prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Det går ju till så att tecknar avtal medRedareföreningen, och så gäller de villkor som manhar kommit fram till på samtliga svenska fartyg.Det är inte så att fackförbunden på den svenskaarbetsmarknaden syftar enbart till att få högamedlemstal, utan de syftar till att försöka få så braanställningsvillkor som möjligt för medlemmarna.Självfallet skulle den svenska handelsflottan kunnabli större, om rederierna fick ta in personal tillMalaysia- eller Singaporelöner, men vilkendiskriminering det skulle vara på svenska fartyg!Det är detta vi säger nej till.Sedan är det inte så att de åtgärder vi föreslårurholkar statens budget. Vad det handlar om äråterbetalning av de ombordanställdas inbetaldaskatter och delvis återbetalning av kostnader försociala förmåner som de anställda inte kan åtnjutaunder den tid som de seglar på internationelltvatten. Det är så det fungerar.Tom sade att lika väl som man registrerarfritidsbåtar kunde man registrera barnvagnar ochcyklar. Varför nämnde Tom inte bilarna?Det är väl med dem jämförelsen skall göras. Båtarär fordon som kan framföras i mycket högahastigheter, det är trångt i våra farleder , och åsidosättssäkerhetsbestämmelserna.Vill man ha mindre ordning och reda bland desjöfarande och inte kunna åtala personer sombryter mot reglerna utan att det måste göras långautredningar? Tom har tydligen inte pratatmed Polisen, , och allaandra som jag räknade upp förut. De säger att detär nödvändigt i deras arbete att ha registret kvar.Anf. 177 TOM () replik:Herr talman! De danska sjömännen har väl så godavillkor som de svenska. Som en följd av denfallande kronan kan vi nu konstatera att svenskarbetskraft är bäst betald i världen, ochde utlänningar som seglar i danska båtar har enefter sina hemländers förhållanden bra standard,en standard som är väl jämförbar med den somdanskarna har i . Så denöverenskommelse som träffats i är tillbåtnad för alla parter, och där finns faktisktåtskilligt att lära.I den andra båtregisterfrågan, som tydligenintresserar mer, vill jag säga attjämförelsen med bilar haltar väsentligt. Ett av demycket viktiga skälen för att registrera bilar ärfaktiskt det fiskala måttet. Det framgår när manläser de socialdemokratiska motionerna att bakomkravet på ett båtregister har också legat krav påbeskattning av fritidsbåtarna. Det är detta vi harkänt hela tiden.Anf. 178 ()replik:Herr talman! Håll med mig om att det finns fleralikheter mellan en bil och en båt än mellan en båtoch en cykel, både när det gäller hastighet ochvilken kunskap förarna behöver.Visst har de danska sjömännen bra villkor, TomHeyman. Men vad vet Tom om vilkaförhållanden de srilankesiska besättningarna pådanska fartyg lever under? Han säger att dom hardet ganska bra. Det är ändå deras hemlands löneroch regler som gäller på de danska båtarna. Delönerna kommer inte alls upp i klass med de danskabesättningsmännens löner. Det är stor skillnad. Såvill i alla fall inte vi socialdemokrater att det skallvara i , men jag tror att Tom partivill ha det så.Anf. 179 TOM () replik:Herr talman! Vi kan inte vare sig i eller iDanmark bestämma löneläget för alla andranationer. Det är inte konstigare att srilankesiskasjömän har srilankesiska löner än att brasilianskabilarbetare har brasilianska löner även om dearbetar på svenska företag.Förste vice talmannen anmälde att HåkanStrömberg anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.(forts. )Meddelande om eventuellt arbetsplenum den 2aprilAnf. 180 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det kan bli aktuellt med arbetsplenum på fredagden för behandling av det tillarbetsmarknadsutskottet återförvisade ärendet ombl.a. arbetslöshetsersättning.Definitivt besked kommer att lämnas undertorsdagen.20 § (forts) Sjöfart.(forts. TU18)Anf. 181 (nyd)replik:Herr talman! Det är mycket möjligt att vi har tagitoss vatten över huvudet när det gäller det FN-register vi har föreslagit. Det kan vara svårt attgenomföra. Men det är synnerligen välinsattapersoner i som har hjälpt oss medmotionen. Det är t.o.m. så att Tom ärpersonlig bekant med dem som har hjälpt oss attskriva den. Förslaget är alltså inte helt taget ur detblå.Trägen vinner. Vi vet ju nu att om vi lägger framförslaget tio gånger i kammaren så kanske det gårigenom förr eller . Vi kommer kanske i allafall att börja förhandla om det.Tom tar upp frågan ommassmediala utspel o.d. Om det nu skall vara såenkelt att komma ut i pressen är det attTom lär sig hur man agerar för att göradet. Jag har inte sett en enda rad om minsjösäkerhetsmotion i någon tidning. Jag kännerinte till att det skulle röra sig om massmedialautspel.Herr talman! Jag måste hålla med Tom omresonemanget om lika lön för lika levnadsstandard.Det är naturligtvis det som skall gälla när man harutländska besättningar ombord.Under min egen tid till sjöss hade vi utländskamedborgare anställda ombord, och jag hörde inteatt någon klagade på lönen. De hade den lön somvar okej i deras hemländer.Anf. 182 ()replik:Herr talman! Jag skall väl egentligen inte blandamig i diskussionen om båt och cykel, men jag skullekunna säga att det kanske var vattencykel mansyftade på. Det talades om sjöfart och flytetyg.Jag vill dementera en del av det Tom sadetill mig. Om man bildar en intresseorganisationutan politiska förtecken skall man inte gå ut i enannons och tala om att ett politiskt parti har ställtsig utanför organisationen. Det tycker jag ärohederligt.I annonsen är det endast Tom som nämnsvid namn, och han omnämns som ordförande iorganisationen. Det är faktiskt ohederligt.Jag tycker att Tom beskrivning avsjöfartspolitikens historia är intressant. Dennonchalans han visar gentemot den inflaggningunder svensk flagg som har skett är att likställa medstrutsen som har gömt huvudet i sanden och väntarpå att det skall blåsa över, och som sedan drar upphuvudet och ser vad som hände.Jag tycker att den inflaggning som sker nu ärpositiv, och den är ingenting som man skallnonchalera. Redaren uttalade sig själv i går i tv ochsade att den kan utgöra en positiv signal för andrainom sjöfartsnäringen om att komma hem.Tom tycker inte att denna inflaggning harnågon större betydelse, och det förvånar migmycket. Om någon ger en signal åt ett håll, kan detfå följdverkningar.Det fanns en stor ledare som sade att historienskulle komma att frikänna honom. Frågan är omTom har fel och om historien kommer attfrikänna honom på denna punkt.Anf. 183 TOM () replik:Herr talman! Jag visste inte ens att jag var åtalad.Jag vill inte på något sätt förringa det positivafaktum att det har flaggats in sju svenskaGorthonbåtar, men jag tycker att man skall sättadet i sitt rätta perspektiv. De här båtarna hartidigare till följd av det s.k.internationaliseringsavtalet gått med svenskbesättning och har alltså även tidigare haft nästansvenska kostnader.Under den tid som dessa förhandlingar har ägt rumhar ett stort antal svenska skepp flaggats ut. ,, , , , Talabot, Raniaoch har flaggats ut av . Denna tendens riskerar att fortsätta.Jag vill inte förringa det positiva i möjligheten inflaggning, men jag befarar att det inte är denutveckling vi kommer att se i fortsättningen.Anf. 184 ()replik:Herr talman! Jag skall inte gå in på alla dessa namn,för dem känner Tom till mycket bättre änvad jag gör. Han är mer expert på området. Detfinns ett ordspråk som säger att experter inte tänkerlängre än vad näsan räcker, men det skall jag inteanklaga Tom för. Jag tror att han kännerför sjöfartsnäringen.Att det förekommer en viss utflaggning kan jagvarken dementera eller bekräfta. Det som ärpositivt -- det som innebär att trenden vänder -- äratt inte bara fartygen börjar vända tillbaka tillSverige utan att också övrig industri gör det. Dettycker jag att vi skall vara positiva till.Det kan vara så att en trend i samhället håller på attvända. Det är inte bara redare som tar tillbaka sinafartyg under svensk flagg. Också övrig industriåtervänder. Det vore synd att ha en negativinställning och tycka att utvecklingen kanske baraär tillfällig och att andra gör precis tvärtom. I så falltycker jag att vi ger felaktiga signaler ifrånriksdagen.Många tycker att signaler från kan varapositiva eller negativa. Vi skall ta till oss det somhåller på att hända och vara positiva till det, och viskall hysa förhoppningar om att utvecklingenfortsätter.Jag tror att det inte bara är sjöfartsnäringen utanockså andra företag som planerar att kommatillbaka till som kan dra nytta avinflaggningen. Det är anledningen till att jag tyckteatt Tom var litet nonchalant när han sadeatt utvecklingen bara gäller sjöfarten. Det gällersjöfarten , men vi vet inte vad som händer påsikt.Vi skall inte vara negativa till utvecklingen utan seden som någonting positivt för en av de näringarsom har stor betydelse för svensk industri.Anf. 185 ():Herr talman! Med det här inlägget vill jag säga tresaker.För det första är jag självfallet glad över att det nublir en utredning om Gotlandstrafiken. Men jag blirlitet oroad när jag förstår att det innan detta beslutfattades fanns stora tveksamheter inom detborgerliga blocket. Det har åtminstone framställtsså i gotländska medier, och jag har ingen anledningatt betvivla dessa uppgifter. Bollen går tillregeringen. Jag kan bara hoppas att man kommeratt anstränga sig för att uppfylla riksdagensbegäran.För det andra måste arbetet med att tillsätta enparlamentarisk utredning starta snabbt.Utredningen måste få uppgiften att se överGotlandstrafiken inte bara i etttransportekonomiskt perspektiv utan även ur ennärings- och regionalpolitisk synvinkel.Trafikutskottets uttalande sträcker sig ett brastycke på väg.För det tredje är det fortfarande för dyrt att resa tillGotland. Det skulle vara välgörande om regeringenslutade upp med att tala om att Gotlandstrafikenhar fått en betydande ökning av anslaget.Varje år har regeringen, vilken kulör den än harhaft, tagit till för litet och fått betala ut mer tillGotlandstrafiken. Sedan har man fått höjaförslagsanslaget till nästa budgetår. Vi får intetätare turer, bättre färjor eller billigare biljettpriserför det.Herr talman! Länsvägar och järnvägsnät blir påandra håll i landet föremål för satsningar på s.k.infrastruktur. I trafikutskottet har det lagts fram enhel del sådana här förslag från främstsocialdemokratiskt håll. Det är alldeles utmärkt.Men en länsväg kommer aldrig i fråga för sådanasatsningar, trots att det också skulle skapa arbeten.Det skulle inte gå med samma hastighet som närman sätter i gång med en grävskopa på ettvägbygge, men troligen skulle det bli mycketlångvarigare. Detta är bakgrunden till att jag harföreslagit att 10 miljoner av infrastrukturmedelskall gå till Gotlandstrafiken. Jag tycker att man iutskottet hastade förbi det yrkandet i min motionganska lättvindigt. När man begär den härutredningen kan jag förstå att man även hänskjuterfrågan om kostnader dit. Men jag beklagar det.Den stora oron på beträffandekostnaderna är annars det förtäckta hot somkommunikationsministern kom med i ett frågesvartill min länsbänkskollega ,angående flygtrafiken. Vi vet att flygtrafiken påVisby, som bedrivs av SAS linjeflyg, har fått etthalvår på sig att bevisa sin ekonomiska bärkraft.Om det skulle bli aktuellt att vår flygtrafik på någotsätt skulle säkerställas med statsmedel, antyddekommunikationsministern att dessa pengar skulletas från stödet till färjetrafiken. En sådanutpressning får man inte utsätta en landsända för.Jag kan inte undgå att beröra den nästan rörandeomtanke som under debatten har visats förgotlänningar. Man har frågat: Vad villgotlänningarna? Det är mycket, men vi är heltöverens om att vi vill ha rättvisa kostnader för resor,som är jämförbara med kostnaderna i andra delarav landet. Detta har fått sitt uttryck i den s.k.vägprincipen.Samtliga partier i kommunfullmäktigehar i en serie överläggningar, varav jag har varitmed i ett flertal, blivit helt och hållet överens omatt det är vägprincipen som är vårt krav inför denkommande utredningen. Då är jag, herr talman,tillbaka där jag började. Jag vill återigen uttryckamin tillfredsställelse över att den parlamentariskautredningen blir av. Förhoppningsvis skall denäntligen göra Gotlandstrafiken till hela Sverigesangelägenhet.Avslutningsvis vill jag, när jag ändå står här,instämma i de bifallsyrkanden till reservation 4 somhar gjorts om ett återinförande avfritidsbåtsregistret. Jag är en avmotionsundertecknarna.Anf. 186 TOM () replik:Herr talman! Jag kan bara hoppas och se fram emotatt den här parlamentariska utredningen skallkomma till något positivt resultat. Själva problemetmed Gotlandstrafiken är att den bedrivs i form avett statligt monopol.Som ett statligt monopol, även om den är utlagd påett privat rederi, uppvisar den alla de klassiskaproblem som alla statliga eller offentligt reglerademonopol uppvisar. De är överkapitaliserade.Tekniken är föråldrad. De är dyra och har felaktigaoch konsumentfientliga tidtabeller.Gotlands framtid ligger inte i nya subventioneradefraktlinjer, som för över likaledes subventioneradejordbruksprodukter till fastlandet. Gotlandsproblem är faktiskt att man har ett näringsliv som till är baserad på jordbruket. I övrigaSverige är motsvarande andel . En felaktigindustristruktur är det gotländska problemet. RuntGotland cirkulerar alla möjliga båtar ochfärjelinjer. De går till , , ,, och . Men ingen av dessagår till , därför att gotlänningarna harförälskat sig i att alltid åka till ochOskarshamn.Att etablera snabba och direkta förbindelser, t.ex.Gotland -- , skulle försätta iett mycket bra transportläge i jämförelse medkontinenten. Det skulle ge möjligheter tilletablering av industrier. Det skulle ge möjlighetertill en helt annan roll för det gotländska näringslivetän den som det har : att leverera mjölk och äggtill Stockholmsområdet.Man får väl hoppas att den utredning som kommertill stånd tar ett vidare grepp på detta. Att behållaett föråldrat statligt monopoltänkande iGotlandstrafiken kan inte vara framtiden förGotland.Anf. 187 () replik:Herr talman! Om det vore så att marknaden skullelösa alla problem på kan man fråga sigvarför den inte gjorde det för längesedan. Man harju haft möjlighet att låta den göra det.Vi ser snarare det ena tecknet efter det andra på attmarknaden inte förmår lösa de problem som detfaktiskt innebär att vara en något för liten marknad.Med 57 000 invånare är i många avseendendet.Jag delar inte heller Tom negativa syn påden gotländska jordbruksproduktionen. Jag tror attvi snarare i ett fortsatt samarbete med övrigaEuropa har stora och goda möjligheter att förbättravår struktur. Därvid tror jag och de flesta andrabedömare som finns på attlantbruksproduktionen även fortsättningsviskommer att ha en bärande roll. Jag skulle inteuttrycka mig så, som jag uppfattade det, föraktfulltsom Tom gjorde när han talade om attleverera mjölk och ägg till stockholmarna.Stockholmarna behöver faktiskt en hel del av denproduktion som vi kan få fram på , inteminst på ett ekologiskt fördelaktigt sätt.Anf. 188 TOM () replik:Herr talman! Det har inte varit min mening att varanonchalant i min behandling av och detgotländska jordbruket. Självfallet är det en viktignäring, och självfallet skall det fortsätta att vara enviktig näring på Gotland.Problemet är att det inte finns någonting annat,eller att det finns för litet annat. Problemet är inteatt det kanske finns för mycket jordbruk. Låtjordbruket vara som det är, men se till att det ävenkommer annat!När man kan ha direkta linjer från tillTravemünde, och är det väl ingakonstigheter med att också etablera industri påGotland. Då ligger inte avigare till änGnosjö. klarar sig, trots att det är en ganskaliten marknad.Monopolet på Gotlandstrafiken utgör t.ex.hinder för de rederier som bedriver kryssningar iÖstersjöområdet. Det förhindrar den lösningen t.ex. skulle kunna kryssa ochsedan stanna på som avslutning.En sådan kombinationsresa kan man göra om mankryssar i , i grekiska områden eller iVästindien. Men man kan inte göra det i ,eftersom det gotländska trafikmonopoletförhindrar rederierna att sälja den typen avbiljetter.Monopolet är ett fördärv och skapar en fullständigtfelaktig debatt. Det vore skönt, som sagt, om vi ficken bredare debatt, där man också insågmöjligheterna för . Jag tror inte att önssituation är så hopplös som alltid framhålls idebatten.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag vill påstå att vi gotländskariksdagsledamöter i många sammanhang harförsökt att ge en positiv bild av och detgotländska näringslivet. Men faktum är ju attkommunikationerna därvidlag spelar en nyckelroll.Ett skäl till den nuvarande strukturen på detgotländska näringslivet är just attkommunikationerna har varit för bristfälliga ellerför dyra.Jag välkomnar också trafik utanför koncessionen.Det finns med som ett yrkande i min motion, att jagvill se utökade möjligheter till annan trafik påGotland.Anf. 190 ():Herr talman! betänkande omsjöfarten är en glädjande läsning för engotlänning. Utskottet har lyssnat på deframställningar som har gjorts från och harförstått att färjetrafiken inte enbart är entransportfråga. Här ligger nu förslaget om enparlamentarisk utredning på bord, ochett enhälligt utskott står bakom förslaget.Det är inte vanligt att man i tackar för envälvillig behandling av ett motionsyrkande. Menjag frångår härmed praxis, och jag vill uttala mitttack till utskottet för att de föreslår dettatillkännagivande till regeringen.Jag har stått i denna talarstol ochförsökt få förståelse för den situation som råder närdet gäller som helhet. Det handlar ommöjligheterna för denna regions ekonomiskautveckling, turistnäringen och taxekonstruktionerför folk och för frakt. Det handlar om vår livsnerv.Jag tänker inte här och kommentera den evigafrågan om tax- free-försäljning, som har rests här igen. Det får bli utredningens uppgift attpröva även den frågan.Det som är viktigt nu är att direktiven förutredningsarbetet får rätt utformning. Jag vet attdet inte är uppgift. Men jag vill ändåpeka på det remissvar som har avgivits frånGotlands län och kommun över Sjöfartsverketsöversyn . Många uppgifter kan hämtasdärifrån när direktiven senare skall utformas. Inteminst den kommenteradevägprincipen är en viktig del i detta.Jag vill inte heller kommentera alla defrågeställningar som Tom har rest här . Jag tycker att utredningen får ta fatt i defrågorna.Även om inte flygtrafikfrågor diskuteras i dettabetänkande, vill jag, precis som ,lyfta in problemet i diskussionen. De tvåkommunikationssätt som finns för ärfärjor och flyg. Vi lever under någon sorts hotfrån SAS/Linjeflyg om betydligt minskad eller rentav utebliven trafikföring på Visbylinjen. Då spelarnaturligtvis utformningen av färjetrafiken,turtäthet osv., en helt avgörande roll. Därför är detså viktigt med det kommande utredningsarbetet.Herr talman! I detta betänkande har motionernaom sjösäkerhetsfrågorna behandlats. och jag har väckt enmotion om skydd bla.a. mot oljekatastrofer iÖstersjöområdet. Vi har krävt differentieradehamnavgifter så att fartyg med enkla bottnar ochskrov beläggs med en betydligt högre hamnavgiftän de som har dubbla skrov. Vi har också föreslagitett svenskt agerande internationellt för ökadsäkerhet i trafiken på och därmedsammanhängande internationell samverkan ochregelverk.Utskottet hänvisar till uppdrag frånjanuari att övergripande redovisa detsjösäkerhetsarbete som pågår. Vi som motionärerförväntar oss att det arbetet skall skärpas upp. Viutgår från att de förslag till åtgärder som har harlagts fram återfinns i förslag såsmåningom.Jag har inget annat yrkande än bifall till hemställani betänkandet i båda dessa frågor som jag harkommenterat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § betänkande1992/93:TU19 Luftfart.Anf. 191 ():Herr talman! När vi debatteradeluftfart präglades alltid debatten av optimism ochframtidstro på en snabb tillväxt i flygtrafiken, såvälinrikes som utrikes.Det stora uppsvinget för inrikesflyget kom efter detatt Linjeflyg flyttade sin verksamhet från Brommatill . blev med sitt navsystem tillgång för svenskt inrikesflyg. Utan dettaförnämliga navsystem hade vårt inrikesflyg inte fåtten så gynnsam utveckling.1990-talets luftfartsdebatt har inte präglats avsamma optimism och framtidstro. är det mer avosäkerhet och ovisshet om hur vi skall klara dennärmaste framtiden för det svenska inrikesflyget.Utrikesflyget har säkert en bättre framtid för sig.Inrikesflyget har dels drabbats av lågkonjunktur,dels av konkurrens från SJ:s snabbtåg. Detta ärfaktorer som flyget inte har haft möjligheter att råpå. Men man kan dess värre vara litet kritisk motvissa åtgärder som vidtagits och som bidragit tillförsämringar för flyget. Avregleringen av flyget harfått negativa följder, bl.a. som resulterat ineddragningar av flygverksamheten på vissaflygplatser. Återupptagandet av linjefart påBromma är en annan faktor som bidragit tillförsämringar beträffande fina navsystem.Luftfartsdebatten har här i under årenslopp skett till övervägande del i samförstånd. 1990års debatt om flyttandet av Linjeflygs verksamhetfrån till är ett undantag. Men somsagt, i övrigt har ganska stor enighet rått.Så är det också när vi behandlartrafikutskottets betänkande nr 19. Men därmedinte sagt att vi socialdemokrater inte har någrareservationer mot den borgerligamajoritetsskrivningen.Vi är bl.a. mycket bekymrade över hurregionalflyget skall kunna klara sig på enavreglerad marknad. Vi tror inte att det är möjligtatt etablera fri och reell konkurrens och samtidigtfå ett system som tillförsäkrar flygtrafik i sådanadelar av landet där reella resealternativ till flygetsaknas. Vi anser därför att bör uttala attregionalflyget bl.a. i bör garanteras ocksåpå en avreglerad marknad.I vår reservation nr 2 tar vi uppKonkurrenskommitténs förslag om stöd tillregionalflyget. Vi anser i likhet med motionärernaatt förslag bör genomföras.I vår reservation nr 3 anser vi att en utredning börkomma till stånd om flygtrafiken till centrala orteri skogslänen. Vi anser att statens ansvar förregionaltrafiken bör vara mer omfattande äntrafiken på sträckan ----. Detfinns andra centralorter i skogslänen som liggerlångt från inrikesflygets primärnät, och mångakommuner i skogslänen tvingas göra storaekonomiska uppoffringar för att upprätthålla ettregionalt flyg.Vi socialdemokrater har tidigare framhållit attstaten inte bör engagera sig ekonomiskt för enregional flygplats i närBrommaavtalet upphör vid utgången av 1996. Viåterupprepar nu vårt krav i reservation nr 5.Under den korta tid som har gått sedan merfrekvent linjefart återupptogs , har åter protester mot flyget påBromma väckts från allmänhetens sida på grund avolägenheter med buller och utsläpp. Den tragiskaolyckan , då ett flygplan efter start frånBromma störtade i ett bostadsområde söder omflygplatsen, har också aktualiserat problemet medsäkerhet för området under flygleden till och frånflygplatsen.Krav har rests i tre motioner, T705 från ,T711 från Socialdemokraterna och T712 frånVänsterpartiet, om att staten inte bör medverka tillfortsatt flygverksamhet på efter det attavtalet mellan och staten upphöratt gälla 1996.Det är vår förhoppning att den borgerligamajoriteten också skall inse orimligheten i enfortsatt flygverksamhet på och att vi kanuppnå enighet om att efter 1996 ingenflygverksamhet längre skall bedrivas på Bromma.Låt oss inte få en ny upprivande Brommadebattsom vi hade 1990.Herr talman! Med detta korta inlägg vill jag yrkabifall till reservationerna 1, 2, 3, 4 och 5.Anf. 192 ():Herr talman! I debatten om trafikutskottetsbetänkande nr 19 skall jag inte upprepa vad har sagt angående flygplats.Jag håller helt och hållet med om det Sven-GöstaSignell har sagt. Jag skall i stället tala litet om deandra förslag som vi i har lagt fram ianslutning till det här betänkandet.På s. 12 står det under rubriken : ''-- -- -- trafikpolitiska beslut harfastlagt ett regionalpolitiskt delmål itrafikpolitiken. ''Det tycker jag är viktigt. Det finns faktiskt ingensom har talat så vackert om att hela skallleva som den här regeringen har gjort.