prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Vilket av dessa tre förslag är Centernsgrundförslag? Det har jag inte fått svar på.Lennart Brunander säger att vi inte kan lägga övermer kostnader på jordbruket, vi kan inte införa enmiljöavgift. Det betyder att ni återigen är oense.Den centerpartistiske jordbruksministern har juskrivit i propositioner att ett sådantförslag bereds inomregeringskansliet. Är det bara tomt prat? Vi hördeju att sade samma sak. Inga nyakrav får ställas. Hur blir det då med denkadmiumavgift som är aviserad och som måstekomma innan träder i kraft? Efter detEES-avtalet har trätt i kraft är det inte tillåtet medden typen av avgift.Det låter som om det är mycket friktionsfritt attföra vår egen livsmedelspolitik, men jag villpåminna om ett beslut som vi fattade här påmorgonen som handlade ommiljöfarlighetsmärkning. Där röstade en majoritethär i kammaren ned det socialdemokratiskaförslaget om att vi nu skulle införa en svenskmiljöfarlighetsmärkning inför ett eventuellt EG-medlemskap.Det är att göra det litet för enkelt för sig att säga attdet går bra och att vi kan ha våra egna regler. Jagtror inte att det är så enkelt. Man kunde åtminstoneha den ambitionen. Det har vi socialdemokrater.Det visade vi när vi röstade . Men ni röstadeemot. Inte ens den ambitionen finns.Anf. 31 ()replik:Herr talman! frågade gång pågång var står. Det har hon väl klart kunnatse i vårt agerande i olika sammanhang. Det har honvisst kunnat se.Sedan är ju verkligheten den att vi måste kommafram till ett beslut som för frågorna framåt. Då ärinte vi starka nog att ensamma kunna diktera debesluten. Det är inte ens Socialdemokraterna.Även om ni är ganska stora måste ni också få hjälpför att kunna genomföra beslut. Det är endemokratisk process, och den är inte så tokigegentligen. Men det är klart att den är besvärligibland.När det gäller detta att vi inte skall belastajordbruket med fler avgifter, kommenterade jagregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Den vill ni göra om till enmiljöavgift. Den regleringsavgiften harjordbruksministern tagit bort. Jag tycker att det ärrätt att han har tagit bort den. Den infördes som ettsätt för jordbruket att självt ta en del av ansvaretför spannmålsöverskottet. Det ansvaret tog statenöver i och med beslut.När den inte behövs längre och när vi har tagit bortregleringsekonomin skall inte heller detta gällalängre. När vi nu håller på att anpassakostnadsnivåer för att kunna konkurrera bättre ärdetta en av de åtgärder som behöver vidtas.Jag är för att vi skall ha en kadmiumavgift. Det ärriktigt att en sådan förbereds. Problemet är bara atten kadmiumavgift får ganska liten betydelse i dag.Den möjlighet som vi hade i att producerafosfatgödsel med låg kadmiumhalt är borta, sedanSupra lagt ner sin fabrik i . Enkadmiumavgift får ganska liten betydelse, när detvi köper ändå har hög kadmiumhalt. Men avgiftenkan kanske stimulera till att man köper på rättställe.Omröstningen skulle man kunna ägna väldigtmycket resonemang åt. är välmedveten om att drev dessa frågormycket länge medan vi hade en socialdemokratiskregering. För att uttrycka det enkelt och inte allt fördrastiskt, var förhållandet det att den majoritet somdå fanns väldigt nästan förlöjligadeoss för att vi över huvud taget drev kraven. Vi fickalltså en majoritet mot oss nästan varje gång.Jag tror också att det är bra att vi får en märkningav livsmedel. Det är sådant som man jobbar med,och det kommer säkert det också.Förste vice talmannen anmälde att MargaretaWinberg anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 32 (nyd)replik:Herr talman! sade i sitthuvudanförande att det är angeläget att Sverigebehåller strängare regler för djurhållning ochdjurhälsa samt miljöregler. Jag sympatiserar medden tanken. Jag tror att det är en ädel och bratanke.Men frågan är, , hur man skallhantera detta rent praktiskt. Om det kostar mer i prisregleringsledet att tillgodosede här reglerna, betyder det att köttet förmodligenockså kostar mer för konsumenten. Omkonsumenten står i butiken och har att välja mellan''Gjort i '', ''Hergestellt in ''eller ''Made in '', och det visar sig att detkostar mera att köpa det svenska köttet,hur skall man då motivera svensken till att betala 10procent mer?Det finns naturligtvis en enkel lösning, och det äratt hitta en form för justering av priset. Men fråganär, : Hur skall en sådanjustering se ut? Jag kan inte se att det går attsubventionera på något sätt utan att bryta mot dekonkurrensregler som gäller. För övrigt skulle mani så fall behöva behålla ett slags gränsskydd.Det skulle vara intressant att höra LennartBrunanders förklaring till hur han tänker lösa denhär ekvationen.Anf. 33 ()replik:Herr talman! Jag kan nog inte reda ut helt ochhållet hur vi skall bete oss för att lösa detproblemet, för precis som säger ärdetta naturligtvis ett bekymmer. Det är mångaåtgärder som måste vidtas. I det betänkande somnu behandlas har vi tagit upp frågan och utgått ifrånatt man på något sätt kommer att utreda detta ochlägga fram förslag om hur det skall skötas.Jordbruksverket har också gjort en utredning -- detär inte så ensidigt det här -- där professor göra gällande, och han har säkert ganska godamotiv för det, att det egentligen är lönsamt med dedjurskyddsregler som vi har. Men kostarde pengar, och på andra sidan gränsen kan mankanske nå samma förbättringar i produktionengenom att använda antibiotika eller något annatsom innebär en billigare investering men som ärbetydligt sämre och som är förbjudet i Sverige.Det här är ett bekymmer. Det håller jag medChrister Windén om. Men det är några saker som vimåste göra. Vi måste ge information tillallmänheten, och vi måste ha en märkning avlivsmedlen. Vi måste också ha en möjlighet att taprover på de livsmedel som kommer hit, så att deinte innehåller sådant som är förbjudet i Sverige,t.ex. antibiotika och hormoner.Vi måste kunna utföra en kontroll, vi måste spridainformation och vi måste ha en märkning. Att hanågon typ av gränsskydd i en situation när vi harkommit in i EG är nog inte särskilt enkelt. Vad vimöjligtvis kan ha är något slags djurbidrag ellerannat stöd för att skydda miljön och för att skyddahälsan.Anf. 34 (nyd)replik:Herr talman! Tack för det svaret, LennartBrunander! Det finns en sak som jag skulle viljaytterligare påpeka i sammanhanget, nämligen attnär man köper svenskproducerade livsmedel är detju inte fråga om att köpa livsmedel som har högrekvalitet på grund av att vi i har andradjurhållningsregler, utan man betalar ett högre prisför köttet därför att man tillfredsställer en hög etiknär det gäller djurhållning.Det är alltså omtanke om djuren man betalar extraför, inte för högre kvalitet på köttet. Det är enväsentlig skillnad mot om man vill betala mer för attslippa rester av bekämpningsmedel och andraoönskade medel.Det är den ena reflexionen jag gör. Den andra äratt inom EG finns fortfarande möjligheter att styraskatter och pålagor i väldigt stor utsträckning,därför att beskattningen är en nationellangelägenhet i . Vi kan göra precis vad vi vill pådet området. Ett sätt att styra skulle således vara atttricksa med skatterna, för att så att säga komma ikontakt när det gäller de kostnader som uppstår pågrund av djurhållningsreglerna.Å andra sidan finns det en risk för att om man gören sådan förändring av kostnadsläget på grund avde här reglerna, har man satt litet grand avkonkurrensens normala spelregler ur funktion. Kanjag köpa ett bättre kött till samma pris, så gör jagdet. Det är också en svår nöt att knäcka.Jag vill gärna ha kommentartill den sortens funderingar.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Det är inte så lätt att utreda hur manskall bete sig för att det hela skall bli bra. Det äralldeles klart att den högre etiken i djurhållningeninte går att mäta, men den ger en konkurrensfördeli den mån vi har möjlighet att tydliggöra förmänniskor att svensk djurhållning är etiskthögtstående.Som ett exempel kan jag tala om att jag träffat enperson som varit i och som berättadeatt man där i olika tidskrifter och magasin beskrevförhållandena inom svensk matproduktion. Det gernaturligtvis en fördel i en situation då vi harmöjlighet att sälja på den marknaden. Så borde vinaturligtvis också göra på den svenska marknaden.Ett annat exempel är att elitidrottsmän, som detsades till mig , när de är i köperpå sig svensk kyckling, för de vet att den kan de ätautan att bli sjuka. Det är sådant som svensklivsmedelsproduktion kan använda till sin fördel.Det är väl egentligen enda möjligheten, tror jag,men den är inte liten och klart möjlig att få ettresultat av.Sedan skall väl också sägas att reglerna som vi harför djurmiljön är ett bekymmer för befintligverksamhet så länge man inte har gjortförändringen, för det innebär kostnader att göra enförändring så att man får det bättre. Vidnybyggnationer och när man väl har gjortförändringen har man egentligen inga ökadekostnader annat än eventuella ränte- ochamorteringskostnader. Bekymret är när man skallgenomföra förbättringar. När man bygger nytt ärdet inte lika bekymmersamt.Jag tror att de regler vi har är någonting som vimåste se till att kunna ha kvar. Men vi måste hjälpatill att tydliggöra för konsumenter och andra vaddet handlar om.Anf. 36 ():Herr talman! livsmedelsproduktion är enviktig resurs för vårt land. Den bör värnas inför denförestående anpassningen till Europapolitiken.Vegetabilieodlingen och köttproduktionen är i dagallvarligt hotade genom en bristande ekonomisklönsamhet. Många företag i primärproduktionenhar avvecklats under 1992 och 1993.Detta kommer att leda till en ökad import avlivsmedel och till en ökad export av arbetstillfällen.Det kommer att ske i en situation då regeringen görallt för att stimulera fram nya riktiga arbeten. Detkommer också att ekonomiskt utgöra en belastningpå vår handelsbalans.Det är mot denna bakgrund mycket positivt att sommotionär ha fått initiera de överläggningar som harkommit till stånd inom utskottet. Dessaöverläggningar har skapat en majoritet för ett suntavsteg från den stela prispolitik som lades fast i 1990års omställningsbeslut.Resultatet av överläggningarna i utskottet blev beslutade föreslå en höjning avspannmålspriset per kilo. Dettavisar klart regeringspartiernas vilja att inte heltutarma svensk livsmedelsproduktion före etteventuellt EG-medlemskap.Den svenska åkermarken har specifikaförutsättningar för att producera rena livsmedelsom kan bli en intressant exportprodukt till enalltmer miljöansträngd marknad i . Svensktjordbruk har goda förutsättningar att både direktoch indirekt skapa riktiga arbetstillfällen underförutsättning att näringen får sammaförutsättningar som sina konkurrenter igrannländerna.Vi i kds framför i ett särskilt yttrande som är fogattill betänkandet att vi skulle ha föredragit attarealstödet höjdes till per hektar ochatt priset på spannmål i stället blev per kilo.Genom att kostnaderna för animalieproduktionenskulle ha sänkts och priserna bättre skulle haanpassats till marknaden skulle jordbruket bättreha anpassats till de villkor som gäller inom EG.Vidare föreslår utskottet regeringen att den skallgöra en snabb översyn av tillämpningen av stöd föröverskuldsatta jordbrukare. Detta är mycketangeläget. Det är viktigt att det blir ett stöd sominte ensidigt hjälper till att avvecklajordbruksföretag, och att det görs en utvärdering isyfte att hjälpa unga överskuldsatta jordbrukare attöverleva och inrätta sina företag för framtiden.Herr talman! Det är min förhoppning att dettaförsta avsteg års livsmedelspolitiskabeslut i riktning mot en anpassning till deneuropeiska jordbrukspolitiken skall följas avytterligare steg i samma riktning. Jag hoppas iförsta hand på ett förslag till exportfinansiering ienlighet med EG:s modell. Om så sker kan mantala om att det våras för svenskt jordbruk även vadbeträffar det politiska klimatet.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till hemställani utskottets betänkande JoU13.Anf. 37 () replik:Herr talman! tar upp frågan omstödet till de skuldsatta jordbrukarna. Detta stödhar stor betydelse för att vi skall komma till rättamed situationen. Det är dock ingenting nytt utanfanns med beslut. Det var då vi fattadebeslutet om de tio miljoner kronorna.Det vi nu kommer att göra är att försöka få envidare användning av stödet. Det gör vi genom attha en skrivning som gör att man får möjlighet attnyttja det på ett bättre sätt.Kds står i alla lägen för etik, moral osv. Visocialdemokrater tyckte att det särskilda yttrandetförebådade en helt annan inriktning än vadmajoritetsförslaget innebär. Varför tog ni intesteget fullt ut och skrev en reservation? Det hadegivit ett betydligt bättre intryck.Holger talar om kostnaderna föranimalieproduktionen. Det var ministerns förslagatt tillföra för att förbättraproducenternas situation. Det förslaget har ni juskjutit i sank! Det håller inte i nästa proposition vibehandlar.Nu har majoriteten fattat ett annat beslut som göratt allt förändras. Djurbidraget och stödet tillanimalieproduktionen håller inte längre. ärsituationen helt förändrad.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Det jag framför allt vill framhäva närdet gäller stödet för det skuldsatta jordbruket är har rätt attityd. Det räcker inte att hjälpa tillatt avveckla jordbruk. Det finns jordbrukare --särskilt unga, kanske litet överinvesterade -- sombehöver ha hjälp att komma över toppen. Derasföretag är egentligen framtidsföretag.När det gäller kds inställning till det särskildayttrandet kan jag bara understryka att vi håller enkonsekvent linje. Kds har inte varit med om attfatta beslut och sympatiserar i grunden intemed det. Vi försöker nu att ta de tillfällen vi har attanvända vårt oberoende för att försöka rätta tillavigsidorna med det, framför allt i de avseendensom beslut är inaktuellt och passerat. Ettled i detta är att försöka förändra den stelaprispolitiken. Det steget har regeringen ochutskottet tagit , och vi uppskattar att det blir pådet sättet. Vi för en konsekvent politik i detsammanhanget.Åke Selberg tycker att vi borde göra en reservationi stället för ett särskilt yttrande. Vi gör det särskildayttrandet på precis samma grunder som Centerngör det. Vi måste naturligtvis i första hand skapa enbra majoritet. Vi vill också tala om vilkenfärdriktning vårt parti kommer att ha ifortsättningen.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att man i kdsvill sitta på tre stolar . Låt gå för det.Stödet för skuldsatta jordbrukare är inte enbartmenat som ett avvecklingsstöd. När vi nu tarställning till den fortsatta användningen av stödetvill jag noga poängtera att det inte är fråga om utökar användningen av det. Det vi ville göravar att ordna så att det fanns möjlighet att användadet på det sätt som var meningen med 1990 årsbeslut. De jordbrukare som råkade ut för speciellaproblem till följd av omställningsbeslutet ochavregleringen skulle kunna få hjälp att fortsätta attdriva sin produktion.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Jag har svårt att identifiera de trestolar talar om. Kds ingår imajoriteten, och vi kommer att göra det iomröstningen sedan också. försökernaturligtvis bara hitta finurligheter isammanhanget.Det kan aldrig vara fel att redogöra för vad man stårför och även för de kompromisser man kan få görai ett sammanhang. Det är ofta bättre att ta ett litetsteg i rätt riktning än att ge upp och ställa sigutanför. Därför intar vi denna hållning.Anf. 41 ()replik:Herr talman! Jag vill tydliggöra de tre stolarna. Kdssitter i en regering som har lagt fram ett förslag sominnebär per hektar och i inlösen.Sedan har utskottsmajoriteten, där kds också ärrepresenterad, gjort upp om ett annat förslag sominnebär per hektar och i inlösen.Därutöver har kds och representantersagt att de vill se per hektar och iinlösen. Där är de tre stolarna!Holger talar nu på detta vis. Ni harsläppt regeringsförslaget. Jag förstår att regeringenhar körts över. Men det finns fortfarande två förslagkvar. Ni står för båda. Vi socialdemokrater tyckeratt det är ganska omoraliskt att inte kunnabestämma sig i en sådan viktig situation. Om nifaller ifrån i utskottsmajoriteten förändras helajordbrukspolitiken. Därför tycker jag att ni bordeavstå i den kommande omröstningen, eftersom niinte kan bestämma er för vad ni tycker.Holger säger vidare attanimalieproduktionen hotades tidigare men att nuär situationen bättre. Men förskjutningen istödsystemet går från animalieproduktion tillvegetabilieproduktion. Stöden på animaliesidansänks och i stället höjs de kraftigt, genomutskottsmajoritetens försorg, för vegatabiliesidan.Vi socialdemokrater är därför oroliga föranimaliesidan.Vidare pratar om den stelaprispolitiken beslut. Jag förstår inte allsdet. Det var just det vi ville komma ifrån med hjälpav belsut. Vi ville komma bort från detidigare politiskt och administrativt satta priserna.Man kan uttrycka det som ''från plan till marknad''!Nu går vi tillbaka till en typ av planekonomi.Jag vill också understryka det sade.Det tillkännagivande som utskottet enigt gör omstöd till högt skuldsatta jordbrukare är ingenkompensation för en hög ränta. Det är ett försök atthjälpa de jordbrukare som till följd avavregleringen och beslut har hamnat i ensvår situation. Det är viktigt att tala om det. Det äralltså ingen utvidgning av kriterierna. Vi vill attregeringen skall se över det hela och göra frågankänd. Om en jordbrukare uppfyller kriteriernaskall denne ha möjlighet att söka detta stöd.Anf. 42 ()replik:Herr talman! Jag kommer inte att förledas till atträkna stolar och formaliteter. Jag tycker att det ärganska oväsentligt i en sådan här viktig fråga. Vi ikds är ute efter den bästa möjliga vägen för svensktjordbruk. Det är naturligtvis nästan ett axiom attSocialdemokraterna attackerar jordbrukare iprimärproduktionen. Vi kan konstatera att det ärså.Men att Socialdemokraterna också attackerartusentals livsmedelsarbetare i en situation dåarbetslösheten är mycket stor i vårt land är merabeklagligt. Skall de få ha sina arbeten kvar krävsdet även en fungerande primärproduktion.Villkoren för primärproduktionen måste fungera.Dessutom påverkar detta konsumenten i hög grad.Svenska jordbrukare producerar livsmedel somvåra konsumenter önskar ha i en miljö som ärrenare än på många andra ställen i vår omvärld.1990 års beslut har passerat. Det utgör en rigidprispolitik så till vida att , som beslutades förtre , inte har någon aktualitet . Vimåste vara öppna för det.Vi har faktiskt ansökt om att få förhandla ommedlemskap i . Även omSverige inte blir medlem i EG, måste Sverigeanpassa sig till Europapolitiken.Om vi någonsin skall kunna öppna svensktjordbruk för omgivningen och inte behålla detslutna systemet med den tidigare planekonomin,måste vi förstå att konkurrensen är annorlunda. Vii kds vill medverka till den realpolitiken förkonsumenterna, för dem som är sysselsatta ilivsmedelsföretagen och för bönderna.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga till HolgerGustafsson. Ni vill medverka till den bästa möjligavägen. Är bästa möjliga vägen per hektaroch 1:05 i inlösen, eller är bästa möjliga vägen 1 000kr per hektar och i inlösen?Anf. 44 ()replik:Herr talman! Bästa vägen är per hektar.Men vi har ännu inte nått fram till det . Då tar viett litet steg i taget.Anf. 45 (nyd):Herr talman! I jordbruksutskottets betänkande hardjurskydd och djurhälsovård fått en undanskymdroll. Det betyder inte att djurfrågorna är mindreangelägna i den kommande EG-anpassningen. Dethär har även tidigare talare belyst genom atttala om djurs hälsa.Herr talman! Just nu riskerar vi också atthormondebatten inom EG tystas ned.Lanbrukskommissiarien säger att satsningar skallske för att bekämpa den s.k. hormonmaffian. Menhan tvingas hemlighålla undersökningsfakta.När våra grisar inte får bete sig på ett normalt sätttycker jag att det har gått för långt. Det har inteinträffat än här i . Men på kontinenten hardet hänt. Får inte grisar bete sig normalt kan dedrabbas av en djup och långvarig stress. För attbehandla denna åkomma använder lantbrukarnaolika antibiotika så att djuren skall överleva. Dettaär allvarligt, eftersom det riskerar att bli ettfolkhälsoproblem. Vi äter själva den mat somproducerars från grisarna vid slakten, och viriskerar att bli resistenta mot antibiotika.I har vi inte i någon känd omfattninghälsoproblem av det slaget. Vi har en näringsgrensom kan utvecklas . Vi har friska djur.Det är min förhoppning att svenskt jordbruk skallfortsätta att satsa på forskning och utveckling för attbehålla en tätposition inom när det gällerdjurskydd och djurhälsa. Svenska bönder har ettunikt läge att hävda sig med förädladelivsmedelsprodukter på en EG-marknad. Noteraatt förädlade produkter är vår möjlighet. Export avbulkvara utsätts däremot för en osäker och storkonkurrens.Vår kvalitet kommer att vara ett säljargument tillde europeiska konsumenterna. Ett utbretthormonmissbruk inom många ger oss dåmöjlighet att hävda våra fördelar. Jag vill i detsammanhanget nämna att vid en husrannsakan hosen foderleverantör i hittade polisen en bokmed ett 50-tal adresser till kreaturshandlare ochfoderleverantörer i både och Holland.Detta är bevis för hur omfattandehormonmissbruket är utan att konsumenterna ärmedvetna om det.Attentat mot inblandade kontrollveterinärer ochparlamentariker har förekommit. Det hävdas att engrupp förmögna kreatursägare och handlare förserbönder som är i ekonomisk knipa meddjurhormoner.Kvaliteten på den svenska maten baseras på att vihar förbud mot generella fodertillsatser sominnehåller antibiotika. Den europeiska, liberala,användningen av antibiotika innebär betydanderisker. Sjukdomsframkallande bakterier kan bliresistenta mot läkemedel och kan inte behandlas påtraditionellt sätt. Vi riskerar att få en ökaddödlighet i vissa sjukdomar.Resistensnivån för salmonellabakterien, som bl.a.finns i höns, anges i till 80--. ISverige är den 0--. Tala om kvalitet på mat!Ur djurskyddssynpunkt är den svenska restriktivaanvändningen mycket positiv, men den måstemarknadsföras bättre genom en särskildhälsosäkerhetsmärkning.Jag vill också påpeka att enligt en artikel i det tyskanyhetsmagasinet har användningen avantibiotika skapat resistenta salmonellavarianter. Iartikeln betonas att när tyskarna äter tårtor,schnitzelpanering, äggsallad, majonäs ellerlöskokta frukostägg riskerar de att få salmonella.Det finns där en stor möjlighet för svenskaförädlade livsmedel av hög kvalitet att bryta sig inpå marknaden. Över hela stryks nuäggrätter från restaurangernas menyer.Hälsoministern hotar t.o.m. med böter för destorkök som serverar löskokta ägg.Herr talman! Vi bör nu ta till vara vårlivsmedelsproduktions möjligheter och påbörja enstark satsning med förädlade livsmedel på deneuropeiska marknaden.Anf. 46 (nyd):Herr talman! Debatten föranleder mig attgöra en reflexion innan jag börjar med mittegentliga anförande. Allt prat om att man sitter påtre stolar, om finansiering, inlösenpris, animalie -och vegetabilieprodukter etc. är bortkastat omprodukterna är förgiftade. Ty en smittosam älgdödkan även drabba tamboskap och människor.Älgarna dör i södra delen av landet. Mer än 800älgar har setts döda eller sjuka i entidigare okänd sjukdom. Antalet rapporterade fallökar. Hur många procent som de återfunna älgarnarepresenterar vet man inte.Båda könen drabbas. Allvarligast är att kor i sinproduktivaste ålder synes vara särskilt utsatta.Detta innebär en svåracceptabel åderlåtning avälgstammen.Sjukdomen uppträder i två skeden -- en akut, medälgen i gott hull, och en kronisk, där älgen magrarkraftigt.I vissa av de områden där älgdöden slagit till särskilthårt uppträder ett problem med kraftigälgbetning av gran. Gran tillhör inte älgens normaladiet. Inom dessa delar av landet är markernadessutom mycket kraftigt försurade.Forskningen har tagit ett brett grepp för att bl.a.belysa älgpopulationens situation,sjukdomsorsaken och dess eventuella koppling tillmiljöpåverkan.I dag vet man: Älgstammen är konditions- ochreproduktionsmässigt god. Endast vissa djur- ochålderskategorier drabbas.