prot · GH0912 · 1993-10-21 00:00:00 — Jag tycker att det skulle vara enotroligt bra affärsidé. Vi vet nu att det är ett dansktföretag som äger sockerbruk.Min fråga till jordbruksministern är: Kanjordbruksministern tänka sig att tillsätta enarbetsgrupp som tar kontakt med det danskaföretaget för att försöka marknadsföra dennautmärkta idé, att på skapa endaekologiska sockerbruk?Anf. 37 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi har ganska goda kontakter medDanisco, dvs. ägaren till Svenska sockerbolagetsom äger sockerbruk. Ett första önskemål äratt detta sockerbruk skall kunna drivas ytterligarenågot år efter 1995. Detta har man från ägarens sidasagt ja till. Emellertid är sockerbruket väldigt litetjämfört med dagens normalstorlek. Men det är ialla fall angeläget att sträva efter att behållasockerbetsodlingen på Gotland.När det gäller frågan om ekologiskt socker är dettasnarast en marknadsfråga. Om det finns enefterfrågan på detta socker, skulle man säkertkunna tänka sig att producera detta. Det finns idagsläget en begränsad efterfrågan, men denkräver troligen inte ett helt sockerbruk. Hur detkommer att se ut vågar jag förnärvarande inte ha någon uppfattning om.Anf. 38 TALMANNEN:Frågestunden är härmed avslutad. Vi tackarstatsministern, miljöministern, jordbruksministernoch statsråden och Bo Lundgren.5 § Information från regeringen om aktuellanordiska samarbetsfrågorAnf. 39 Miljöminister ():Fru talman! De nya förutsättningar somförändringar i vår omvärld skapar är en utmaningför det nordiska samarbetet.Utvecklingen i , särskilt den europeiskaintegrationsprocessen, var utgångspunkten för detinitiativ till att reformera det nordiska samarbetetsom statsministrarna tog vid sitt möte i Mariehamni . Syftet med detta reformarbete äratt finna former för ett stärkt och vitaliseratsamarbete inom en europeisk ram.Samarbetet stärks på områden som är av genuintgemensamt intresse. Vidare utvidgas det politiskasamarbetet om europeiska och regionalasamarbetsfrågor för att underlätta ländernasdeltagande i EES- och EG-samarbetet.Regeringssamarbetet i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor utvecklas, bl.a. genomtätare möten mellan utrikesministrarna. En debatti utrikes- och säkerhetspolitiska frågor är ett nyttinslag i höstsessioner. Det innebäratt den svenska utrikesministern vid denförestående sessionen i i novemberkommer att lämna en utrikes- och säkerhetspolitiskredogörelse.EES-avtalet innehåller en nordisk klausul somsäger att avtalet inte innebär något hinder för detnordiska samarbetet, så länge det inte försvagartillämpningen av . De nordiskastatsministrarna har uttalat att ett förhandlingsmåli nu pågående förhandlingar om utvidgning av EG:smedlemskrets är en liknande nordisk klausul i EG-fördraget.Många av de nuvarande avtalen mellan de nordiskaländerna innebär att större åtaganden görsgentemot nordiska stater än gentemot EES-länderna, exempelvis arbetsmarknads- ochtrygghetsöverenskommelserna. Genom dennordiska klausulen i och deneftersträvade klausulen i fördraget om EG-medlemskap skapar vi möjligheter till fortsattnordiskt samarbete inom en vidare europeisk ram.Det nordiska samarbetet skall enligt de nyariktlinjerna koncentreras till de genuintgemensamma nordiska frågorna. De nordiskaresurserna är begränsade. Vi skall därför intebelasta det nordiska samarbetet med sådant somkan skötas bättre i andra politiska sammahang. Närvi tar initiativ till nya nordiska samarbetsprojektbör vi ordentligt pröva om de verkligen mest ärlämpade för nordiskt samarbete eller snarare hörhemma på det nationella planet eller i något annatinternationellt organ.För att anpassa samarbetsorganisationen till de nyamålsättningarna koncentreras resurserna inomNordiska ministerrådet till sju prioriteradesatsningsområden: kultur, forskning ochutbildning, miljö, medborgarnas rättigheter,ekonomi, fiske och juridiska frågor.Särskild vikt läggs vid en väsentlig satsning påkultur-, utbildnings och forskningsområdena. Ävensamarbetet på miljöområdet och samarbetet medBaltikum ges fortsatt hög prioritet.De nordiska miljöministrarna har tagit upp endiskussion om en nordisk strategi på miljöområdet.En viktig punkt i strategin bör vara gemensammanordiska miljöskatter och -avgifter. Genomsamordnade insatser kan vi nå störregenomslagskraft.Förnyelsearbetet har även inriktats på attrationalisera Nordiska ministerrådets organisation.Antalet ämbetsmannakommittéer har därförbegränsats och ministerrådets sekretariat haromorganiserats och kostnaderna för det harminskats.En översyn har också gjorts av regelverken för detnordiska samarbetet. Regeringen föreladeriksdagen förslag om ändring i dennordiska samarbetsöverenskommelsen,. De nya bestämmelserna iavtalet träder efter godkännandeproceduren i denordiska länderna i kraft senare i höst.Betydande omprioriteringar föreslås inom dengällande budgetramen på 650 miljoner danskakronor i det budgetförslag som lagt fram inför Nordiska rådetssession i november.Ministerrådets budgetplanering utgår från attbudgeten skall vara realt sett oförändrad. I detbudgetförslag som samarbetsministrarna i augustiöverlämnade till ökas anslagen tillkultur- och utbildningsområdet med . Detta finansieras genombesparingar på de flesta andra områden.Ökningen, som främst tillförs det allmänkulturellaområdet, medger nya insatser bl.a. förspråksamarbetet och det folkliga kultursamarbetet.Vidare planeras ett särskilt insatsprogram för barnoch ungdom.För att bl.a. tillmötesgå sådana synpunkter somunder budgetarbetets gång framförts från organ har samarbetsministrarna ävenbeslutat att disponera det överskott i verksamhetenpå som uppkom år1992. Det är ett tillägg till vad som ryms inom denordinarie budgetramen. är inställt påatt anslå överskottet till bl.a. Baltikumsamarbete,Nordiska industrifonden, arbetsmarknads- ocharbetsmiljösamarbete samt regionalpolitisktsamarbete.Som jag nämnde är budgetförslaget nu överlämnattill för behandling ochställningstagande vid sessionen i november.Därefter är det ministerrådets uppgift att fastställaden slutliga budgeten. Med det ökadebudgetinflytande som fåttgenom ändringen i krävs detsynnerliga skäl för att ministerrådet skall avvikafrån vad rådet föreslår.Sverige har under innevarande verksamhetsår,fram till session i i mars1994, ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet.Därmed har vi ett huvudansvar för att genomföraförnyelsen av det nordiska samarbetet och drivaverksamheten i övrigt framåt.En av de viktigaste uppgifterna underordförandeperioden är att hålla nära kontakt medde övriga nordiska länder, och , somförhandlar om medlemskap i I det syftet hadestatsministrarna och de för EG-förhandlingarnaansvariga ministrarna ett gemensamt möte i juli i år.I det löpande arbetet har det varit en lång radmöten, bl.a. på expertnivå om olika frågor.Sysselsättning och ekonomisk tillväxt har högprioritet. En gemensam nordisk plattformutarbetades som bidrag till det europeiskatillväxtinitiativet inför det gemensamma mötet medEG:s och EFTA:s ekonomioch finansministrar iapril 1993. Vidare diskussioner kommer att förasvid ett möte mellan de nordiska statsministrarnaoch finansministrarna i november.En annan fråga som prioriterats är att utredaförutsättningarna för ett nordiskt TV-samarbete viasatellit. Uppdrag har givits till cheferna för denationella TV-företagen att komma med förslag.För sedan presenterade de nordiska TV-företagen, med undantag av , ettförslag om att vid sidan av de existerandemarksända kanalerna gå ut i en gemensamsatellitsänd TV-kanal över Norden.Statsministrarna kommer att diskutera saken vidsitt möte i november.Även vid sidan av övervägandena om en nordiskTV-kanal bör det nordiska samarbetet på TV-området kunna stärkas. Det gäller bl.a.möjligheterna till grannlandstittande och spridningav filmer som produceras via den nordiska film- ochTV-fonden.Möjligheten att avlägsna kvarstående hinder förpersoners resor, uppehåll och arbete övergränserna i de nordiska länderna utreds förnärvarande. har för denna uppgiftengagerat förre industriministern . Åsling.Låt mig slutligen nämna att arbetet med engemensam nordisk marknad för högre utbildningoch forskning fortskrider. Utbildningsministrarnafattade ett principbeslut och ambitionen är attett avtal skall vara klart . Det innebär attfrån och med skall studenterkunna välja mellan universitet och högskolor i helaNorden på samma villkor. När det kommer tillhögre utbildning och forskning skall våra ländersåledes bli en gemensam marknad. Tack, herrtalman!Anf. 40 ():Herr talman! Jag vill tacka nordiskasamordningsministern för informationen. Som vinu har fått höra har vi i kommit längre utannågon som helst överstatlighet än vad EG har gjorti många samordningsfrågor när det gäller utbyte,gemensam arbetsmarknad osv.Jag skulle vilja ställa en fråga i ett ämne som rör detnordiska samarbetet. Det gäller ennaturgasledning. måste göra en nynaturgasledning, antingen till kontinenten ellertvärs över så att skulle kunna fyllapå sin naturgas från två håll; de får naturgasösterifrån, men skulle behöva fylla på även frånväster. Det finns ett intresse även från de baltiskaländerna att kunna koppla på en naturgasledning.Många av kärnkraftsaggregaten står nu stilla. Istället för att satsa miljarder på dem och för attkunna avstå från kärnkraften, oljan och koletförmodar jag att -- utöver de förnybaraenergikällorna -- naturgas är en nödvändigövergångslösning. Rörsystemet kan ju sedan ocksåanvändas för gas som är producerad på förnybartsätt.Min fråga är: Vill nordiska samordnings- ochmiljöministern arbeta för att får betala ochdra en ledning genom ? Jag tycker att detborde vara ett självklart nordisktsamarbetsprojekt.Anf. 41 Miljöminister ():Herr talman! Det är riktigt att frågan har en vissaktualitet. Genom det beslut som den finskariksdagen fattade för inte så länge sedan medröstsiffrorna 107--90, om att avvisa byggandet av enfemte reaktor, skapades naturligtvis en nysituation. behöver ett ytterligare tillskottav energi. Som nämnde harNorge avsättningsmöjligheter av naturgas och stårinför ett val i den frågan.Nästa fråga är då naturligtvis om det finns flerintressenter; t.ex eller de baltiska staterna.När det gäller de baltiska staterna har de trepresidenterna kommit överens om att aktivera siggemensamt i förhållande till de nordiska länderna.Man har bl.a. tillskrivit den svenske statsministerni frågan. Det finns ett intresse hos de baltiskastaterna att frigöra sig från den energistruktur somman är bunden till från den gamla sovjetiska tiden.Som nordisk samarbetsminister anser jag självklartatt inte får vara något hinder på vägen i detnordiska samarbetet. har vi i enenergisituation som innebär stora överskott, utom ikrissituationer när sju kärnkraftsreaktorer ställs av.Det skulle inte kunna ske utan inverkan på densvenska energiförsörjningen om vi hade enbristsituation; men vi har en överskottssituation.Sverige har då att bedöma frågan ur nordisksamarbetssynpunkt. Det är den ena delen av dethela. Det är inte rimligt att är ett hinder påvägen för ett vidare samarbete, som innefattarNorge, och samt de tre baltiskastaterna. Jag har vid upprepade tillfällen tagit uppfrågan i miljöministerkretsen. Vi har gjort ettgemensamt uttalande, i samband med ett möte iseptember, med inriktningen att vi bör aktivera osspå det här området.Nu återstår naturligtvis att göra en del av deinhemska bedömningarna. Där finns en delproblem. Det finns ingen motpart, dvs. en köpare,som har visat tydligt intresse. Det är på denpunkten det brister.Det som är intressant är en sträckning av en ledningsom inte motverkar en satsning på bioenergi, ochsom kan medverka till att försörja vissa delar avlandet som visat intresse för naturgas,exempelvis , ocheventuellt Gävleområdet.Anf. 42 ():Herr talman! Om jag är rätt underrättad skulleNorge stå för alla kostnaderna för att dra ledningentill och över mitt eget län, som har tungindustri -- där man nu arbetar med kol och olja --som skulle kunna ha viss avsättning av naturgas.Finland skulle betala ledningen under sjön.Stockholm Energi, som miljöministern nämnde,gick ut med en storaffischkampanj där man sade att naturgasenkommer. Där finns alldeles uppenbart ett intresseför att köpa. Med tanke på att vår kärnkraftsparknu åldras står vi inför valet om vi skall tillåta statligaVattenfall att investera miljarder i denna teknik,eller om vi skall utnyttja möjligheten att snabbt bliav med all kärnkraft och gå in för en betydligt bättreövergångslösning till det hela kretsloppssamhället.Anf. 43 Miljöminister ():Herr talman! Det är kanske viktigt att säga att dettainte är någon totallösning. Men om skulleintroducera naturgas i ökad utsträckning innebärdet naturligtvis att man får fler ben att stå på i detsvenska energiförsörjningssystemet. Det gör detmindre sårbart.Det rör sig om i storleksordningen 1,5gigakubikmeter. Det är alltså inte några storamängder, utan drygt något tiotal terawattimmar,dvs. motsvarande drygt två reaktorer. Egentligenskall man inte ställa dessa båda företeelser motvarandra. Det viktiga är vilken vilja som finns attställa upp med investeringskapital för att dra enledning över svenskt territorium. Något officiellterbjudande att finansiera detta finns inte. Det ärnaturligtvis en avgörande fråga. Dessutom måstedet finnas en avsättning som är tillräckligt stor föratt ledningen skall löna sig . Det är det somvi i det nordiska ministerrådet vill ha klarhet i.Därför har jag svarat relativt positivt och sagt naturligtvis bör undersöka dessa möjligheteroch diskutera frågan så att man kommer till ettställningstagande.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill gärna instämma i den nordiskesamarbetsministerns uttalande om det nordiskasamarbetets betydelse och betydelsen av att vi kanutveckla det nordiska samarbetet i ljuset av delsden utveckling som sker i , dels av denordiska ländernas intresse av att komma närmareEG.Ministern talade om de begränsade resurser somfinns och om den prövning av olika insatser somman vill göra. Han sade att man har bestämt sig föratt prioritera sju områden. Jag har ingeninvändning att göra mot ett sådant resonemang.Min fråga syftade närmast till att vinna klarhet omanslaget. Ministern säger att det skall vara realtoförändrade anslag, en realt oförändrad budget.Det betyder, såvitt jag förstår, att det när vi i nästaårs budget skall hantera anslaget till det nordiskasamarbetet inte blir fråga om några nedskärningar.Min fråga blir då: Är detta korrekt uppfattat?Anf. 45 Miljöminister ():Herr talman! Ja, det är korrekt uppfattat. Jag harinte föreslagit några nedskärningar i det häranslaget. Däremot är det klart att det kommer attbli förändringar i siffrorna. Det måste nämligen skeen uppräkning mot penningvärdet.Sedan finns det en fråga till, och där vet vi inteexakt hur det blir förrän närman avstämmer detta anslag. Frågan är: Hurmycket har den svenska kronan på grund avdeprecieringen försvagats i förhållande till dendanska kronan? Det är bara att räkna ut det. Detsom jag nu har sagt är bara ett förtydligande av mittsvar. Realt oförändrade anslag har man alltsåbestämt.Anf. 46 ():Herr talman! Det är ett bra besked. Det pågår junu i alla sammanhang en diskussion om anslagenför olika ändamål . Beskedet här är alltsåbra.Men såvitt jag förstår har det funnits åtminstonetankar på att även på detta område göranedskärningar i fråga om anslagen. har vi dockfått bekräftat att så inte blir fallet.Anf. 47 Miljöminister ():Herr talman! Det kan förekomma missförstånd iden här diskussionen. Därför är det viktigt attnämna att det har ställts mycket hårdarationaliseringskrav på den administrativa delen avdet nordiska samarbetet. Det rör sig om 20 %beträffande rationaliseringskraven t.ex. vidMinisterrådets sekretariat i . Det kanvara sådana uppgifter som har förekommit idebatten.Det handlar alltså, som jag nämnde i mitthuvudanförande, om en omfördelning för att höjanivån beträffande kultur, utbildning och forskning.Då måste nästan alla andra sektorer spara. Miljöndäremot har varit ett fredat område som skall vararealt oförändrat.Överläggningen var härmed avslutad.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:60 Godkännande av en överenskommelsemellan och om ömsesidigt biståndi tullfrågor1993/94:67 Ändringar i lagen om anställningsskyddoch i lagen om medbestämmande i arbetslivetMotionernamed anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren förvegetabilieproduktionen efter /941993/94:Jo1 av m.fl. (s)1993/94:Jo2 av och (kds)1993/94:Jo3 av och ()1993/94:Jo4 av och ()1993/94:Jo5 av m.fl. (nyd)med anledning av prop. 1993/94:4Familjerådgivning1993/94:So7 av ()1993/94:So8 av ()1993/94:So9 av ()1993/94:So10 av m.fl. (v)1993/94:So11 av m.fl. (s)1993/94:So12 av ()1993/94:So13 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1993/94:5 Kommunalabostadstillägg till folkpension år 19941993/94:Sf1 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1993/94:8 Höjd garanteradränta 1994-1996 för hus med statligabostadssubventioner enligt äldre bestämmelser1993/94:Bo1 av ()1993/94:Bo2 av ()1993/94:Bo3 av m.fl. (s)1993/94:Bo4 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1993/94:11 Utvidgadlagreglering på barnomsorgsområdet, m.m.1993/94:So14 av m.fl. (s)1993/94:So15 av m.fl. (v)1993/94:So16 av m.fl. (nyd)1993/94:So17 av ()med anledning av prop. 1993/94:14 Fortsattgiltighet av lag1993/94:Ju1 av m.fl. (v)1993/94:Ju2 av ()med anledning av prop. 1993/94:47 Avskaffande avekonomiska sanktioner mot Sydafrika1993/94:U1 av och (nyd)med anledning av förs. 1993/94:RR2 Riksdagensrevisorers förslag angående polisen1993/94:Ju3 av m.fl. (s)1993/94:Ju4 av ()1993/94:Ju5 av och Sven-OlofPetersson (c)1993/94:Ju6 av (nyd)7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 oktober1993/94:32 av i (m) tillkommunikationsministern om taxinäringen:Riksdagen har för sedan, med i huvudsakinstämmande av företrädare för taxinäringen,beslutat att taxi skall avregleras. Det har nugenomförts. Dock, och det vet dess värre mångaallt för väl, har denna decentralisering medförtstora problem!Riksdagsledamöter i allmänhet, och ledamöter avriksdagens trafikutskott i synnerhet, blir ofta''vittnen'' till, via brev, telefonsamtal och egnaupplevelser, hur avregleringen missbrukas i framförallt större städer. Att avregleringen av taxi varnödvändig är ej ifrågasatt. är det givetvisså att seriösa taxiföretag inte skall behöva gå underpå grund av att oseriösa intressenter genom sittagerande skapar ett misstroende mot helabranschens verksamhet bland allmänheten.Dessutom är det angeläget att de åtgärder somvidtas för att komma till rätta med avarterna inomtaxi inte i onödan drabbar landsbygdstaxi.Vilka åtgärder kan övervägas för att förhindra ochstoppa avarterna som uppstått till följd avavregleringen av taxinäringen?Vilka åtgärder är statsrådet beredd medverka tillför att oseriös taxiverksamhet i storstäderna inteskall drabba landsbygdens taxi och dess förmåga attupprätthålla en god service?1993/94:33 av () tilljustitieministern om våld mot homosexuella:Det förekommer ideologiskt grundat våld mothomosexuella. Detta tar sig uttryck i fördomar ochpsykisk mobbning, men det handlar också i ökandeutsträckning om gatuvåld och attentat. EnligtStockholmspolisen är homosexuella män denenskilda grupp som löper störst risk att bli utsatt förgatuvåld. Bland de attentat som begåtts kannämnas nazistiskt inspirerade ungdomarsmacheteöverfall riktat mot medlemmarna i RFSL:slokalar i och bomben mot iStockholm. Till denna kategori hör även morden påhomosexuella män i Göteborg.Det är samma socialpsykologiska mekanismer somutlöses vid den här typen av brott som vid våld motinvandrare. Det är mycket ofta personer somkunnat härledas till nazistiska grupper som begåttgrova våldsbrott mot invandrare och homosexuella.Regeringen har meddelat att den kommer med ettlagförslag om att rasistiskt grundat våld skall ansessom en försvårande omständighet när straffet skallutmätas. Detta skulle ge en markering om attplanerat, riktat och ideologiskt grundat våld är heltoacceptabelt.Jag anser att det vore lika rimligt att brott somutförs i hat mot homosexuella tas in somförsvårande omständighet i brottsbalken.Kopplingen mellan rasism och homofobi skulleligga i linje med brottsbalkensdiskrimineringsförbud och finnas i samma paragraf.Detta är ingen ny tanke, utan det föreslogs redani utredningen av de homosexuellas situation (SOU1984:63). Då fattades inget beslut, men vidutskottsbehandlingen (betänkande1986/87:SoU31) av följdpropositionen ansågs detsjälvklart att regeringen skyndsamt skulle vidtaåtgärder för att följa utvecklingen och återkommatill med lagförslag om det mothomosexuella framkom något som kunde liknas vidhets mot folkgrupp.Nu framstår det klart att det förekommer hets mothomosexuella. Bl.a. har nazistiska grupper iGöteborg spridit skrifter med titeln ''Siege -- förökat våld mot homosexuella''. Det finns alltsåtillräcklig anledning för regeringen att komma medett lagförslag till riksdagen.Jag vill med anledning av ovanstående frågajustitieministern.1. Vilka åtgärder kommer regeringen vidta för attkartlägga våldet mot homosexuella?2. Kommer regeringen i den kommandepropositionen, som skall ge högre straffvärde förbrott med rasistiska inslag, även inkludera hat mothomosexuella?3. Kommer regeringen ta initiativ till atthetsförbudet i ochtryckfrihetsförordningen utvidgas till att ocksåomfatta hets mot homosexuella enligt riksdagensbeslut ?den 21 oktober1993/94:34 av () tillsocialministern om barnens situation:I en nyligen publicerad rapport från , ''Theprogress of nations'', jämförs 127 länder. Enligtrapporten är ledande bland världens ländernär det gäller barns överlevnad och utbildning.Likaså framhålls som det säkraste landetför barn. Detta kan inte tolkas på annat sätt än attSverige genom ett målmedvetet arbete med attbygga upp en barnoch familjepolitik och ettfamiljestödssystem, som saknar motstycke ivärlden, lyckats förändra ett land som för relativtkort tid sedan var såväl efterblivet som fattigt till attbli ett föredöme för världen i övrigt. I det arbetethar samtliga politiska partier varit engagerade.Lågkonjunktur och omstruktureringar i samhällethar inneburit storarbetslöshet och neddragningar av service i form avbl.a. Barngrupperna per personal harblivit större. Fritidsverksamheten har skurits ner. Ioch med husläkarreformens införande är ocksåbarnhälsovårdens och mödrahälsovårdens framtidosäker.Många föräldrar känner stor oro införframtiden och upplever sig också vara svikna avsamhället. Många barn far illa av lågkonjunkturenskonsekvenser. Många barn och unga har blivitsymtombärare av sina föräldrars, familjers,problem.Det har visat sig att den psykiska barna- ochungdomsvården fått en markant ökad efterfråganav sina tjänster. Verksamheten har under senasteåret ökat med i och iGöteborg. Liknande tendenser visar sig också iövriga landet.Trots många goda föresatser och fin statistik finnsmånga barn i som far illa. De utnyttjassexuellt av närstående vuxna, de lever i själslig ochkroppslig vanvård, de misshandlas , en deltill döds. Olika former av barnmisshandel kanförekomma samtidigt.Trots den dolda brottsligheten ökade mellan åren1987 och 1988 antalet polisanmälda våldtäkter ochgrova våldtäkter mot barn med 80 %.Offren var både flickor och pojkar. 90--avförövarna var en person som barnet kände väl.En grupp misshandlade barn som statistikerna interäknar är de hemlösa och övergivna barnen istorstäderna. Det är barn, 12--, somoregelbundet eller inte alls har kontakt med sinfamilj eller vårdnadshavare. De deltar sällan ellerendast i vissa fall i skolans undervisning eller harnågot arbete. De tillbringar huvuddelen av sin tidpå gatan eller i tillfälliga inkvarteringar.Ju grovmaskigare det sociala nätet blir, destosvårare blir det att fånga upp barn och unga som farilla.Under 1980-talet lyftes genom olika vetenskapligaundersökningar den nygamla kunskapen åter upp iljuset att en gravid kvinnas alkoholkonsumtion kange det väntade barnet skador. Olikaundersökningar har också visat att barn tillmissbrukande föräldrar har svårt att fungera isociala sammanhang.