prot · GH0921 · 1993-11-10 00:00:00 — Men jag tror mig ha allasvälsignelse när jag säger att det också är viktigt attunder tiden som ,och myndigheter som över huvudtaget har att utöva tillsyn på det här området,verkligen tar till sig kunskapen om de tendenser tillmissbruk av systemen som tydligen finns isamhället, så att man ser till att skyldiga döms ochatt de som har fått orättmätiga bidrag bliråterbetalningsskyldiga.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 86 (nyd):Herr talman! Ju mer vi inom Ny demokrati harredovisat fusk och bidragsmygel av social karaktärrepresenterande verklighetens kalla fakta, destomer har vi kritiserats och ansetts oseriösa. Därförär det onekligen ett stort nöje för mig att få yrkabifall till utskottets enhälliga hemställan ibetänkande SfU2, vilket föranletts av sex motioner.Samtliga sex motioner i ämnet bidragsfusk varframlagda av Ny demokrati.Egentligen borde jag vara jättenöjd med detta,men tyärr har det kommit smolk i bägarenbestående av yttranden frånFörsäkringskasseförbundet samtRiksförsäkringsverket, vilket föranleder mig attbl.a. ifrågasätta dessa myndigheters kompetenssom remissinstans i detta ärende. Här är det ju bl.a.fråga om att självkritiskt granska sig själv samtavstämma huruvida man verkligen följt de lagar,paragrafer och förordningar som gäller förkassorna, vilket man inte kan beskylla dem för attha gjort i det här fallet.Riksförsäkringsverket konstaterar bl.a. attansvaret för att bidragsfusk inte skall förekommaoch inte skall vara möjligt i första hand skall liggahos kassorna.Riksförsäkringsverket har inte heller fått någonindikation på att invandrare och övriga utlänningarskulle fuska mer med bidragen än andrasamhällsgrupper. Man konstaterar helt kallsinnigtatt det även förekommer polisanmälningar frånkassan av uppdagat fusk som inte leder till någonförundersökning samt åtal av åklagare. Enligt RFVberor detta på att åklagarna har sattbeloppsgränser. Denna skrivning måste RFVgivetvis ha synnerligen goda underlag för, eller hur?Annars anklagas ju inte åklagarna på det här sättet.Döm om min förvåning när jag vid en förfrågningkunde konstatera att RFV inte har någon som helstaning om de beloppsgränser som de refererar till.Är de 500, 1 000 eller ? Hur många fallavskrivs? Är det 1 000, 5 000 eller 10 000? Avskrivstotalt bidragsfusk på ? Är detmer eller mindre? Tydligen är det ingen som vet.Försäkringskasseförbundet, å sin sida, uppger attdet inte finns anledning att över huvud taget antaatt bidragsfusk förekommer mer än i ringaomfattning, oavsett om det är svenska ellerutländska medborgare. tillstå attfusk förekommer, skulle detta vara ettunderkännande av den egna verksamheten.Så uttalar sig , trots att man nästandagligen kan läsa om uppdagat fusk i tidningarna.Är inte detta fantastiskt?Några axplock: i Kopparbergslän ställde frågan: Vad händer med denförsäkrade efter att beslut har tagits i de olikaärendegrupperna? Efterkontrollarbete är ju inteprioriterat eller ansett som nödvändigt, trots att detingår som en skyldighet i verksamheten. Underperioden april--september , dvs. , gjordes slumpmässigt 70--80 hembesökhos en grupp som uppbär sjukbidrag och/ellerförtidspension med eller utan livränta samt vissafall av långtidssjukskrivna. Fusk konstaterades.Besparing på 4,5 miljoner skattekronor gjordes.Därtill kommer den dynamiska effekten. Någonperson har t.o.m. avsagt sig sin pension, delvis pågrund av tillfrisknande och påbörjat arbete.Detta föranleder mig att påtala följandeskrämmande fakta som råder i samtatt dessutom påpeka att trenden är ökande. Mer än400 000 personer kommer att varaförtidspensionerade. Mellan första kvartalet 1992och ökade antaletförtidspensionärer i gruppen 16--, igruppen 30--och i gruppen 50--59år . 1992 förtidspensionerades 50 000människor. kostade förtidspensionerna53 miljarder kronor. Att förtidspensionera en 42-åring kan ge staten en extra kostnad på 7,5miljoner. 1993 väntas siffran passera 60 000. ISverige är 250 000--300 000 sjukskrivna. Avdem är ca hälften långtidssjukskrivna, vilket ger entotalkostnad på ca per dag.Jag är glad att kunna konstatera att GullanLindblad även har tagit del av tidningen . Där kan man bl.a. läsa att falskaläkarintyg skrivs ut för att förtidspensionerapersoner. Enligt tidningen konstateraröverdirektör påRiksförsäkringsverket att försäkringskassornafrestas att bevilja förtidspension i stället för att''jobba häcken av sig'' med rehabilitering. De vetatt personen bara hamnar hos en annaninstitution -- arbetsförmedlingen och a-kassan. Idetta sammanhang kan inom parentes nämnas attGävleborgs län hade den högstaarbetslösheten. hade man det högstaohälsotalet. Med sina i sjukbidrag var manäven högst i landet.Knappast överraskande skyddar överdirektören --fortfarande enligt -- sitt eget verk ochskyller ökningen av antalet förtidspensionärer påslapphet -- vad han nu kan avse med det -- samtläget på arbetsmarknaden. Orsaken är inte fusket!Samtidigt kan man konstatera att Rinkebykassanunder skickat in högvis avmisstänkta intyg till centralkontoret förförsäkringskassorna i -- utan någonsom helst reaktion.Tidningen skriver om hur enflykting satte i system att söka asyl under flera olikanamn. Mannen erhöll i bidrag innan dethela uppdagades.TT meddelade i går om en kvinna som under tre årstid lurat till sig drygt 100 000.Listan kan göras hur lång som helst.Herr talman! Med tanke bl.a. på de nämndaaxplocken är det synnerligen anmärkningsvärt attRFV och inte mersjälvkritiskt granskade sin egen verksamhet innande lämnade sina remissyttranden. Detta skulle hakunnat mildra den kommande kritiken, vilkenonekligen kommer att bli hård om nu utredningenkommer fram till att det bedrivs fusk med bidragoch förmåner av social karaktär.I övrigt har utskottet även enats om skrivningen attdet vore värdefullt om regeringen skyndsamt lätgöra en kartläggning av omfattningen av detta fusksamt, beroende på vad kartläggningen utvisar,föreslog åtgärder för att komma till rätta medproblemet och förelade förslag om detta.Herr talman! Med stort intresse ser jag fram emotresultatet av denna skyndsamma handläggning.Anf. 87 () replik:Herr talman! I väldigt mycket är ochjag -- och jag vill säga hela utskottet, eftersom detär ett enhälligt betänkande -- överens i dessa frågor.Jag kan tillägga att en del av de uppgifter som ArneJansson redovisade -- om kassakontroll där manhade kommit på 70 ärenden osv. -- visar attkassorna faktiskt utför en fortlöpande kontroll.Riksförsäkringsverket har rätt i att mycket ansvarär lagt på de enskilda försäkringskassorna.Systemet är uppbyggt så att kassorna har storsjälvständighet. Jag vet också av lång erfarenhet,eftersom jag har jobbat vid en kassa, att manfaktiskt ganska ofta utnyttjat denna möjlighet.Kassorna skall enligt lag fullgöra denna fiskalauppgift.Men jag kan också tillägga att långt innan ArneJansson kom hit till kammaren har jag själv tagitupp dessa frågor och ibland ifrågasatt omefterkontrollen är tillräckligt skarp och tydlig. Påden punkten tror jag många kassor håller med mig,men man har hänvisat till bl.a. bristande resurser.Kontrollen har dock blivit bättre efter hand, om nudet kan vara någon liten tröst i bedrövelsen.Jag tror nog att det som hänt och inte minst detenhälliga betänkandet och debatten här i dagkommer att få både ochförsäkringskassorna att skärpa sig ytterligare.För övrigt har jag ingen anledning att gå in påkritiken. Vi har sagt att lämpligenRiksförsäkringsverket bör vara den som i förstahand utreder detta, men det är naturligtvisregeringen obetaget att använda de metoder ochinstanser man vill för att göra denna skyndsammakartläggning och utredning för oss.Jag väntar också otåligt på resultatet.När det gäller det ökande antaletförtidspensionärer vill jag erinra omatt vårt utskott -- också enhälligt -- för någon månadsedan skrev till regeringen och begärde att manskulle redovisa på vilket sätt man kunde minskaantalet förtidspensioneringar. Det är väldigtoroande att allt yngre människorförtidspensioneras.Jag kan dessutom säga, herr talman, att eftersomutskotten nu också skall få bedriva uppföljandeverksamhet så diskuterar vi redan detta i utskottet.Vi kommer att lägga forskningsuppgifter påSocialvetenskapliga forskningsrådet vad beträffarden ökande förtidspensioneringen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU4 Processrättsliga frågorMom. 1 (Övervakningskameror)1. utskottet2. 1 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklmation.Mom. 2 (buggning och övervakning med doldkamera)1. utskottet2. 2 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 13 (frihetsberövande av ungdomar)1. utskottet2. 5 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 17 (anonymitet för vittnen)1. utskottet2. 8 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU1 KrigsmaterielexportMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (regeringens redovisning avkrigsmaterielexporten)1. utskottet2. (v)Votering:259 för utskottet9 för men.2 avstodKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:110 s, 62 m, 24 fp, 23 c, 19 kds, 20 nyd, 1 -För men.8 v, 1 -Avstod1 fp, 1 cFrånvarande28 s, 18 m, 8 fp, 7 c, 7 kds, 3 nyd, 6 v, 2 -Mom. 3 (krigsmateriellagstiftningen)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:249 för utskottet20 för res. 11 avstodKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 61 m, 25 fp, 24 c, 19 kds, 8 v, 1 -För res. 120 nydAvstod1Frånvarande27 s, 19 m, 8 fp, 7 c, 7 kds, 3 nyd, 6 v, 2 -Mom. 4 (generella begränsningar avkrigsmaterielexporten)1. utskottet2. (v)Votering:251 för utskottet9 för men.5 avstodKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:104 s, 61 m, 24 fp, 23 c, 19 kds, 19 nyd, 1 -För men.8 v, 1 -Avstod3 s, 1 fp, 1 cFrånvarande31 s, 19 m, 8 fp, 7 c, 7 kds, 4 nyd, 6 v, 2 -nMom. 6 (krigsmaterielexport till enskilda länderoch områden)1. utskottet2. (v)Votering:254 för utskottet11 för men.4 avstodKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:105 s, 62 m, 24 fp, 22 c, 19 kds, 21 nyd, 1 -För men.2 s, 1 c, 7 v, 1 -Avstod3 s, 1 fpFrånvarande28 s, 18 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 2 nyd, 7 v, 2 -UU2 MellanösternKammaren biföll utskottets hemställan.UU4 Internationella miljöfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.nFöU1 Farligt godsKammaren biföll utskottets hemställan.n5p > SfU1 Svenskt medborgarskap m.m.Mom. 1 (krav på kunskaper i svenska språket)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:246 för utskottet21 för men.1avstodKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:108 s, 61 m, 25 fp, 24 c, 19 kds, 8 v, 1 -För res. 121 nydAvstod1Frånvarande30 s, 19 m, 8 fp, 7 c, 7 kds, 2 nyd, 6 v, 2 -Mom. 2 (krav på svenskkunskaper vid undervisningpå svenska)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:251 för utskottet21 för men.Kammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 62 m, 25 fp, 24 c, 19 kds, 8 v, 2 -För res. 221 nydFrånvarande27 s, 18 m, 8 fp, 7 c, 7 kds, 2 nyd, 6 v, 2 -Mom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.SfU2 Bidragsfusk m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen beslötkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, socialutskottetsbetänkanden SoU7 och SoU8, kulturutskottetsbetänkanden KuU1, KrU2, KrU3 och KrU5,näringsutskottets betänkande NU2 samtbostadsutskottets betänkanden BoU1 och BoU2fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.12 § Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorFöredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU7 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor.Anf. 88 HANS ():Herr talman! Systemskiftet rullar på övernationen -- så också när det gäller sjukvården. betänkande nr 7, som vi nubehandlar, upptas ett hundratal motionsyrkanden.En del av dessa har det passat majoriteten attskicka vidare till Hälso- och sjukvårdsutredningen.Beträffande andra motionsyrkanden, som bättrepassar systemskiftesstrategin, går man däremotdirekt på beslut.Det är en strategi som hotar att slå sönder en välfungerande hälso- och sjukvård. Att införa ettmarknadssystem på ett område där marknaden intefungerar och där människor inte har möjlighet attgranska och bedöma pris och kvalitet leder enbarttill ökade kostnader och större klyftor i samhället.Den borgerliga politiken på detta viktiga områdetar avstånd från de människor som behöver vårdenoch omsorgen och lierar sig i stället medsärintressen.Svenska folket kommer att få betala ett högt prisför systemskiftespolitiken. Sjukvårdskostnadernakommer att stiga, och det kommer de att göra påett okontrollerat sätt. Det blir svårt -- ja, iblandomöjligt -- för sjukvårdshuvudmännen att leva upptill sitt planeringsansvar. Och hur går det medrätten till en god hälsa och en vård på lika villkorför hela befolkningen?Den socialdemokratiska hälso- ochsjukvårdpolitiken syftar till att främja allamänniskors hälsa och till att skapa godaförutsättningar för vårdens resultat. Syftet är attforma en rättvis och lika vård för alla, med högkvalitet och med utrymme för vårdpersonalen attanvända sin kompetens och sitt engagemang. Mendetta är inget för en borgerlig sjukvårdspolitik. Idet borgerliga Sjukvårdssverige är det marknadensom gäller.För oss socialdemokrater är det viktigt attsjukvården kan ta reda på hur behoven ser ut ochfördela resurserna därefter. Resultaten skall följasupp och bedömas i relation till kostnaderna.Rättviseaspekten skall ha en central plats i en sådanutvärdering.Den demokratiska dimensionen och målsättningenatt fördela vården rättvist kan aldrig överlämnas åtmarknaden. Det är en välkänd socialdemokratiskståndpunkt, väl förankrad i den svenska folksjälen.Vi har dessutom sett flera exempelpå vad traditionellt marknadstänkande betyder ivårdsammanhang.Människor som söker vård har rätt att ställa kravpå att samhället tillhandahåller bra och rätt vård.Sjukdom och ohälsa kan drabba vem som helst --gammal som ung, rik som fattig. Det är behovensom skall vara avgörande, inte plånboken.Svensk hälso- och sjukvård står sig gott vid eninternationell jämförelse när det gäller ekonomioch kvalitet. Vi har en kostnadseffektiv vård,särskilt om vi beaktar att har världensäldsta befolkning. Vi har anledning att vara stoltaöver det resultat som socialdemokratin haråstadkommit. En målmedveten politik förutveckling och rättvisa i hälso- och sjukvården hargett oss detta -- men för hur ?Hur länge gäller alltså de framsteg som ensocialdemokratisk politik har åstadkommit? Detfinns en risk att sjukvården blir både dyrare ochsämre med det borgerliga systemskiftet.Klasskillnaderna ökar . Även om det ännu intetill fullo går att mäta finns det skäl att nogaanalysera vad det i borgerligt styrda kommuner ochlandsting genomförda systemskiftet innebär förtillgängligheten och rättvisan i den svenskahälsooch sjukvården.Herr talman! Vi måste också studeraavgiftsutvecklingen. Vi måste studera på vilket sättden påverkar människors möjligheter att välja ochatt över huvud taget nyttja vården.Patientavgifterna utgjorde avhuvudmännens intäkter. Patientavgifterna sominkomstkälla är därför av mycket liten betydelse.Men för den enskilde kan det i vissa situationerändå vara för dyrt. De som mest nyttjar sjukvårdenoch förbrukar läkemedel är barnfamiljer,handikappade och äldre. Ganska många i dessagrupper har små inkomster och får bekymmer närdet gäller att betala höga avgifter med denkonstruktion som högkostnadsskyddet ofta har.Konstruktionen innebär också att styreffekternaförsvinner i och med att taket är uppnått.För oss socialdemokrater finns det ett antal viktigaprinciper för att kunna uppnå en god hälso- ochsjukvård för alla. Solidaritet och rättvisa skall varavägledande när framtiden formas och vägval sker.Hälsooch sjukvården skall betalas solidariskt ochskall i huvudsak vara skattefinansierad.Forskning och utbildning skall styras demokratisktoch vara öppna för insyn. Den gemensammasektorn, kommuner och landsting, skall ha ettövergripande ansvar för att bra och rättvis vårdfinns tillgänglig även i framtiden.Arbetet med att utveckla utvärderingsinstrumentmåste gå vidare. Kvalitet och kostnader måstekunna mätas när det gäller att få ett brabeslutsunderlag och ett mera optimalt användandeav de gemensamma resurser som förbrukas inom dehär områdena.Hälso- och sjukvårdslagen ställer stora krav påvården. Det är lätt att instämma i dessa krav. Detökade intresset för kvalitetssäkring och utvärderingav olika behandlingsmetoder är därför mycketvärdefullt. Sjukvårdpolitiken måste utvecklasystem för kvalitet och utvärdering.Det räcker inte med valfrihet när det gäller att gåtill doktorn, vårdcentralen och sjukhuset.Medborgarna måste också bli delaktiga ikvalitetssäkring och utvärdering på det sätt somdemokratin ger möjlighet till.Vi socialdemokrater har i en av våra motioner tagitupp barnmorskornas förskrivningsrätt. Vi anser attbarnmorskornas förskrivningsrätt inte behöverövervägas längre. Man kan säga attförsöksverksamhet har pågått . Ingetnegativt har framkommit. Förmodligen är detmotsättningar mellan olika yrkesgrupper somfördröjer det hela. Det är otillfredsställande. Detbehövs en politisk vilja. Det som ges somdelegation, efter genomförd utbildning, borde istället vara en självständig förskrivningsrätt.Vi socialdemokrater vill ge utrymme föralternativmedicinen. Vi tar avstånd frånkvacksalveri, men har sett att det finns flera skäl attta den seriösa alternativmedicinen på allvar. Mångamänniskor har numera erfarenhet av alternativbehandling. Utredningar har visat att ungefär såmånga som 1 miljon människor är positiva tillalternativa behandlingsformer. Rätten tillalternativ handlar om att respektera att det finnsolika synsätt också på medicinens område.Alternativmedicinkommittén har lagt fram ettförslag som borde resulterat i en proposition frånregeringen.Hälso- och sjukvården skall inte bara lindra ochbota smärta och ohälsa, utan också aktivt medverkatill att människors hälsa förbättras. Det finns ingaouttömliga resurser att ösa ur för att uppfylla dessamål. Därför måste de resurser som finns fördelasrättvist och efter behov.Herr talman! Med tanke på de köp-och-säljmodeller och marknadslösningar som börjatanvändas inom hälsooch sjukvården, finns detanledning att pröva om de nationella målenuppfylls. Det finns skäl att undersöka ommålparagrafen i hälso- och sjukvårdslagen, ''en godhälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen'', fungerar i den borgerligasystemskiftespolitiken.Herr talman! Avslutningsvis skall jag yrka bifall tillvåra reservationer. Men för att underlätta förkammaren nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 7. Jag stöder naturligtvis iövrigt de andra reservationerna.Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga attVänsterpartiet instämmer i Socialdemokraternasreservationer 1, 3 och 4 angåendesjukvårdsorganisationen m.m., primärvårdsfrågoroch barnmorskors förskrivningsrätt. Därförkommer vi att rösta för de reservationerna.Återstår frågan angående tolkar inom sjukvården.Enligt lag har de som inte är svensktalande sammarätt som vi andra att få vård på lika villkor.Förutsättningarna att den lagen skall kunnaefterlevas är att det finns en tolk som kan översättapå ett riktigt sätt. Han måste kunna den medicinskaterminologin, och han måste kanske kunna ord somär nödvändiga när det gäller anatomi och fysiologi.Därutöver kommer rent personligasäkerhetsfrågor. Ett uppmärksammat fall ganskanyligen gällde den iranska familj där mangenomförde en abort utan att kvinnan varmedveten om det. Det var alltså enligt mannensönskemål, och han hade inte skött tolkningen pårätt sätt. Det är absolut nödvändigt att man harauktoriserade tolkar inom sjukvården i sådana härfall.Vad jag förstår finns det två problemställningar här.Den ena är: Vem skall betala? Den andra är: Hurpass stringent är förvaltningslagen?Statens invandrarverk har stått för betalning ävenför tolkhjälp. övergripandeuppfattning i den här frågan är att även asylsökandeskall ingå i den gemensamma ordinarie hälso- ochsjukvården. Ersättningen bör då ske tillsjukvårdens huvudmän genom de ordinarieförhandlingarna.Bestämmelserna i förvaltningslagen, 1986:223,behöver kanske ses över. De borde uttryckas på ettannat sätt, så att det inte blir möjligt för de enskildasjukvårdsutövarna att använda sig av godtyckligabestämmelser. Till detta avser vi att återkommaunder allmänna motionstidenJag kommer inte att begära votering om vårmeningsyttring.Anf. 90 ():Herr talman! Jag pendlar mellan ett möte ometik som anordnar ochkammaren. Det är oerhört intressant att se hur stortintresse det finns i samhället för de frågor som vidiskuterar här . På här bredvid ärsalen fullsatt, där är 200 människor.Jag vill först beröra de frågor som Hans Karlssontog upp med anledning av i första hand reservation1. Den reservationen handlar om utvärdering avmedicinsk metodik och de nationella målen förhälso- och sjukvården.Jag vill säga först att jag instämmer till alla delar iallt vad här har anfört. Jag vill noghävda att det finns, åtminstone så långt tillbaka jagkan minnas, en politisk enighet om att vi skall hasolidariskt finansierad och solidariskt utnyttjadvård. Detta innebär att vården skall finansierasefter förmåga och utnyttjas efter behov. Det äringen som ifrågasätter detta. Jag har inte hört någrasignaler om att detta skall ifrågasättas.Problemet som pekar på, vilket ärmycket riktigt, är att vi inom vår sjukvård underden har genomfört en rad reformer,en rad förändringar. Jag tror inte att vi , när vi antog Regionsjukvårdsutredningensförslag, har genomfört så omfattandeorganisatoriska förändringar som vi har gjort underden senaste tiden.Hans Karlsson har tagit upp befolkningsbaseradbudgetfördelning. Man vill öka patienternasvalfrihet och införa prestationsersättningar, detman populärt kallar för köp-och-säljsystemet,beställarnämnder. Det är oerhört omfattandeförändringar, och sådana förändringar medförpositiva förväntningar. Men förändringar i ettsådant känsligt system som sjukvården medförockså risker för oönskade effekter.Därför känner vi alla en oro för oönskade effekterav dessa förändringar. Det är också bakgrunden tillatt vi har så många motioner i dessa frågor.Några av dem som sitter här sitter ocksåtillsammans med mig i Prioriteringsutredningen.Den har börjat sitt arbete med att skicka ut enmycket omfattande enkät till myndigheter,organisationer, föreningar och patientföreningar.Av vid Huddingesjukhus har vi fått hjälp med en också mycketomfattande enkät till sjukvårdens personal.Signalerna i enkäten var mycket entydiga när detgäller effekterna av dessa organisatoriskaförändringar. Jag vill påpeka att det inte barahandlar om de förändringar som Hans Karlssonhänvisade till, även om han inte nämnde dem, utanockså om en rad andra: ÄDEL-reformen,chefsöverläkarreformen, vårdgarantin. Vi hargenomfört många förändringar inom sjukvården,och de väcker alla förväntningar och oro.Av enkäten framgår, vilket också bekräftas i olikasammanhang, att de positiva effekterna är att vigenom dessa förändringar skapat incitament för etteffektivare resursutnyttjande och även för en störremottaglighet för patientens önskemål.Men det finns, precis som sade, riskför negativa effekter. Svaga grupper kan bliförlorare. Med svaga grupper menar vi alla demsom har svårt att ge sina behov till känna, de somsaknar förutsättningar att utnyttja valfriheten, desom ligger i sina sängar, har svårt att klä på sig ochmåste ha hjälp för att få mat. De kan inte gå påsammanträden och göra sina behov hörda.En annan svag grupp är den för vilkenbehandlingen medför ökade risker. Det gällerallvarligt sjuka personer och de gamla. För sammaresultat måste sjukvården göra större insatser, ochpersonerna kan uppfattas som olönsammapatienter. Vi skall inte kasta ut barnet medbadvattnet. Det är viktigt att vi beaktar dessaproblem.