prot · GG09100 · 1993-04-27 00:00:00 — Men om egenåtgärder skallfungera är den första förutsättningen att man kan fåtag på dem som skall ha hand om egenåtgärderna.Där är tydligen inte intresserade.Civilministern säger att ett stort antalremissinstanser var kritiska mot den promemoriaom lagförslaget som var ute på remiss. Men det varockså ett stort antal som var positiva till förslaget:Yrkeskvinnors riksförbund, , , ,, LO ochTCO. Var kds kvinnor fanns någonstans vet jagtyvärr inte. Men det kan jag förmodligen få svar pånu.Om nu inte civilministern är beredd att lägga framett lagförslag om könsdiskriminerande reklam, såkanske vi ändå skulle kunna få veta om det finnsnågra andra åtgärder som civilministern är bereddatt vidta för att få ordning på den här frågan.Anf. 145 Civilminister ():Herr talman! Jag börjar bakifrån. Deremissinstanser som sade nej var de tunga juridiskainstanserna, alltså de dömande instanserna, somskall avgöra var gränserna går förkönsdiskriminering. De menar att det här är enmycket grannlaga och svår uppgift. Jag är välmedveten om att de flesta kvinnoorganisationerställer sig bakom kravet på lagstiftning. Jag kan intesvara på frågan om kds kvinnoförbund deltog iremissomgången. Vid den aktuella tidentillfrågades man där sällan om sina åsikter och ficksällan tillfälle att skriva remissvar. Jag kan ändåmycket väl tänka mig att man gjorde det. Dejuridiska instanserna är dock tveksamma.Det är självklart inte tillfredsställande att intekan nås på telefon, dvs. att inte har etttelefonnummer som är känt för allmänheten ochsom finns i telefonkatalogen. Enbart en sådanuppgift skulle göra att människor skulle erhållamöjlighet att få fler frågor prövade, vilket skulleleda till fler markeringar för näringslivet.Vad vi överväger att göra är att om möjligtutvärdera den verksamhet som nu harbedrivit . Enligt vad jag har hört följerKonsumentverket utvecklingen. En sådanutvärdering förutsätter en medverkan från ,eftersom det är ett privat organ och handlingarnainte är offentliga. Vi skall dock pröva detta.Anf. 146 ():Herr talman! ERK:s verksamhet är ju utvärderad ibl.a. en del doktorsavhandlingar och liknande.Inga-Britt , som jag åberopar i min fråga,borde vara sakkunnig i detta sammanhang, och honsäger att det har blivit värre under de senaste åren.Hon säger: Jag tror att man snart inte kan utnyttjakvinnokroppen avklädd längre. Då får man börjamed påklädda kvinnor igen -- den dagen kan noginte vara avlägsen.Detta är naturligtvis något som man kan hoppas på,men hon tycker alltså att det har gått så långt. ERKfungerar inte, inte bara beroende på att man intekan nå denna inrättning utan också beroende på detfaktum att det bara är de annonsorgan som ärorganiserade som finns inom dessverksamhetsområde som kan beröras av . Alla de andra organen står utanför.Min fråga är fortfarande: Vad kan man i stället göraför att få stopp för förnedrande reklam?Anf. 147 Civilminister ():Herr talman! Det allmänna intrycket är ju att denkönsdiskriminerande reklamen ökar. Det gäller ivarje fall för den sexualiserande reklamen, vilketinte alltid är riktigt detsamma.Man har samma intryck i , där man sedannågra år tillbaka har en lagstiftning. Jag tycker attdetta bra belyser svårigheterna att över huvud tagetkomma åt denna typ av reklam. När jag är i kontaktmed norska företrädare per telefon får jag höra tycker att den ökar. I har vi prövat medegenåtgärder, och här har vi samma utveckling.Det är andra faktorer som ligger bakom detta, enallmän utveckling i samhället. Frågan är om mankan sätta stopp för den genom att skärpareklamlagstiftningen. Jag är inte helt säker på det.Anf. 148 ():Herr talman! Att reklamen är mer sexualiseradframkommer i den annons som jag nämnde somexempel. har det varit fråga om bilder,men är det också text: utan störningar.När jag ser bilden leds mina tankar inte till ettdataprogram som har att göra medströmförsörjning.I EG:s TV-direktiv behandlas diskriminering pågrund av ras, kön, nationalitet etc. Det finns såvittjag vet ännu inte förslag till någon svensklagstiftning av motsvarande slag. Skulle det enligtcivilministerns mening kunna vara en möjlighet attkomma åt denna diskriminering?Anf. 149 Civilminister ():Herr talman! Ja, jag har själv funderat i dessabanor. Jag känner väl till detta EG-direktiv, sominnebär ett förbud mot könsdiskriminerandereklam. Men jag skall ärligt säga att jag inte harundersökt hur det direktivet har fungerat i . Jag kan inte på stående fot säga om dethar givit önskade resultat. Jag har gjort enjämförelse med , som ligger oss närmast, ochdär har lagstiftningen inte lyckats stävjautvecklingen.Anf. 150 ():Herr talman! kvinnor är arga övermycket. Kvinnor som anser sig leva ett fullvärdigtsamhällsnyttigt liv -- man arbetar, skaffar sigutbildningar, deltar i det politiska livet i sammaomfattning som många män -- utsätts ändåfortfarande för denna förnedring i reklamen.Samtidigt ökar förnedringen också på andra sätt.Jag hoppas att vi är överens om att någonting måstegöras för att komma till rätta med detta. Jag trorinte att svenska kvinnor längre kommer att lita påoss politiker, om utvecklingen får fortsätta på detsätt som har skett.Anf. 151 Civilminister ():Herr talman! Jag tror faktiskt att både kvinnor ochmän är arga på denna utveckling. Också mångamän känner sig förnedrade av det somförekommer, inte bara i reklamen utan över huvudtaget i samhället. Vi är överens om att vi skallhjälpas åt med att stävja detta. Jag kommer, somsagt, att ta kontakter med , och vi skalldiskutera med hur vi skall kunna gå vidare.Jag tror att det är detta som jag kan göra. Jag kanalltså inte utlova någon lagstiftning, och det berorpå att jag inte är säker på att den hjälper. Jag troratt vi behöver vidta andra åtgärder.Jag läste om en diskussion mellan någrareklammän om denna fråga, och en av demuttryckte sig ungefär på följande sätt: Alla somjobbar med reklam borde ha en humanistiskinställning och veta vad människovärde är förnågonting. Jag tyckte att det var mycket brauttryckt.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1992/93:572 om avgifternaför bortforsling av fordonAnf. 152 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jag ärvillig att medverka till att reglerna om flyttning avfordon ändras så att den berörde fordonsägareninte behöver betala så höga avgifter när fordonet ifråga flyttas.Reglerna om flyttning av fordon har kommit tillframför allt för att man skall ha ett verksamt medelför att förbättra framkomligheten för nyttotrafikenoch för kollektivtrafiken. I stort sett har de gällandebestämmelserna om flyttning av fordon tillämpatspå ett bra sätt och fungerar enligt min mening väl ipraktiken.Naturligtvis är denna verksamhet inte billig förkommunerna. De nuvarande bestämmelserna, sominnebär att kommunerna får ta ut en avgift avfordonsägaren som grundar sig på kommunenskostnad för att transportera bort och förvarafordonet, anser jag därför vara ett naturligt systemi detta sammanhang. Jag har inte för avsikt attmedverka till en ändring av dessa bestämmelser.Anf. 153 (nyd):Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, vilket jag givetvis inte är nöjd med. Jagskall därför utveckla denna fråga litet mer.Mats säger att kommunerna får ta ut en avgiftav fordonsägarna som grundar sig på kommunernaskostnader för att transportera bort och förvarafordonen. Kostnadsläget i har under den tidnär ökningen har inträffat inte höjts likamycket. Kostnadsläget har snarare i mångabranscher gått ned på grund av arbetslöshet ochökat kostnadstryck. Det är här bara fråga om ettsätt att gå runt det kommunala skattestoppet ochhöja skatten.I annonser som ochFastighetskontoret i gick ut med närman offentliggjorde höjningen hette det attkommunfullmäktige, för att få en bättreefterlevnad och en bättre kostnadstäckning, den 22februari 1993 hade beslutat att höja avgiften vidbortforsling av fordon. Det är fråga om en ren ochskär skattehöjning.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Herr talman! Enligt den redovisning som jag harfått från har dennaverksamhet gått med stor förlust , ochman räknar med en betydande förlust även för1993. Den prognos som man har årsverksamhet på detta område går ut på attkostnaderna för att frakta bort fordon, för att hållaen särskild uppställningsplats samt för att värderaoch avyttra de fordon som inte blir avhämtadeuppgår till . Intäkternaför ersättning av flyttningskostnader,skrotningspremier, återbetalning av fordonsskatt,fordonsförsäljningar och ersättning från andrakommuner, t.ex. , och ,är beräknade till . Underskottetpå flyttningsverksamheten beräknas till 3,3miljoner kronor. För att täcka in detta sätts avgiftentill 1 500 kr.Det här kommer inte att ge en fullkostnadstäckning, helt enkelt därför attlagstiftningen inte medger att underskottet iverksamheten på grund av obetalda avgifter frånägare till vissa fordon täcks in av avgifter sombelastar fordon vars ägare betalar. Följaktligenkommer kommunen av allt att döma inte, somPeter Kling tror, att göra en vinst, utan allt talar föratt även under detta årkommer att göra en förlust på denna verksamhet.Både och jag brukar i olikasammanhang tala för att det skall var ordning ochreda. Lagar skall efterföljas, och brott mot demskall beivras.Anf. 155 (nyd):Herr talman! Jag säger återigen att detta är frågaom en dold skattehöjning då tiderna är svåra. Jagvill hänvisa till civilminister . Hontog över en gammal utredning frånSocialdemokraternas tid. Där fanns en gammal idéom att låta kommunerna ta ut en ''skälig'' avgift förkommunala tjänster. Detta är tydligen en ny väg attkomma runt det kommunala skattestoppet.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall efter det att debatten äravslutad ställa dessa beräkningar till . Sedan kan vi väl återkomma i en senaredebatt.Av det material som vi har fått på departementetfrån framgår det att dennaverksamhet innebär en förlust för Stockholmskommun. Jag tror inte att vill säga tillsina väljare att det är rimligt att ta av kommunensknappa resurser avsedda för viktiga saker till attflytta undan bilar som försumliga medborgare harställt upp i strid mot gällande lag.Anf. 157 (nyd):Herr talman! Jag tackar och ser fram emot att få tadel av materialet.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1992/93:578 ombilregistretAnf. 158 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta i syfte att förhindra attvissa brister i bilregistret utnyttjas på så sätt attpersoner som olovligen åtkommit motorfordoninförs i registret som ägare till dessa fordon.De problem som har pekat på haräven uppmärksammats i pressen och iett antal brev som ställts till departementet avpersoner som drabbats av bristerna i den gällandeordningen.För att komma till rätta med de påtalademissförhållandena har regeringen den 22 april 1993beslutat om en ändring i bilregisterkungörelsen.Ändringen innebär att om endast den somförvärvat ett fordon gjort en anmälan om ägarbyte,skall alltid den gamle ägaren beredas tillfälle attyttra sig över anmälan innan uppgiften om den nyeägaren får föras in i bilregistret. De nyabestämmelserna träder i kraft den 1 juni 1993.Anf. 159 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret.Bakgrunden till frågan är de bristfälligheter somhittills har funnits i användningen av bilregistret.Dessa brister har utnyttjats av både enskilda ocht.o.m. organiserade ligor till att på ett ganska enkeltsätt få nya ägarförhållanden till stånd. En anmälanhar skickats in om omregistrering av fordonet ochett ägarbyte. Utan att det egentligen hargenomförts en affär har ett ägarbyte med hjälp avregistret legaliserats. Därmed har fordonet kunnatsäljas vidare till en ny ägare. Denne har sedankunnat visa att han har handlat i god tro och fåttbehålla bilen, och den ursprunglige rätte ägareninte har kunnat komma åt sin rättmätiga egendom.Det här är naturligtvis inte tillfredsställande. Det ärdärför jag har tagit upp denna fråga. Jag kankonstatera att den handlingskraft som regeringenvisar på området är tillfredsställande. Jag noteraratt sådana missförhållanden inte skall kunna ske iframtiden. Det är till glädje för alla presumtivastöldoffer. Verksamheten har ju varit omfattande.Jag har fått ett antal brev där brevskrivarna harberättat att de med viss förvåning har sett attfordonet har försvunnit och sedan i några fall, somen ''ersättning'', har försäkringspremiernaåterbetalats eftersom fordonet har bytt ägare.Den åtgärd som ministern har redogjort för gör attdet efter är möjligt att ägnasig åt sådan verksamhet. Jag tycker att det ärtillfredsställande. Jag tackar för svaret, och jagtackar ännu mer för den åtgärd som har vidtagits.Anf. 160 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt oss konstatera att här har funnits,precis som påpekar, betydandemöjligheter för den organiserade brottsligheten attgöra det mycket svårt för laglydiga personer attåterfå sina rättmätiga fordon. Dock har regeringenmed stor skyndsamhet behandlat detta ärende.Jag har undertecknat svarsbrev till olikabrevskrivare, och jag har fått möjlighet att svara påen fråga. Jag kan konstatera att ärregeringen snabbare än vad ledamöterär att ställa frågor. Det kan vara värt att notera.Anf. 161 ():Herr talman! Jag tycker att situationen ärtillfredsställande. Det är kanske litet grand mitteget fel att frågan ställs . På grund av ensinkadus kom frågan att fördröjas. Jag kan barakonstatera att den i det nuvarande läget är onödig.Låt mig då komplettera med en ytterligare fråga.Är man, mot bakgrund av ministerns redovisning,beredd att gottgöra dem som har drabbats genomatt få sina fordon stulna och därmed har åsamkatsförluster så att de inte blir ekonomiskt lidande?Anf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan inte uttala mig i dencivilrättsliga frågan. Jag förutsätter att stölderutreds i enlighet med de förordningar och lagar somfinns på området och att därmed anspråk kan ställaspå dem som har utfört brotten.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1992/93:599 omlokaliseringen av TelestyrelsenAnf. 163 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omflyttningen av från tillStockholm överensstämmer med riksdagenstidigare beslut.Låt mig inledningsvis ange att det inte förekommitnågot riksdagsbeslut beträffande Telestyrelsenslokalisering. uttalade bl.a. attdet är angeläget att man vid inrättandet av nyamyndigheter ingående prövar förutsättningarna attvälja annan lokaliseringsort än /Solna.Riksdagen framhöll att förutsättningarnaför lokaliseringar ingående måste prövas.Enligt vad jag erfarit har ledningunder arbetat för att utverka etthyresavtal på rimliga villkor för nuvarande lokaleri samt även undersökt möjligheterna tillalternativ lokalförsörjning i . Telestyrelsenär i behov av större och mer effektiva lokaler bl.a.som en följd av den planerade sammanslagningenav verksamheterna i resp. Sköndal.Sammantaget har ledning funnit enflyttning till andra lokaler i motiveraddels från kostnadssynpunkt, dels frånverksamhetssynpunkt.Till bilden hör att , bl.a. som följd avny lagstiftning på tele- resp.radiokommunikationsområdet, har givits ochkommer att få en rad nya arbetsuppgifter. Ettuppdrag om översyn av organisationoch dimensionering har lämnats tillstyrelsen. Jag förutsätter att löser sinalokalfrågor på ett för verksamheten ändamålsenligtsätt och med hänsyn till de regionalpolitiska frågorsom kan komma att aktualiseras av den kommandeorganisationsutredningen.Med beaktande av Telestyrelsensverksamhetsförutsättningar anser jag attflyttningen står i överensstämmelse med riksdagensbeslut om bl.a. lokalisering av statlig verksamhet.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.28 § Svar på fråga 1992/93:590 om vägnätet iStockholms länAnf. 164 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag avser vidta med anledning avVägverkets inventering av standarden på vägnätet ibl.a. län.Bakgrunden är ett utkast till nationellväghållningsplan som presenterade imars 1992. I dokumentet lämnar enredovisning av vägsystemets kvalitet.Av redovisning framgår attvägsystemets kvalitet beror på faktorer sommängden trafik och vägens bredd, vägens yta ochvägens bärighet. Av inventeringen framgår attStockholm har den största andelen vägar i denlägsta kvalitetsklassen om hänsyn tas till relationenmellan vägens bredd och trafikflödet.Om man i stället ser till andelen länsvägar med lågåkkomfort framkommer en annan bild. Andelenlänsvägar med låg åkkomfort är mycket större iskogslänen än i övriga . Detsamma gälleräven när man ser till vägarnas bärighet.För att få en god uppfattning om vad som är endålig väg måste således flera standardkriteriervägas samman. Det mått som i sin fråga redovisar således bara en sida avsanningen.Regeringen har redovisat sitt förslag till hurinfrastrukturen skall byggas ut och vilka medelsramar som kanavsättas. I propositionen föreslås bl.a. medel förinvesteringar i länstrafikanläggningar ochbärighetshöjande åtgärder på vägnätet. Vägverketansvarar för fördelningen av medel förinvesteringar i länstrafikanläggningar mellan olikalän. Det är sedan varje länsstyrelse som beslutar omhur medlen skall användas.När det gäller de åtgärder som vill jag nämna vad regeringen harföreslagit i kompletteringspropositionen.I kompletteringspropositionen föreslår regeringenatt används för särskildainsatser riktade mot upprustning och underhåll avlänsvägar och länsjärnvägar. Det ankommer påregeringen att fördela medlen mellan länen. Hurmedlen skall användas beslutas sedan avlänsstyrelserna. Utgångspunkt för regeringensfördelning av medel kommer att varaupprustningsbehovet och arbetsmarknadsläget ilänen. Vid fördelningen av medel bör också hänsyntas till i vilka län övriga investeringar i det regionalatransportnätet är av jämförelsevis mindreomfattning. Vägnätets standard i länkommer således att vara ett av de ingångsvärdensom ligger till grund för regeringens fördelning avdessa särskilda medel.Regeringen har således undervåren 1993 redovisat förslag som berörlänsvägnätet. Det är nu ansvar attbesluta om medelsramar så att regeringen kanfullfölja de aviserade satsningarna.Anf. 165 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Den nationella väghållningsplan som Vägverkethar utarbetat är verkligen en intressant läsning.Vanlig statistik kan ju lätt missbrukas i sådana härsammanhang. Men här har gjorts ensammanställning där man har vägt sammantrafikflöde och trafikbredd etc. Därigenom får manen helhetsbild av standardläget i landet. Avstatistiken framgår med all tydlighet att Stockholmslän har en mycket låg standard när det gällervägnäten. Om man tar riksgenomsnittet avexempelvis riksvägarna klassas som de sämstavägarna i landet. I kan 37 %hänföras till den sämsta kategorin. Av landetslänsvägar, dvs. de vägar som man själv inomVägverket anser vara mycket viktiga när det gälleratt uppnå miljömål och god trafiksäkerhet, ligger7 % i klass C. I är det somhamnar i den klassen. Detta visar klart och tydligtatt vägstandarden i länet är dålig.Det var denna statistik som var anledningen till minfråga. Jag blir nu litet orolig när jag läser attkommunikationsministern vill blanda in ett nyttbegrepp som åkkomfort. Han talar om att man nuskall anslå medel i kompletteringspropositionen.Men där skall hänsyn tas till bl.a. det regionalatransportnätet osv. Menarkommunikationsministern att detta innebär att detblir andra delar av landet än somkommer att få dessa upprustningspengar?Anf. 166 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att och jag ärhelt överens om att intealltid har kommit bäst ut i den här fördelningen avmedel för vägsatsningar. Det finns all anledning attbevaka att denna mycket viktiga del av landet fåren rättmätig del av de resurser som anslås förnybyggnation och underhåll av vägar.Det jag i mitt svar säger är att det kvalitetskriteriumsom hänvisar till i sin fråga inte ärhela sanningen. Det finns andra saker som manäven i nationella väghållningsplanväger in. Jag nämnde vilka det är, nämligen vägensyta, dvs. hur gropig den är, vilken typ av beläggningden har och dess bärighet.Det kriterium som naturligtvis är relevant förStockholms län är bredd i förhållande tilltrafikmängd. Den stora negativa faktorn i dettasammanhang är att det blir köer som gör attmänniskor tillbringar onödigt mycket tid påvägarna.Jag vill peka på att det för detta län finns ettprogram som man dels från statens sida, dels frånregionens sida har kommit överens om. Det handlar om attgöra investeringar i den här regionen på istorleksordningen . Detkommer att innebära minskade köer i olika delar avlänet och det kommer att förbättrakollektivtrafiken. Därmed kommer en hel del avdessa nyckeltal att förbättras.Herr talman, jag ser fram mot den väghållningsplansom skall upprättas med anledning av delsinvesteringspropositionen och dels med anledningav att Dennispaketet kommer attvara genomfört.Anf. 167 ():Herr talman! Det är bra attkommunikationsministern särskilt vill bevakaStockholms län och där se på hurstandardutvecklingen blir på vägsidan.Jag vill också framhålla förkommunikationsministern att den storatrafiköverenskommelse som träffades förStockholmsområdet innebär att regionen själv imycket stor omfattning skall betala det här kalasetdels via kommunala och regionala anslag, dels viavägavgifter som länets egna invånare skall stå för.Vidare vill jag också påpeka förkommunikationsministern att i propositionen omtrafikens infrastruktur har påspädningar skett närdet gäller järnvägarna och riksvägarna. Men närdet gäller anslaget till länsvägarna och denregionala kollektivtrafiken är anslaget oförändrat.Det är därför jag är oroad. Jag vill därför fråga: Vadtänker kommunikationsministern vidta för åtgäderför att rätta till detta?Anf. 168 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den sista frågan besvarade jag i mittsvar. Utöver det årliga anslaget på ca 900 miljonertill länstrafiken som ju inkluderar bl.a. länsvägar,finns det nu i kompletteringspropositionenytterligare 1,2 miljarder, vilka skall fördelas enligtolika principer som jag har redovisat.Jag förstår av fråga att han ärorolig. Om man ser på hur stora investeringar somgörs på ett område, måste nämligenDennispaketets investeringar räknas ifrån. Därmedskulle bilisterna i i själva verket få betalatvå eller kanske så mycket. Detta äralltså inte tanken. Dennisöverenskommelsensbyggaktiviteter -- utbyggnaden av ringen ochtvärleden -- skall naturligtvis inte räknas in i dettaunderlag så att utgångspunkten blir sämre, utan detär fråga om de ordinarie anslagen.Stockholmsregionen har i gången tid inte fåttsärskilt mycket. Men detta anser vi att det nu ärdags att ändra på.Anf. 169 ():Herr talman! Har jag rätt förståttkommunikationsministern att han är beredd attbevaka situationen och standardutvecklingen iStockholms län? Kommer den fördelning av pengartill länsvägarna som skall göras ochsom skall grundas på statistiken övervägstandarden i landet, enligt vilken avvägarna i till kategori C, attinnebära en radikal förbättring för ?Anf. 170 Kommunikationsminister ():Herr talman! En poäng i det jag sade är att antaletfordon på många av dessa vägar kommer att minskanär man har genomfört Dennisöverenskommelsen.Det kommer definitionsmässigt att leda till attstandarden blir bättre, eftersom kriterierna fördetta var bredden i förhållande till antalet fordon.Man får avvakta och se vad det får för effekter pådet förväntade trafikflödet. I sak är det helt rättsom säger. Det är nu dags att bevakaatt också får en kanske merrättmätig del av dessa resurser än som har varitfallet i gången tid.Anf. 171 ():Herr talman! Den stora trafiköverenskommelsen,, handlar mycket om detkommunala vägnätet och riksvägarna. Jag harpratat väldigt mycket om länsvägarna. Länetsvägstandard är de facto mycket låg.