prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Konkurrensen har ettvärde för att man i hela samhället skall kunna fåen verksamhet som är bättre och billigare än omman inte har konkurrens. Konkurrens inomsektorer som i huvudsak finansieras av någonannan än konsumenten, s.k.tredjepartsbetalning, ställer dock oss - såvälriksdag som regering - inför speciella problem,som vi slipper på andra marknader där kundenstår för hela kostnaden.f411 > I husläkarförslaget har vi klarat avbalansgången mellan etableringsfriheten ochkostnadskontrollen genom den speciellakonstruktionen att en stor del av husläkarensersättning kommer att bestämmas av antaletpatienter. Jag tror dock att det kommer att visa sigvara något svårare att klara av den uppgift som vihar föresatt oss att klara av, nämligen att ta bortetableringsbegränsningarna inom andra områdendär man inte kan använda denna metod. Vistuderar försök både i ochi andra länder för att även på det området kunnaklara av avvägningen mellan etableringsfrihet ochkostnadskontroll.f405 > Anf. 273 ():f429 > f411 > Herr talman! Svårigheter, statsrådet ,är till för att övervinnas. Jag är medveten om attdet finns svårigheter. Men som jag ser det är detangeläget att också när det gäller denetableringsrätt som det har gått ut signaler om iregeringsdeklarationen ochkompletteringspropositionen verkligen leder tillreell konkurrens.f411 > Om vi har en effektiv konkurrens får vi enbättre kvalitetskontroll. Konkurrens ger faktisktkvalitetsfördelar. Vi får också ekonomiskafördelar, förutsatt att vårdgivarna konkurrerar pålika villkor. finns det ganska alarmerandeuppgifter utifrån landet där det framgår att det ärsvårt för enskilda privata vårdgivare i sjukvårdenatt driva verksamheten vidare. Det finns exempelpå verksamheter som har gått i konkurs, kanskeberoende på att landstingen,sjukvårdshuvudmännen, har prioriterat sin egenverksamhet. Jag förutsätter ändock att vi skallfinna vettiga lösningar på den här punkten. Det ärutomordentligt angeläget att så sker.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 45 § Svar på fråga 1992/93:743 om invitrofertiliseringf429 > f405 > Anf. 274 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hälso-och sjukvårdslagens målsättning om vård på likavillkor skall kunna garanteras.f411 > säger att vissa landstinginte längre kommer att stå för kostnaderna för invitrofertilisering och att detta innebär attpatienter i olika delar av landet inte längre hartillgång till en hälso- och sjukvård på lika villkor.f411 > Enligt vad jag erfarit bereder Socialstyrelsenför närvarande ett par ärenden som rör den härfrågan. Beredningen av dessa ärenden kommerenligt uppgift från att vara klar påförsommaren.f405 > Anf. 275 ():f429 > f411 > Herr talman! Det är bra att ärpå bettet. Barnlöshet kan bero på olika sjukligaförändringar antingen hos kvinnan eller hosmannen. Hos kvinnan kan det vara fråga omhoplödda äggledare eller äggstockar som intefungerar. Hos mannen kan det vara så attproduktionen av sädesceller inte ärtillfredsställande. Dessa problem kan behandlaspå olika sätt.f411 > Som jag ser det skall sjukvården antingenbetala för alla de olika behandlingsmetoder somfinns för att lösa problemet med barnlöshet ellerockså skall man undanta hela komplexet. Detdiskuteras om det är en rättighet att få barn ellerinte. Man får dock inte plocka bort en metod avflera. Då riskerar man också att styra överbehandlingen så att man i det här fallet t.ex.reparerar de förstörda äggledarna. Det kan i sintur kanske bli mycket dyrare än de 18 som en provrörsbefruktningkostar , och där resultaten blir bättreoch bättre.f411 > Menar man allvar med att ha en hälso- ochsjukvårdslag som garanterar alla vård på likavillkor i olika delar av landet, anser jag att manmåste se på hela komplexet. Man får inte göraundantag i vissa landsting. Det kan t.ex. leda tillatt kvinnor som bor i sådana landsting väljer attsöka vård i andra landsting där man är mergenerös med ersättningen.f405 > Anf. 276 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Den här frågan är svår ochkomplicerad. Det beror litet grand på hur manhanterar den i olika landsting. Det är enavvägningsfråga. Det kan vara så att skillnaderuppstår på grund av att man har en vissbehandling i ett landsting medan man inte har deti ett annat eller också uppstår skillnader när manhar olika långa köer. Jag ser fram emot att fåmaterialet från för att sätta mig ini frågan.f405 > Anf. 277 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag instämmer också i detta. Dethär är också en fråga för Prioriteringsutredningenatt ta ställning till.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 46 § Svar på fråga 1992/93:741 om reglerna ombeskattning av arvf429 > f405 > Anf. 278 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att överväga för attdödsbon inte skall förlora pengar på en föråldradarvsbeskattning.f411 > Jag delar uppfattningen att arvsbeskattningen ivissa hänseenden är något föråldrad och attreglerna ibland är onödigt krångliga. Motbakgrund av bl.a. detta genomförs för närvarandeen översyn av arvsskattereglerna iFinansdepartementet. Först när det arbetet ärslutfört är jag beredd att närmare redogöra för deåtgärder jag är beredd att vidta.f405 > Anf. 279 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådetför det här korta svaret. Jag hoppas att det här ärnågonting som statsrådet nu kommer att arbetaför så att vi får en lösning på dessaarvsbeskattningsfrågor. I övrigt är jag i stort settbelåten med svaret, men jag hoppas verkligen attstatsrådet förstår allvaret i att det för mångamänniskor kan uppstå mycket stora bekymmer.f405 > Anf. 280 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Jag är fullt medveten om deproblem som arvsbeskattningen ställer till medbåde vad gäller den nivå som åtminstone fannstidigare och det nuvarande regelsystemet. Vi seren hel del fall i departementet i samband medöverklaganden, besvär m.m. Det finns anledningatt vidta åtgärder och att se till att nivån blirrimlig.f405 > Anf. 281 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag vill påminna om att det finnsett antal fall där människor på grund av ren oturhar fått väldigt stora skatter vid dödsfall. Därförhoppas jag att statsrådet tittar på det härproblemet och inte väntar tills hela utredningen ärklar. Statsrådet bör verkligen bemöda sig om atttitta på det här.f405 > Anf. 282 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Vi kommer självfallet att göradet. Det finns naturligtvis tidsgränser som iblandverkar besvärliga. Men man kommer ju inte ifrånatt tidsgränser gäller. Det stora problemet är iförsta hand de skattesatser som har gällt. De ärväsentligt sänkta . Det finns dock anledning attgå vidare, och det kommer vi också att göra.f405 > Anf. 283 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag är fullt på det klara med attdet har skett en betydlig förbättring just i den härskattefrågan. Men för vissa enskilda människor ärdet fortfarande mycket orättvist. Därför hoppasjag nu att det skall bli full fart på detta. I övrigttackar jag så mycket.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 47 § Svar på fråga 1992/93:742 om bankstödet ochbankens företagsförvärvf429 > f405 > Anf. 284 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att överväga om bankersom kan vara beroende av offentligt stöd planeraratt genomföra riskfyllda företagsförvärv.f411 > Handläggningen av ärenden om stöd till bl.a.banker sköts som bekant i ett första skede avBankstödsnämnden. För att nämnden skall få enbild av bankens situation är den stödsökandebanken skyldig att lämna den information sombehövs för att det skall kunna avgöras om bankenbehöver stöd och, om så är fallet, i vilkenomfattning, form osv. stöd bör utgå.f411 > Däremot föreligger ingen skyldighet för enstödsökande bank att, innan ett avtal om statligtstöd har träffats, rapportera affärshändelser irörelsen. En sådan ordning skulle innebära attstaten tog på sig ansvaret för verksamheten i allasådana banker. Det vore inte önskvärt - ansvaretför att sköta företagen måste ligga hos företagetsledning och dess ägare.f411 > I samband med att stöd lämnas till ett institutkan dock olika slags villkor ställas upp för stödet.Staten kan i detta skede exempelvis kräva attinstitutet vidtar vissa strukturrationaliseringar,t.ex. avvecklar viss rörelse. Staten kan ocksåställa krav på att utvidgning av verksamheten tillandra affärsområden inte får ske tills, exempelvis,statligt stöd har återbetalats. Kännedom om dessamöjligheter till krav från staten bör leda till attstödsökande banker inte genomförföretagsförvärv som inte är till påtaglig nytta förden egna bankens egentliga verksamhet.f416 > f411 > Då , som framställt frågan,anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attPehr Löfgreen i stället fick delta i överläggningen.f405 > Anf. 285 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag ber att å få tacka för svaret om bankstödet ochbankens företagsförvärv. Tack herr statsråd.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 48 § Svar på fråga 1992/93:755 om hundskattenf429 > f405 > Anf. 286 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågat mignär resultat kan väntas av det arbete som pågårinom i syfte att förändrareglerna om hundskatt.f411 > Den översyn av hundskatten som åberopas avskatteutskottet, och som till, pågår i Finansdepartementet.Centrala frågor är en bedömning av behovet avfortsatt hundregistrering och det kommunala stödtill djursjukhusen som betalas genomhundskattemedlen. Min förhoppning är att detunder skall kunna bli möjligt attförelägga en samlad bedömning avhundskattens framtid.f405 > Anf. 287 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jaguppfattar det som mycket positivt. Kan manräkna med att det kommer en proposition underhösten i sådan tid att dessa förändringar kan börjagälla redan fr.o.m ?f405 > Anf. 288 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Det vore fel av mig att utlova enproposition och att säga närikraftträdandet i så fall skall ske.f411 > Det är inte någon hemlighet att jag menar att viskall ta bort den obligatoriska hundskatten. Mendet finns en del problem. Bland de meraväsentliga är att vissa kommuner genomhundskattemedel bestrider kostnader fördjursjukhus. Det finns konstitutionella problembeträffande möjligheterna för kommunerna attpå annat sätt ge medel till djursjukhus i andrakommuner.f411 > Detta är frågor som är så pass väsentliga att vitrots allt måste bedöma vilka risker och problemsom kan finnas. Jag vågar därför inte definitivtlova något. Men jag antar att det under hösten1993 skall vara möjligt att genomföra någonting.f405 > Anf. 289 ():f429 > f411 > Herr talman! Om jag har förstått saken rätt ärdet inte möjligt för en kommun att sätta nerhundskatten till noll och avstå från att ha ettsärskilt hundskatteregister, om man så skulleönska. Ingår det i övervägandena att göra detfrivilligt för kommunerna att ha en hundskatt?f405 > Anf. 290 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Utan att ha förankrat detta iregeringen i dess helhet anser jag att man bordeeftersträva möjligheter för kommunerna attfrivilligt kunna ta ut exempelvis avgiftsmedel föratt täcka särskilda kostnader.f411 > Ett problem i det sammanhanget är att sådanaavgifter som tas ut av en kommun inte kananvändas för att bestrida kostnader fördjursjukhus annat än vad avser djur från den egnakommunen. Detta kan skapa vissa problem. Detär sådana frågor som bereds.f411 > Detta må synas vara en liten fråga, men det ärtrots allt viktigt att göra en rejäl bedömning aveventuella problem.f405 > Anf. 291 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jaglitar på skatteministerns ambitioner i denna fråga.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 49 § Svar på fråga 1992/93:759 ommarknadsföringen av Absolut Vodkaf429 > f405 > Anf. 292 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågat migdels vilka motiv det finns för att exploateraAbsolut Vodka i anslutning till en kommandeutställning i , dels vilka mål regeringenhar för avsikt att formulera för att begränsaskadeverkningarna av försäljningen av AbsolutVodka utanför landets gränser. som bakgrund till frågorna att harantagit dokumentEuropean Alcohol Action Plan, som bl.a. innebäratt länderna skall sträva efter att minskaalkoholkonsumtionen fram till år 2000.Hon nämner även att i förhandlingar medEG sagt sig ha höga ambitioner vad avser dehälsopolitiska målen. Det är, enligt KarinIsraelsson, i sken av detta anmärkningsvärt attVin aviserar sitt deltagande vidnämnda utställning i Sydkorea.f411 > Enligt vad jag har inhämtat har Vin & Spritefter ett flertal förfrågningar från Sverigesexportråd lovat att sponsra och Norgesexportråds gemensamma paviljong med 50 000kronor under utställningen. För detta erhåller Vin & Sprit en kvadratmeters annonsyta som kommeratt upptas av en tavla med motiv som anknyter tillvarumärket . I förhållande tillalkoholindustrins marknadsföring i övrigtframstår Vin & Sprits s.k. exploatering avAbsolut Vodka i just detta sammanhang somrelativt begränsad.f411 > Den nuvarande svenska alkoholpolitikensriktlinjer slogs fast av i beslut underslutet av . Ett resultat av besluten ärlagarna om handel med drycker och tillverkningav drycker, vilka inte ändrade Vin & Spritsmöjlighet och ensamrätt att tillverka ochexportera spritdrycker.f411 > Vin & Sprit, vars styrelse för övrigt består avbl.a. riksdagsledamöter, har valt att tillverka spritoch sälja den på även andra marknader än densvenska. Självfallet har bolaget att följa denlagstiftning och de regelverk som gäller i de länderdär man är verksam. I marknadsförssåledes inte de spritdrycker bolaget tillverkar påannat sätt än utländska spritdrycker. I andraländer kan Absolut Vodka, liksom andraspritdrycker, marknadsföras på de sätt den lokalalagstiftningen medger.f411 > För att konkret svara på fråga, vill jag framhålla att bolagets motivför att deltaga vid utställningen närmast är attbidra till att finansiera den svensk-norskapaviljongen. För detta erhålls naturligtvis en vissuppmärksamhet för varumärket det gäller den andra frågan, som egentligenborde ställas till socialministern, är mitt svar attdet inte är min uppgift att ta initiativ till attformulera mål för att begränsaskadeverkningarna av Absolut Vodka, eller andraspritdrycker, i utlandet. Det måste enligt minmening vara upp till resp. land att utforma sinegen alkoholpolitik och sina egnaalkoholpolitiska målsättningar. Såvitt jag vetbestår plan, somKarin hänvisar till i sin fråga, bl.a. aven rekommendation till resp. land att se över sinalkoholpolitik och omformulera den om såerfordras. För övrigt avser planenVärldshälsoorganisationens Europaregion, tillvilken inte hör.f411 > vill jag bekräfta att har högaambitioner i medlemskapsförhandlingarna vadavser de svenska alkoholpolitiska målen. Strävanfrån svensk sida är att även som medlem av EGeffektivt kunna verka för en lägrealkoholkonsumtion i Sverige.f405 > Anf. 293 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för ett långt och utförligt svar.Anledningen till min fråga är att jag fått rapporterom att man i den utställning som planeras iSydkorea kommer att marknadsföra AbsolutVodka. Med kännedom om Vin & Sprits tidigaresätt att marknadsföra sina produkter känner jagen stark oro för att man kommer att vara ganskaså pådrivande även vid denna expo.f411 > har jag inte haft tillgång till mässkatalog,och jag har inte kunnat kontrollera hur pass storyta som Vin & Sprit har tilllgång till. Man bordesamtidigt kritisera exportråd för att deti detta sammanhang inte har kunnat finna någonannan sponsor än Vin & Sprit när det gäller attmarknadsföra . Vi hade kanske haftmöjlighet att marknadsförademokratiseringsprocessen, folkrörelser ochsådant som är positivt för del.f411 > Jag tar här agerande inom somett exempel. Jag tycker att det är viktigt att viagerar på samma sätt och ställer samma krav närdet gäller som när det gälleralkoholpolitiken i . Vi är inne i ett känsligtskede i förhandlingarna om att få behållamonopolen i i ett EG-sammanhang. Vigår då själva ut och marknadsför produkter på detsätt som man också har gjort från Vin & Sprits sida.f411 > Man har inte hesiterat att anföra att det finnsstora problem i utvecklingsländerna. Ändå harman marknadsfört Absolut Vodka på ett ganskaohämmat sätt. De debatter som har förts, inteminst i , har bidragit till att man harbegränsat den marknadsföringen. Jag kan givetvisinte anklaga statsrådet för den marknadsföringsom nu sker, utan får väl nöja mig med det svarsom har givits.f405 > Anf. 294 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Jag tror att ochjag är helt överens om att vi skall ha som ambitionatt ha så starka begränsningar som möjligt avalkoholkonsumtionen. Vi kan ha olika slutligamålsättningar i detta avseende. De kan alltiddiskuteras. Jag hör till dem som tror att man meden moderation i detta avseende kan uppnå en brapolitik.f411 > Det är viktigt att begränsaalkoholkonsumtionen, inte minst vad gällerungdomar. Det är ett av skälen till att jag ärmycket glad över att den alkoholskattereformsom genomfördes har lett till enöverströmning av konsumtionen från starkare tillsvagare drycker, bl.a. genom införandet av ettsvagare starköl. Det leder till en minskad totalalkoholkonsumtion. Det är den ambition som jaghar och som vi rimligen är överens om.f411 > Sedan är det fråga om i vad mån ett svensktföretags, i det här fallet Vin & Sprit AB:s,marknadsföring kan skada alkoholpolitiken iSverige eller i andra länder. mycket lojalt både vad avser de svenskareglerna och de regler som gäller i andra länder.Men de andra länderna beslutar själva om sinaregler och driver sin alkoholpolitik.f410 > Jag har svårt att se att skulle vinna på attVin & Sprit går utöver dessa regler i andra länder.Jag tycker att de på ett bra och effektivt sättfullgör sina skyldigheter att följa resp. landsregler när det gäller marknadsföring av alkohol.f405 > Anf. 295 ():f429 > f411 > Herr talman! Precis som statsrådet säger i sittsvar, kommer vi in på socialministerns område.Det är viktigt att de alkoholpolitiska mål som vihar, genomströmmar hela regeringen, oavsettvilket departement det gäller. Jag tror att det blirän mer viktigt , eftersom vi vid entillhörighet till EG kommer att ha behov av attverkligen trycka starkt på de förebyggandeinsatserna. Information och skydd av de ungaingår där som en viktig del i alkoholpolitiken.f411 > Jag har följt Vin & Sprits agerande när detgäller Absolut Vodka under och settdet annonsmaterial och den marknadsföring somman har lagt ner på försäljningen. Det känns litetoroande att de nu tar steget till , som ärett land där man inte har starksprit med mer än20 % alkoholinnehåll.f405 > Anf. 296 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Jag vet att lojaltföljer de regler som gäller. De har inte någonambition att försämra en alkoholpolitisksituation. Jag konstaterar också att den produktsom de marknadsför inte är inriktad motkonsumtion i berusningssyfte. Det är en produktsom finns i ett helt annat marknadssegment. Menvi kanske inte skall fördjupa oss i dessa detaljer.f405 > Anf. 297 ():f429 > f411 > Herr talman! Det kanske inte tillhör debatten,men när man marknadsför alkohol vet man aldrigi vilket syfte den kommer att användas avbrukaren. Vi vet att beroendet av alkohol ärganska bekymmersamt. Det skapar storaproblem. Det skall vi förhindra med en måttfullmarknadsföring. Det glädjer mig om Vin & Sprithar kommit fram till det.f411 > Det finns inte heller något i avtalet som sägeratt Vin & Sprit skall marknadsföra produkter. Detfinns ingenting som förbjuder dem, men det finnsheller ingenting som säger att de skall vara såpådrivande som de dock har varit.f411 > Den export som sker av Absolut Vodka gernaturligtvis stora inkomster till statskassan också.Det kan vi inte bortse ifrån. Det är viktigt att manföljer den politik som finns i resp. land. Det finnsingen anledning att bredda kundkretsen.f405 > Anf. 298 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! Den marknadsföring som Vin & Sprit ägnar sig åt när det gäller Absolut Vodka ärinriktad på att få den som ändå avser attkonsumera vodka att välja Absolut Vodkasnarare än något annat märke.f405 > Anf. 299 ():f429 > f411 > Herr talman! Det är möjligt att tanken är den,men jag är inte alldeles säker på att man lyckasmed det.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 50 § Svar på fråga 1992/93:764 om ansvaret förfastighetsjuridisk rådgivningf429 > f405 > Anf. 300 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! har frågatnäringsministern var han avser att lägga ansvaretför den fastighetsjuridiska rådgivningen ifortsättningen, när länsbostadsnämnderna läggsner och deras uttalade ansvar för sådanrådgivning försvinner.f411 > Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall svara på frågan.f411 > Det är riktigt att länsbostadsnämnderna harhaft i uppgift att lämna enskilda personer råd ochupplysningar i juridiska frågor som har att göramed anskaffning och innehav av småhus.Skyldigheten infördes mot bakgrund av debedömningar som den dåvarande regeringengjorde om behovet av individuell rådgivning ibyggnadstekniska och fastighetsjuridiska frågor.Utgångspunkten för dessa bedömningar var,såvitt jag har kunnat finna, att de problem somkonsumenterna ställdes inför oftavar mycket komplicerade och hängde ihop medde statliga regelsystemen och de brister ikonsumentskyddet som då fanns.f411 > Sedan de bedömningar gjordes som ledde till1984 års beslut har mycket ändrats. Låne- ochbyggregler har förenklats. Husköparensrättsställning gentemot säljaren/producenten harförbättrats. Kraven på fastighetsmäklare harskärpts. Hus som byggs med statligt stöd skall haett tioårigt konsumentskydd, för att nämna någrafaktorer.f411 > Regeringen har inte ansett att uppgiften attlämna fastighetsjuridisk rådgivning bör föras övertill någon annan statlig myndighet i samband medatt länsbostadsnämnderna läggs ner vid utgångenav . Jag kan inte mot bakgrund av allaförändringar som har skett se någotavgörande skäl till att etablera statligaresurser för att i särskild ordning lämnafastighetsjuridisk rådgivning till en viss gruppbostadskonsumenter.f405 > Anf. 301 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Det var intressant att få reda på vilketstatsråd som var ansvarig för den här frågan. Jagblev nämligen hänvisad till industriministern.f411 > Låt mig säga att jag inte delar ministernsuppfattning. Bakgrunden till min fråga är enrapport från som kom ut förnågon månad sedan. De har låtit SCB göra enintervjuundersökning hos ett antalsmåhusbyggare som har byggt med egenentreprenad. Det gäller styckbyggda hus. Denundersökningen visar på en ganska förskräckandesituation.f411 > av husen produktion har t.ex.inte slutbesiktigats. av husen har integarantibesiktigats. av husen har fel ochbrister i golv, har fel och brister i fönster ochdörrar, har icke obetydliga eller allvarligafel när det gäller bad och dusch osv.f411 > Det visar sig att konsumenterna har haft svårtatt hitta rätt i djungeln. En del hade t.ex. inte hörttalas om det tioåriga konsumentskyddet. De sägeratt säljarna var mest intresserade av att visaplanlösning och liknande. Man var inteintresserad av att informera om allt runt omkring.Det samma gällde långivarna. I det här skedet varde mycket intresserade av att låna ut pengar. Detär min bestämda uppfattning att det fortfarandebehövs en fastighetsjuridisk rådgivning, trots attkonsumentskyddet har stärkts via lagstiftning.f405 > Anf. 302 Statsrådet ():f429 > f411 > Herr talman! De exempel som Inga-BrittJohansson redovisar tyder på att det system vi harhaft inte har fungerat. Det kan ju faktisktvara så att man med alltför uttalade ambitioner attge rådgivning och ta ansvar via statligamyndigheter, tar man så mycket ansvar från deenskilda individerna att de inte längre tror att desjälva behöver sätta sig in i saker.