad kommer de andraparterna i konflikten att göra om FN:s styrkorställer sig på en sida av konflikten? Är inte riskenuppenbar att militära insatser undanröjermöjligheterna till det försoningsarbete som måstetill? Betyder övergången från självförsvar till rättenatt aktivt använda våld att de fredsbevarandestyrkornas tid är över? Dessa frågor fanns det allanledning att ställa sig.Utskottet har på ett föredömligt sätt klart snävat inoch definierat mandatet för den svenska styrkanoch säger att mandatet för en dylik operation kaninnefatta försvar av skyddade zoner samt fredandeav civilbefolkning, transporter och egen personalliksom gränsövervakning. Vidare säger utskottetatt aktionen huvudsakligen skall ha karaktären avfredsbevarande, dvs. den skall genomföras medinget eller minimalt användande av våld. Dock kandet mandat som fastställer ochde regler som operationens befälhavare utarbetarlöpande på säkerhetsrådets mandat, s.k. Rules ofEngagement, innebära åtgärder som går utöver destrikt fredsbevarande. Det kan då, i tillägg till brukav våld i självförsvar, handla om våld för att skyddacivilbefolkningen eller för att förhindra brott motöverenskommelser eller kränkningar av fredadeområden.Utskottet anför vidare att under Kongokrisenframfördes från svensk sida i FN:sgeneralförsamling att deltagarna i FN-operationeninte skulle ta initiativ till våldsanvändning.Utskottet anser att denna uppfattning är av centralbetydelse och bör gälla också i samband med eneventuell svensk insats i f.d. Jugoslavien.Denna insnävning av mandatet, där de s.k.fredsframtvingande momenten helt är borttagna urutskottets ställningstagande, står iöverensstämmelse med den motion som HansGöran och jag har lagt fram och är för osshelt godtagbar.Däremot kan vi inte acceptera att regeringen intefinansierar verksamheten utan skjuterfinansieringen framför sig.