prot · GH0947 · 1993-12-17 00:00:00 — Den samhällsvetenskapliga bostads-och byggforskningen, det ärende som vi nu skallbehandla, är ett exempel på ett ärende som denborgerliga regeringen har skött mycket dåligt. Isista stund hindrades majoriteten från att redan ivåras fatta beslut om nedläggning av densamhällsvetenskapliga forskning som bedrivs påSIB i , en utvärdering av SIB:ssamhällsvetenskapliga forskning gjordes, trots attdet bara var den förra utredningengjorts. skall vi fatta beslut om nedläggning iGävle och flyttning av SIB till universitet.En god bostad åt alla är ett viktigt bostadspolitisktmål. Forskningen är en betydelsefull del för att viskall nå målet. Vi måste få djuparekunskaper om effekterna av olika bostadspolitiskaåtgärder och veta hur byggandet och vårabostadsområden påverkar människor i vardagen.Därför är den samhällsvetenskapliga bostads- ochbyggforskningen ett samhällsintresse.Vad är det som skiljer majoriteten och minoritetenåt? Det är först och främst sättet att avveckla SIB.Personalen får inte möjlighet tillprojektanställningar, så man hinner inte avslutasina studier för att bli kvalificerad att söka tjänsterpå den nya institutionen. Man minskar anslagetunder uppbyggnadsperioden och tror att det går attfå en stor del av externfinansiering . Detanser vi vara en övertro på marknadsstyrning. Tillskillnad från majoriteten anser vi socialdemokrateratt den samhällsvetenskapliga bostadsforskningenär ett samhällsintresse.Vi socialdemokrater anser att lika viktiga somformell forskarutbildning och doktorsexamen ärkunskaperna inom bygg- och bostadssektorn ocherfarenheter av forskning inom det området. Medmajoritetens förslag kommer denkompetensuppbyggnad som pågått under lång tidpå SIB att gå förlorad. SIB:s arbete medbyggforskning har rönt stor uppskattning på mångahåll i världen, och slås denna institution sönder.Vi måste ta hänsyn till att personalen på anställdes på helt andra grunder ochmeriter än vad som krävs i en universitetsmiljö. Attavveckla SIB enligt majoritetens förslag är inteförenligt med en bra personalpolitik.Avvecklingen av SIB bör skötas av enorganisationskommitté, som bör inrättas föratt svara för den pågående forskningen ochföreträda institutionen inom bostads- ochbyggforskningen. Med en bättre planering frånregeringens sida skulle det inte ha behövt innebäranågra som helst svårigheter.Det är viktigt att ge institutionen tid och resurseratt bygga upp och föra över verksamhet och att inteställa krav på en omedelbar ökning av den externafinansieringen. Därför vill vi ge ett större anslagunder uppbyggnadstiden och ge institutionenmöjlighet att få en bättre start än majoriteten ochregeringen. Vi har också finansiering för 5 miljonerkronor i ökat anslag för stöd till bostads- ochbyggforskningen.Den socialdemokratiska modellen ger ekonomiskamöjligheter att erbjuda projekt- ellervikariatsanställningar, så att kompetent personalfrån SIB inte ger upp och flyttar från innanverksamheten på temainstitutionen har kommit igång.För att man skall få en samhällsvetenskapligbostads- och byggforskning med tyngd måste deprofessurer i nationalekonomi ochföretagsekonomi som skall tillsättas tillfalla densamhällsvetenskapliga delen, eller som ett andramen sämre alternativ bör en dubbelanknytningövervägas.När det gäller jämställdheten i byggforskningenbegärde utskottet att jämställdhetsfrågornasbehandling skulle tas upp i utvärderingen. Dettahar inte gjorts på ett tillfredsställande sätt. Inomforskarvärlden är det inte särskilt jämställt. Mycketav forskningen sker på männens villkor,forskningsmiljön och arbetsvillkoren passar iallmänhet män bättre än kvinnor.Utskottet bör därför ställa sig bakom kravet attjämställdhetsaspekterna skall beaktas vidrekrytering av personal till institutionen och att enjämställdhetsanalys skall ingå vid alla planeradeforskningsprojekt.Om den kvinnliga personalen skall få möjlighet attvara med vid uppbyggnaden av den nyainstitutionen, förutsätter det att detsocialdemokratiska finansieringsförslaget vinnergehör.Herr talman! vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna och avslag påregeringens proposition.Anf. 21 ():Herr talman! Egentligen finns det ingainvändningar mot förslagets huvudinriktning i dethär ärendet heller vare sig i motionerna eller i detMarianne anförde i sitt inlägg. Då german sig på regeringens handläggning av frågan. Detverkar nästan som att man inte vill vara överensmed regeringen. I varje fall är det svårt att, medtanke på de små skillnaderna, få det till att man frånsocialdemokratiskt håll skulle vara mer progressiveller forskarvänlig i de bostadspolitiskasammanhangen än regeringen.En allmän invändning är att anslagsnivån påbostads- och byggforskningen skulle varaotillräcklig. Så är det inte, skiljer sig, vid full utbyggnad, på så sättatt oppositionen vill anslå 3 miljoner mer änmajoriteten inom ett anslag på 20--23 miljoner. Detär inte särskilt mycket. I båda fallen skapas enbasorganisation av ungefär samma storlek.Vi har gjort den bedömningen att det går att byggaupp en institution av den här storleken och med denstyrka som är erforderlig även med den anslagsramsom förutsätts i regeringens förslag. I båda fallenförutsätts dessutom en externfinansiering, som välkan täcka in det som synbarligen skiljer förslagenåt -- 3 miljoner.Marianne säger också att invändningenkan resas emot de minskade anslagen underuppbyggnadsperioden. På den punkten är detförsta året som socialdemokraterna vill anvisa merpengar i ett direkt anslag. Men den traditionellahanteringen av sådana här uppbyggnader är ju attanvända tusenkronorsanslaget. Så har vi gjortockså i det här fallet. Det är först när man serresultatet som man kan bedöma om det egentligenfinns någon skillnad oss emellan.Tusenkronorsanslaget är en mer praktisk ochändamålsenlig anslagsgivning, därför att dåanpassas resurserna till den nödvändigainfasningen i den nya verksamheten.Inte heller kan jag förstå fördelen med att avvecklainstitutionen på det sätt som föreslås i densocialdemokratiska motionen. Att skapa enavvecklingsmyndighet är bara att bygga upp enbyråkrati. Det finns inte anledning för attdetaljreglera hur vissa professur- ochdoktorandtjänster bör inrättas. Det gör man inte iandra sammanhang, och då behöver man inte hellergöra det här.Däremot bör grunderna för verksamheten klartanges när det gäller såväl somTekniska högskolan, vilket också görs. Kravet påhög vetenskaplig kvalitet skall kunna förenas medönskemålet om sektorsrelevans i ämnesvalen.Herr talman! vill jag säga något omjämställdhetsarbetet, vilket tas upp i två motioner.Vi kan inte finna att det finns särskild anledning attbefara att denna aspekt inte tillgodoses viduppbyggnaden av den nya institutionen. Utskottetunderstryker mycket kraftigtjämställdhetsfrågornas stora betydelse i dettasammanhang och hur viktigt det är med kvinnligaforskare och med forskning i relevantajämställdhetsfrågor. Utskottet har inte anledningatt befara några speciella svårigheter därvidlag.Något tillkännagivande har därför inte ansettsbehövas. Det får förutsättas att regeringen följerfrågan mycket noga.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Jag talade inte om det slutgiltigaförslaget, , utan jag talade om hurman avvecklar denna institution och vilken syn manhar på forskningen. Där skiljer vi oss mycket åt.Det här är ingen traditionell akademiskverksamhet. Detta är en unik forskningsinstitutionsom bedriver en praktisk forskning, vilken nuregeringen slår sönder genom sättet att avvecklaoch sättet att bygga upp den nya institutionen på.Med vårt förslag har man möjlighet att ta vara påden personal och den kompetens som finns pådenna institution. Det finns alltid anledning att taupp jämställdhetsfrågorna, speciellt kanske närman diskuterar den här typen av verksamhet.Varenda rapport om jämställdhet, akademiskavärlden och forskning visar att kvinnorna alltidkommer till korta. Bara genom sättet att avveckladenna institution tar man inte till vara den kvinnligakompetens som finns. På SIB är det gott omkvinnliga anställda, men de har inte denakademiska kompetens som de skulle behöva föratt bli anställda vid . Finge delitet tid på sig, skulle de hinna att skaffa kompetensoch söka anställning där, och det skulle de kunna fågenom vårt finansieringssätt där man har möjlighettill projektanställning.Vår syn på denna verksamhet skiljer sig mycket,. Trots att vi kommer att hamna påsamma resultat -- vi har ett litet bättre förslag isluttampen -- är det i alla fall en stor skillnad, justnär det gäller synen på samhällsvetenskap och påexternfinansiering. Vi tror inte att man kan byggaupp verksamheten så snabbt.Det är viktigt att man lämnar synpunkter och iblanddetaljreglerar. Det är viktigt för kvaliteten pådenna forskning att de två professurerna inrättasvid den här verksamheten och inte hamnar påKTH.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag kan förstå att talar om resultatet, när institutionen väl stårfärdig. Det skiljer oss ingenting åt i det läget. Vi villdetsamma med SIB och den samhällsvetenskapligaforskningsdelen. Okej, jag är generös, särskilt införden stundande helgen. Om socialdemokraternakänner större tillfredsställelse att ha denuppfattningen att vi så radikalt skiljer oss åt, vilketman hänger upp på sättet att avveckla och attkomma fram till slutresultatet, må det vara hänt.Men jag ser det som väsentligast att vi får ensamhällsvetenskaplig forskning också ,som fungerar tillsammans med näringslivet. På denpunkten kan jag inte se att det skiljer särskiltmycket. Jag tycker inte att det är särskilt mycketmed 3 miljoner när det är fråga om totalt 23miljoner. Det kan man klara genomexternfinansieringen.Anf. 24 ()replik:Herr talman! Jag undrar om och jagkan förstå varandra. Jag tror inte det. Det är klartatt resultatet är viktigt, men jag menar attavvecklingssättet och uppbyggnaden är avgörandeför resultatet. Det handlar ju om den personal somnu finns på SIB. Den vill vi slå vakt om. Med detsätt som förordar kommer detta attbli en rent akademisk organisation. Vi tror inte attdet kommer att ge samma resultat som vår modellskulle ge.Det här med externfinansieringen och näringslivetskiljer oss också åt. Vi tror alltså att man måste varastyrande när det gäller dessa frågor.Anf. 25 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Historiken när det gäller det härärendet har kanske ett visst intresse. Jag kom insom ny i utskottet mitt emellan preliminärtställningstagande och justering av beslut just i dettaärende. Jag ville sätta mig in i frågan, och detgjorde jag på olika sätt, bl.a. genom att åka upp tillGävle. Jag fann ärendet ganska underligt, eftersomdet pågick en utredning om den del --samhällsforskningsdelen -- som vi skall fattabeslut om. Resultatet av utredningen skulle läggasfram . föreslogs det ipropositionen att all personal skulle sägas upp frånden 1 juli.Jag tyckte att detta var underligt, och frågan togsupp till en ordentlig diskussion i utskottet. Vienades om ett halvårs förlängning. I och med dettaanser jag att man har uppnått det som var avsikten.Såvitt jag kan påminna mig var det inte någon iutskottet -- inte heller någon avsocialdemokraterna -- som hade något egentligtemot grunderna i uppläggningen av det hela,nämligen att Tekniska högskolan skulle ta hand omden tekniska delen och att man skulle sammanförasamhällsforskningsdelen med universitet.Men det hakade alltså upp sig , men deträttade vi till.Regeringen har kommit med sitt förslag. Jaganser att det ligger i linje med de diskussioner somvi har fört. I och med detta förslag ges numöjligheter att genomföra förändringen underorganiserade former.Jag tycker att , när hon tar uppdessa frågor, helt och hållet fokuserar påpersonalpolitik. Visst är personalen mycket viktig.Det var ett av de skäl som jag hade för attuppsägningarna skulle framflyttas . Menman kan inte komma ifrån att det kommer att blien del personal som blir övertalig eftersammanslagningen.Det står också mycket klart och tydligt ibetänkandet att den personal som inte kan påräknaanställning skall ges individuellt stöd. I detsammanhanget finns tusenkronorsanslaget att ta tillvara i den delen.Vi måste i första hand titta på den framtidafunktionen. Såvitt jag har förstått har det funnits endel berättigade synpunkter på hur verksamhetentidigare har bedrivits. Meningen med betänkandetär väl att råda bot på detta. Då kommer man inteifrån att en sådan här förändring måste göras.Tyvärr blir i sådana sammanhang människorövertaliga. Men jag tycker att ambitionen ibetänkandet är vällovlig när det gäller attöverbrygga bekymren så långt det nu går.Marianne sade också att det är en unikpraktisk verksamhet. Det kan jag hålla med om.Men jag ser däremot inte svårigheten i att kunnakoppla den till ett arbete tillsammans meduniversiteten. Det är väl bara bra att koppla mernäringslivspraktik till forskningsinstitutionerna.Det tror jag att båda parter mår bra av.Vi förutsätter att regeringen skyndsamt vidtaråtgärder för en snabb uppbyggnad av den nyainstitutionen och att den nyaorganisationskommittén har ambitionen att arbetasnabbt. Annars kan det bli vissa problem. Mendetta har vi från utskottets sida möjligheter attbevaka.Det är också viktigt med en ökad andel av denexterna finansieringen. Självfallet uppträder inteen sådan . Men just ambitionen attde till större del själva skall medverka till attfinansiera verksamheten är något som jag tycker attvi alla absolut måste stå bakom.Beträffande personalen har jag faktiskt fått ett brevfrån SIB, där de talar om att de i stort sett är mycketnöjda med det här resultatet. Det tycker jag ärtrevligt, eftersom vi har diskuterat detta ganskadjupt.Jag vill inte ytterligare förlänga den här debatten,eftersom vi åtminstone inom majoriteten är eniga.Jag har upplevt att vi i utskottet totalt sett är ganskaeniga och att det mer är detaljer som det handlarom.Men jag vill påtala en sak som ligger litet grand ikanten av denna debatt. Det är ytterstanmärkningsvärt med den ordning som är iriksdagen, där ett ärende förflyttas tillonsdag, till torsdag och tillfredag. Jag tycker faktiskt att de ärenden som inteär färdigdebatterade den ena dagen skall tas uppsom första ärende . I annat fall kanman väl hellre i slutet på en säsong köra debatternatills de är färdiga. Om klockan blir ett, två eller trepå natten, så vad betyder det?Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillförslagen i propositionen och avslag påreservationen.Anf. 26 ()replik:Herr talman! Vi är ju eniga om att man skall deladen här institutionen i två delar.Bo G Jenevall säger att det handlar om detaljer.Men för mig är inte sättet att behandla personal viden omorganisation fråga om detaljer. Det ärnaturligtvis så, att personalen vid allaomorganisationer ges individuellt stöd. Men medvår modell hade personalen tagits omhand på ettbättre sätt. Man hade också bättre tagit till vara denkompetens som finns på SIB. De gör ett gottarbete. Men vart tar alla dessa människor vägennu? Jag har väldigt svårt att förstå hur både AgneHansson och Bo G Jenevall kan ta så lätt påomorganisationen och på hur man behandlarpersonal.Anf. 27 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Om jag hade tagit lätt på denproblematiken, hade jag låtit ärendet få ha sin gångmellan preliminärt ställningstagande och justering.Nu åstadkom vi faktiskt ett halvårs förlängning,vilket jag tror har haft stor betydelse förpersonalen.Vi tycker nog alla att det är tråkigt när personalmåste avskedas eller förflyttas. Men hadeverksamheten vuxit ut, så att den hade blivit förstor och yvig. Därför var organisationsförändringennödvändig. Då gällde det att åstadkommaavvecklingen på bästa sätt, vilket jag tycker att manhar gjort.Anf. 28 ()replik:Herr talman! Vad hjälper det att personalen fickytterligare ? Många av dem har ju ingenmöjlighet att komma in i den här nyaverksamheten. Men med vår modell hade de haftdet.Anf. 29 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag tror bara att plågan hade förlängtsi så fall. Med det här tusenkronorsanslaget, ochmed den välvilja som finns att på bästa sätt lösaproblemen, tror jag att det är rätt tidpunkt att göraomorganisationen.Anf. 30 ():Herr talman! Inom förbostadsforskning är cirka ett tjugotal kvinnligaforskare verksamma. I många projekt har de anlagtett kvinnoperspektiv och utgått från kvinnligaerfarenheter. Bostads- och boendeforskningen hargenom dem och deras arbete och forskning blivitmer mångfacetterad och fullständig. Det är viktigtatt slå fast detta. När man talar om SIB:s avvecklinghandlar det inte bara om personalfrågor utanfaktiskt också om verksamhetens innehåll. Jagtycker att det tidigare i debatten ett tag tenderadeatt nästan bara handla om personer. Men detviktiga är naturligtvis innehållet i detforskningsarbete som de kvinnliga forskarnapresterar och har presterat.En mindre grupp av forskare i har bedrivitgenusforskning inom byggforskningen, dvs. att dehar problematiserat bebyggelsens,statsutvecklingens och den kommunalaplaneringens betydelse i konstruktionen av socialtkön.För närvarande pågår, trots människors oro såväl iGävle som vid Lundafilialen, flera projekt ochavhandlingsarbeten som inte är slutförda. Jag kange några exempel: Småbarnsföräldrars omsorg omsina barn ur ett kulturteoretiskt perspektiv,Södersanering i , Kvinnoliv mellan härd ochvärld, Hemmet och platsen som arena förvardagslivet samt Välfärdsstaten i spänningsfältetmellan frihet, rättvisa och kärlek.Herr talman! Jag menar att det är otroligt viktigt attge garantier för att dessa projekt skall kunnaslutföras och att den forskningsinriktning som manhar slagit in på både skall kunna bibehållas ochutvecklas.Som här har framkommit riskerar både dennaforskningsinriktning samt också många av dekvinnliga forskarna genom den föreslagnakonstruktionen att ställas utanför de bådainstitutioner som föreslås inrättas i . KTH-institutionen ger inget utrymme för dennaforskningsinriktning.Visserligen föreslås i propositionen att alla beslutom discipliner vid den nya samhällsvetenskapligainstitutionen skall överlåtas till universitet.Där finns emellertid inte dessa traditioner.Självfallet är man där inte lika intresserad av attbygga upp en ny verksamhet och ta tillvara det somredan finns i . Om följerHumanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådets utredningsförslag -- vi kanförmoda att det här förslaget är förankrat -- finnsdet verkligen anledning att befara attkvinnoforskningen inom den för kvinnor så viktigabostassektorn helt enkelt kommer att avvecklas.Regeringen framhåller i propositionen attbostadssociala frågor inklusivejämställdhetsperspektivet hör till de relevantaproblemområdena. För att försäkra sig om att denbefintliga forskningen inom området inte avvecklasutan i stället ges möjlighet att utvecklas, anser vi attUppsala universitet helt enkelt måste åläggas attinrätta tjänster i genus/kvinnoforskning inom TemaBo.Herr talman! Vid SIB:s lokalavdelning i harockså en framgångsrik forskningbedrivits kring bostäder och urbanisering iutvecklingsländer. Också här har man haft ettkönsteoretiskt perspektiv. Forskningen har delvisfinansierats av SAREC. Forskarna i leder ettparaplyprogram, onUrbanization Planning, Housing and EverydayLife. Projektet innebär handledning av ett dussintalunga forskare i södra . Den snabbaurbaniseringen och kåkstadstillväxten innebär därstora omställningar i vardagslivet och i förhållandetmellan män, kvinnor och barn.HSFR har på regeringens uppdrag gjort enutvärdering av SIB:s samhällsvetenskapligaforskning. Om bostadsforskningen i vidLundaavdelningen sägs: ''-- -- -- det kan knappastråda något tvivel om att det innebär en värdefullkunskapsuppbyggnad att forskning av dennakaraktär bedrivs i . I ett allmäntsamhällsvetenskapligt perspektiv framstårprojektet som intressant forskning, både empirisktoch teoretiskt. ''Studiernas fokus på fattiga kvinnors bostads- ochöverlevnadsstrategier gör dem särskilt relevantainför den stora om Habitat 1996.Åtminstone medlemmarna av partiborde väl, herr talman, ha varit intresserade av dethär och ha gått emot nedläggningen avLundafilialen, framför allt med tanke på vad vihörde under partiledardebatten . Men inte enmening sägs om detta från kds-håll.Utskottsmajoriteten upprepar i betänkandet attregeringen avser att ta initiativ till överläggningarmed om möjligheterna attinlemma denna verksamhet i . Men deekonomiska förutsättningarna för ett sådantinlemmande vill man över huvud taget intediskutera. De samhällsvetenskapliga och tekniskainstitutionerna i , vilka skall ersätta SIB ochknytas till respektive KTH, får 20respektive . Här förstår man attdet krävs pengar för verksamheten.Vi i anser att man på motsvarandesätt borde ha reserverat medel för Lundsuniversitet, så att denna viktiga forskning kan fåfortleva. Hur mycket det krävs i reda pengar kanjag naturligtvis inte här och säga exakt, men enmarkering både i propositionen och, framför allt,från utskottet hade enligt min mening varit viktigt.Någon sådan finns inte.Nu har en möjlighet att göra en viktigmarkering och tala om att det är viktigt att de härdiskussionerna fullföljs med ekonomiska resurser ibakfickan. En sådan markering kan man göragenom att rösta ja till vänsterpartimotionen Bo8.Jag vill alltså yrka bifall till den motionen. Den tarupp de två viktiga aspekterna, att Uppsalauniversitet skall åläggas att inrätta tjänster så attgenusforskningen kan fortsätta i och attdiskussionerna i åtföljs av resurser.Anf. 31 ():Herr talman! Frågan om byggforskningen har juunder varit föremål för diskussioner ochförslag i den här kammaren. Bakgrunden tilldiskussionerna har självfallet varit att varjeforskningsområde från tid till annan skall kunnautsättas för en genomlysning, ett ifrågasättande avom det är relevant och om själva organisationen förforskningen är den man egentligen avsåg. Jag kanväl inte underlåta att säga att vi från vårt parti underett antal år har haft synpunkter på forskningeninom bostadssektorn, inte minst angående i Gävle.Nu har det skett en förändring såtillvida att dentekniska delen är knuten till KTH i . Jagtror att det är angeläget och viktigt att den härsortens forskning kan inlemmas i den ordinarieuniversitetsforskningen, för att på det sättet fåtillgång till den goda miljö som universitet ochhögskolor representerar.Vi tar nu ett andra steg i den här utvecklingen ochförändringen av byggforskningen, genom att densamhällsvetenskapliga bostads- ochbyggnadsforskningen knyts till universitet.Det är väl inte obekant att det har förekommitsynpunkter på såväl innehåll som omfattning av denhär forskningen.I och med att nu tar ställning till det här,är jag övertygad om att man har fått en forskningsom väl uppfyller de krav man kan ställa men somändå kommer att vara inlemmad i annan forskning,jämställs med den och på det sättet får en störretyngd och relevans.När det gäller de frågor som delvis har tagits upp ianföranden och reservationer tycker jag nog attutskottets förslag är väl genomtänkt.Det råder sjävfallet ingen delad mening om attjämställdhetsarbetet handlar om viktiga frågor.Varken regeringen eller utskottsmajoritetenavvisar på något sätt de här synpunkterna somoviktiga, utan snarare tvärtom. Det är angeläget attvi verkligen för fram de här synpunkterna på ettrimligt sätt.Det har frågats om den här sortens forskning kansäkerställas i . Jag tycker nog att kritikernamed tillförsikt kan studera utskottets utlåtande föratt sedan konstatera att utskottet verkligen har tagitdet här på allvar. På s. 10 längst ner skriverutskottet:''I propositionen anges att regeringen har för avsiktatt ta initiativ till överläggningar om möjligheternaatt inlemma denna verksamhet i Lunds universitet.Den fråga som tas upp i motionerna är såledesuppmärksammad och utskottet förutsätter attregeringen i överläggningarna kan finna engodtagbar lösning. Motionsförslagen om ensärskild medelstilldelning till Lunds universitetavstyrks mot denna bakgrund.