prot · GH0941 · 1993-12-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:41Fredagen den 10 decemberKl. 9.00--11.581 § Svar på interpellation 1993/94:67 om fastaÖresundsförbindelserAnf. 1 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att pröva andra former avfasta Öresundsförbindelser som är förenliga medmiljökraven.För närvarande pågår det som bekant en prövningav Öresundskonsortiets ansökan om tillstånd enligtnaturresurslagen och vattenlagen att bygga en fastförbindelse över . Utgångspunkten förregeringens prövning är den utformning avförbindelsen som konsortiet redovisar i sin ansökanoch som baseras på den folkrättsligt bindandeöverenskommelse som slöts mellan Sverigeoch . Enligt överenskommelsen skallförbindelsen bestå av en kombinerad järnvägs- ochvägförbindelse mellan och Limhamn.I regeringsförklaringen slås fast attmiljöprövningen skall gälla en fast förbindelsesregionala påverkan och effekter på Östersjön.Avgörande i denna bedömning är enligtregeringsförklaringen att den s.k. nollösningen vadgäller vattengenomströmningen mellan Östersjönoch kan säkerställas. Regeringen harnyligen i en skrivelse till lämnat enredogörelse för hur ansökan om en fastÖresundsförbindelse har handlagts.Jag kan självfallet inte nu föregripa regeringensprövning och kan därför inte uttala mig om vadregeringens beslut kommer att bli.Regeringen kan enligt 4 kap. 2 § naturresurslagenbesluta att en anläggning som kan antas fåbetydande omfattning eller bli av ingripandebeskaffenhet inte får utföras utan regeringenstillstånd. Regeringen tar ställning till en sådanprövning i varje enskilt fall. finnsdock ingen ansökan om någon annan utformning aven Öresundsförbindelse än denÖresundskonsortiet lämnat in. Således är det inteaktuellt att pröva någon annan form avÖresundsförbindelse.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Det är den typ av svar som man kan förvänta sigav ett statsråd när en fråga är under beredning. Detkrävs att man väger orden noga och att manmarkerar att det inte nu går att göra någotställningstagande.Jag är inte bunden av sådana hänsyn. Deninformation som kommit oss till del i form av bl.a.remissyttranden om Öresundsförbindelsen iföreslagen utformning är ganska entydig.Informationen pekar på att det inte går att lösafrågan om en fast förbindelse över med enbro avsedd för både tåg- och vägtrafik, och därvägtrafiken dominerar.Skälen är många. Brokonstruktionen innebärsådana ingrepp i vattenmiljö attingreppen, om man arbetar efter enförsiktighetsprincip, inte kan tillåtas.Bron får också, som en konsekvens av ingreppen iÖresund, troligen så stor inverkan på Östersjönsekologiska system att nackdelarna med enÖresundsbro enligt försiktighetsprincipen bliruppenbara. Om man kompletterar bilden med vadde ingrepp som bron i form av bl.a. trafiksystemoch anslutningar på land innebär för miljön, finnerman ytterligare en faktor som talar mot ettbrobygge, framför allt med tanke påvägtrafikdelen.Ett framtida trafiksystem -- man syftar ju till ettsådant -- skall ju inte bara vara avpassat för attåstadkomma något slags nollösning, dvs. att detinte skall bli några försämringar i förhållande tilldet läge som vi har . Ett framtida trafiksystemmåste också klara påtagliga förbättringar avexempelvis luftmiljön och andra faktorer medaspekt på vår närmiljö.På den punkten har genom internationellaåtaganden förbundit sig genom riksdagsbeslut attverka för sådana förbättringar. Då blir detfullständigt uteslutet att göra investeringar somskall verka över och somomöjliggör den här typen av förändringar.Till detta kan läggas den ekonomiska aspekten somvisserligen inte ligger inom , men som samspelar medmiljöfrågorna. Det är knappast troligt att det går attfå god ekonomi med en broförbindelse med så lågabiltrafiktal som man räknar med och sommiljöremissinstanser förutsätter för att de skallkunna acceptera broförbindelsen. För att erhållagod ekonomi med bron krävs det betydligt högretrafiktal. Ytterligare en negativ faktor vad gällermiljön kommer i så fall att bli uppenbar, och bronkommer av miljönhänsyn att bli ännu mindreacceptabel.Mot den här bakgrunden är Vänsterpartietsställningstagande klart. Alla fakta som har kommitupp på bordet talar i bromotståndets riktning.Naturligtvis skall ett beslut inte hastas fram -- enfråga skall inte heller dras i långbänk. Men om välen genomgripande miljöanalys skall göras, måsteman invänta den tredimensionellagenomströmningsanalys som den internationellahavsmiljöexpertpanelen krävt.Fru talman! Jag vill ställa en fråga till OlofJohansson: Kommer regeringen att vänta in dessaresultat innan ställning tas? Man räknar med attdessa resultat skall vara klara eller juli.Det är ett par saker som slår mig i . På nio ställen, utöver rubriken, nämns ordetförbindelse. Även i regeringsdeklarationen talasdet om en fast förbindelse. Ingenstans i svaretnämner ordet bro. Har detta någonbetydelse utöver den språkliga? Det blir ju annarslitet enformigt att tala om förbindelse rakt igenom.Jag hoppas det har en större betydelse. Jag trorockså att det har det, efter att ha läst en intervjumed i . Han sägerdär att en annan förbindelse måste prövas, om intebron klarar miljökraven -- vilket bron inte gör. Dåligger en borrad järnvägstunnel nära till hands.Olof säger i sitt svar att regeringen barakan pröva konkreta projekt som är förelagdaprövning. Vad krävs, , för atttunnelalternativet skall komma upp till prövning?Anf. 3 i (m):Fru talman! Vi har diskuterat ochdebatterat en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn. Det verkar som det strular in i detsista.Nyligen accepterade danskarna att följa de kravsom den svenska ställt. Ändåverkar det inte räcka.Fru talman! Överallt där det funnits tekniska ochekonomiska möjligheter, har människor byggtbroar. Jag har varit runt på många ställen i världenoch sett broar. Förvisso har det uppståttproteströrelser när man har börjat prata om en bro,men när bron väl stått på plats har den accepteratsoch det har aldrig ställts krav på något alternativ.Då måste jag ställa frågan: Om broar är positivamen en är negativ, finns det en gränsför längden på bron? Är en bro positiv om den ärkortare än ett visst antal meter och negativ om denär längre?Jag känner mig provocerad att ställa en fråga tillRolf L . Motståndet mot bron verkar dessvärre öka i takt med avståndet från densamma. är en så stor fråga som ni och några andragrupperingar gör den till, vad beror det på attnästan inget av de partier som är motståndare tillbron i praktiken är representerat i någonförsamling i ?Fru talman! Även framöver kommer den storatransportdelen att gå med gummihjul mot asfalt --det kan vi aldrig komma ifrån. Jag vet att bilenutvecklas positivt. Man skall givetvis ta hänsyn tilltrafikproblem i storstäderna, men att bilen ävenframöver kommer att vara det storatransportmedlet är alla överens om.En tunnel har nämnts som alternativ. Men vi kaninte bygga en tunnel, därför att den kan intefinansieras. Vi får inte bryta mot regeln som sägeratt skattebetalarna inte skall betala någonting fören fast förbindelse, utan användarna skall betaladen.Jag har besökt tunnelbygget under Stora Bält iDanmark och tunnelbygget under kanalen mellanStorbritannien och . Större ekonomiskakatastrofer lär det vara svårt att finna. När manbygger sker det aldrig exakt enligt budgeten, utanden spricker alltid litet grand. Budgetarna för dehär tunnlarna har dock spruckit så magnifikt att detpekar på att vi inte bör bygga en tunnel.Med en tunnel krävs det fortfarande tidtabeller.Och vart skall lastbilarna ta vägen? Lastbilar kaninte gå på tåg i en järnvägstunnel.Det är min bestämda uppfattning att den endachansen för SJ att kunna utvecklas somjärnvägsföretag är att det byggs en bilbro, därbilisterna betalar den stora delen, dvs. betalar förtågen, som därmed blir subventionerade. Någonannan möjlighet finns inte.Min slutsats måste bli den att de utredningar somhar gjorts och presenterats om teknik, miljö ochekonomi, vid en saklig och objektiv granskningklart visar att Öresundsförbindelsen uppfyller dekrav som avtalet med stipulerar.Utformningen från ekologisk synpunkt kan görasså att skadliga verkningar på miljön förebyggs.Regeringen bör därför omgående sluta den numeranågot absurda debatten och fatta ett positivt besluti tillåtlighetsfrågan. Allt annan strider motriksdagsbeslutet från . Allt annat ärockså ett svek mot , som är avtalspart, ochhotar dessutom -- och det är mycket allvarligt -- attifrågasätta rykte som internationellavtalspart.Anf. 4 ():Fru talman! När beslutet om Öresundsbronfattades fanns det två villkor. Det ena varatt bron inte skulle försämra miljön iÖresundsområdet. Det finns skäl att också i dagpåpeka att detta inte är vilket område som helst. Dåhade en utredning gjorts ommiljöförhållanden runt Öresundsregionen.Miljödelegatation hade avgett ettbetänkande. Miljödelegationen pekade på de svåramiljöproblem som redan fanns i regionen ochavvisade en bro. Man tog upp delsluftföroreningarna, dels vattengenomströmningen.Det andra villkoret var att bron skulle kunnafinansieras via avgifter. Skattebetalarna skulle intebehöva träda in. Det var egentligen det endamotivet för att tunnelalternativet inte kundegodtas. Alla var annars överens om atttunnelalternativet var det miljömässigt bästa.Nu har remissinstanserna sagt sitt, ochbedömningarna är blandade. Brodelegationen harnaturligtvis sagt ja. Men tunga remissinstanser, , har sagtblankt nej. Kammarkollegiet, som företräderallmänheten, har också sagt nej,från miljömässig synpunkt. harvisserligen sagt ja, men det får absolut inte skenågra muddringar. Såvitt jag förstår är det omöjligtatt uppnå en nollösning utan att muddra i Öresund.Muddringar kommer allvarligt att påverka fisket iÖresund. har sagt ja, men medstora förbehåll. har påtalat attde beräkningar som ekonomin bygger på behövergranskas ytterligare. De ekonomiskaberäkningarna är bristfälliga, och det skulle finnasskäl att se över dem.Kommer då att klaramiljöhänsynen? Jag har samma uppfattningsom . Det är säkerligen möjligtatt uppnå en nollösning, men till vilket pris? Tillvilket miljömässigt pris skall man muddra iÖresund? Vad kommer muddringarna att innebäraför fisket? Ingen har gett svar på den frågan, merän att man har sagt att det kan antas att det fårallvarliga konsekvenser för fisket i Öresund.Vad kommer det att kosta ekonomiskt att göra deförändringar som behövs med anledning avVattendomstolens svar, sammantaget med en delandra saker som har uppkommit? Det finns t.ex.någonting som heter i , som ärhelt betingad av bron, inte finansierad någonstansoch kostar ungefär 3 miljarder. Borde inte denfinnas med i beräkningarna? Det är i högsta grad enmiljöfråga för malmöborna.Borde man inte kolla Riksrevisionsverketsekonomiska beräkningar? 10 000 bilar låter intespeciellt mycket, men om man väger samman detantalet med det antagande som gjordes när beslutetfattades, nämligen att en stor del av trafiken uppepå skulle finnas kvar, blir det en högstavsevärd trafikökning -- kanske en dubblering avden trafik som går över sundet . Är det för detförsta realistiskt, för det andra miljömässigtacceptabelt med en sådan trafikökning?Jag skall kommentera något av det som StenAndersson i sade. Han frågade vilken väglastbilarna skulle ta. Ja, de tar naturligtvis dennärmaste vägen. Det gör de . Åkeriföretagensäger också nästan enstämmigt att de inte kommeratt använda den här förbindelsen till kontinenten.De hamnar ju på en ö, och det är en lång omvägatt åka över om de skall ner tillEuropa.Jag skulle dessutom vilja upprepa den fråga somRolf L ställde. Expertpanelen är viktig isammanhanget, bl.a. när det gäller att pröva dentredimensionella lösningen, om en nollösningverkligen är möjligt. Vilket är det bästa sättet?Vore det inte rimligt att invänta expertpanelen? Dåfår man också göra de kostnadsberäkningar som ärbetingade av en lösning -- om man nu kommer framtill en lösning; det vet vi inte i dag.Med tanke på det som remissinstanserna har sagtborde egentligen övertyga sinaregeringskolleger om att skrinlägga broplanerna.Det har gjorts en miljöprövning, och en bro hålleruppenbarligen inte måttet från miljösynpunkt.Dessutom är de ekonomiska beräkningarna, sombygger på att bron skall finansieras utan attskattemedel används, sannolikt orealistiska. Tidenär nu mogen att pröva ett annat alternativ, som ärbåde mycket fördelaktigare från miljösynpunkt ochmycket mer sannolikt ekonomiskt sett, nämligen enborrad järnvägstunnel i HH-leden. Det skulle varadet bästa alternativet från miljösynpunkt, men detär inte prövat ekonomiskt.Till slut skulle jag vilja fråga miljöministern om haninte delar sin förre partiordförandes synpunkt, attnär man skall bygga en spång är det rimligt att göradet där ån är som smalast. Så brukar man väl göra?Borde inte samma regel gälla när vi nu skall byggaen fast förbindelse över ?Anf. 5 ():Fru talman! Det här tenderar att bli en allmänbrodebatt. Jag tycker att tillfället är fel valt för det.Den debatten fördes sedan.Nu befinner vi oss förhoppningsvis i slutskedet avden process som skulle leda fram till att avtaletförverkligas.Helt allmänt vill jag säga att regeringen visar enpåfallande stor handlingskraft när det gäller att rivaned välfärdssystem. Men när det gäller att byggaSverige kan man inte skönja någon handlingskraft.Vi ingick ett bindande avtal mellan ochDanmark . Dågodkände parlamenten i de båda länderna avtalet.Men regeringens talesman svävar fortfarande påmålet när det gäller fullföljandet av det.Miljöministern hänvisade i svaret tillregeringsförklaringen . Där heter det:Avgörande vid miljöprövningen är att en s.k.nollösning beträffande vattengenomströmningenkan uppnås. Det var det villkor man ställde förmiljöprövningen och för att fullfölja avtalet. Minfråga är: Gäller denna regeringsförklaringfortfarande?En följdfråga: Finns det någon remissinstans somhävdar att en nollösning inte kan uppnås? Finns detsåledes någon grund för att säga att det villkor somsattes upp i regeringsförklaringen för attfullfölja avtalet inte kan uppfyllas? Jag menar att såinte är fallet. Remissutfallet säger oss att det går attuppnå en nollösning. Därför kan man fråga sig: Vadär det då som hindrar oss att fullfölja avtalet?Den 1 juni försäkrade kommunikationsministerMats här i kammaren att regeringensambition var att arbetet med brofrågan skulledrivas så att anläggningsarbetena skulle kunnainledas -- avtalet föreskriver ocksåatt man skall arbeta med den målsättningen.Kommunikationsministern försäkrade uttryckligenatt hela regeringen -- alla statsråden -- stod bakomdenna förklaring av regeringens ambitioner.I dagens nummer av säger att beslutet måste tas . Min fråga tillmiljöministern är: När kommer regeringen enligtmiljöministerns uppfattning fram till ett beslut i denhär frågan? Det har ju ryktats att man skulleinvänta ytterligare utredningar. Här kräver och också att man skallvänta. Så har det varit . Varje gångman har närmat sig ett beslut -- aldrig har vi varit sånära som -- kommer kraven att ytterligareutredningar skall göras. Det är baraförhalningstaktik. Jag hoppas att miljöministerninte nu håller på att placera ut någon ytterligarelångbänk i den här frågan.I slutet av miljöministerns svar finns en någotmärklig kommentar. Han konstaterar där att detinte finns någon ansökan om utformning av någotannat slags Öresundsförbindelse. Nej, tacka fördet! Det är ju ett välkänt faktum. Det är ju ändåregeringen och parlamentet som har beställt dettaprojekt. Det är ett statligt konsortium -- som ärgemensamt för och -- som harpresenterat utformningen av det.Rolf L och pläderar för nu skall börja tänka på ett annat projekt,nämligen tunnelalternativet. I så fall finns detingen -- det försäkrar jag -- som är beredd att ståför en ansökan och därmed också ta de ekonomiskariskerna med projektet. Ett av de avgörande skälenför att man valt broalternativet är ju att detta ärsjälvfinansierat genom avgifter. Det har gång pågång försäkrats och dokumenterats. Ändå hävdarkritikerna att vi måste analysera detta ytterligare.Däremot bekymrar man sig inte alls för vilkakonsekvenser av ekonomisk karaktär som etttunnelalternativ skulle få. Järnvägstrafiken betalarju bara marginella kostnader för den här fastaförbindelsen, och därför blir avgifterna ganskasmå. En tunnel betjänar bara järnvägstrafiken, ochtunnelalternativet måste därför subventioneras avskattebetalarna.Slutligen en allmän reflexion: Här finns ettbindande, folkrättsligt avtal med ett av våragrannländer. Om nu regeringen av några för migobegripliga skäl inte skulle anse sig kunna fullföljadetta avtal -- vilket anseende tror miljöministern attSverige då kommer att få som avtalsslutande part?Vilka konsekvenser får det om man nu skullespringa ifrån det här avtalet? -- Jag tycker att det ärberättigat och viktigt att se den saken i ett vidareperspektiv.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill säga några ord till StenAndersson i Malmö.Sten sade att motståndet mot bron ökarmed avståndet. Nej, det är inte bara med avståndetsom motståndet mot bron ökar. Det ökar även iMalmö med omnejd.När det gäller transporter som går på gummihjul påasfalt, som kallade det, vill jagpåpeka att speditionsfirmorna faktiskt redan harsagt att de tar den närmaste vägen, och det ärantingen --eller direkt frånSverige till , inte någon omväg viaDanmark.Den fråga man skall ställa sig är, tycker jag: Varförhar vi egentligen en remissomgång? Brukar vilyssna på vad remissinstanserna säger? Vad harmiljöexperterna sagt i den här frågan? Jo, antingenhar de sagt nej eller också har de sagt ja medmycket stora förbehåll och mycket stränga krav. Deekonomiska beräkningarna verkar falla ihop somett korthus.Det som skrämmer mig och många andra i den härdebatten är försöken från några håll att negligerarädslan för miljökonsekvenserna. Man har t.o.m.demonstrerat arrogans mot de människor ochorganisationer som arbetar för att få fram viktigafakta, fakta som inte kom fram innan beslutetfattades.Georg ! Det är klart att det bindande,folkrättsliga avtal som hävdarfinns skall genomföras. Men kom ihåg att det slötsunder vissa förutsättningar. Det var vissa krav somskulle uppfyllas innan man kunde genomföra det.Det var alltså inte något kravlöst beslut.Kravet på att nu gå igenom alla remissyttrandena ärinte utslag av någon förhalningstaktik, GeorgAndersson. Det är ett renlighetskrav att både för-och nackdelar diskuteras ingående. Om regeringeni framtiden skall förtjäna något förtroende påmiljöområdet är det ett grundläggande krav går igenom hela problematiken -- det är vimånga som tycker. Och en av förutsättningarna föratt man skall kunna gå igenom hela problematikenär att man inväntar resultatet av dentredimensionella miljöanalysen.Anf. 7 ():Fru talman! liberalerna hade redan ianslutning till att avtalet om en fast förbindelse överÖresund diskuterades krav på dels en nollösning,dels att ett handlingsprogram mot luftföroreningari regionen skulle utarbetas.Det senare kravet avvisades den gången avriksdagen.Nu har vi fått in olika remisssvar. De är, som mankan förvänta sig när många experter är inblandade,litet varierande. En del experter säger nej. Vissa har betydande invändningar.Förhoppningsvis gör nu regeringen ensammanvägning av svaren, med all respekt för hurdessa experter har kommit fram till sina beslut. Enfråga är dock fortfarande inte belyst. Det är dendelen som handlar om det gemensammaluftvårdsprogrammet, det gemensamma ansvaretför luftföroreningarna. Detta är en miljödebatt.Därför vill jag fråga miljöministern: densvenska regeringen, och , idiskussioner med tagit upp att mangemensamt skall utarbeta ett luftvårdsprogram?Det tycker jag är oerhört väsentligt.Rolf tog upp frågan om muddringen. Tillhonom vill jag säga att det fortlöpande kommermiljörapporter från bygget av den andra bron vidFemer Bælt, som är inblandat i. Det harvisat sig att det finns spill i muddringen. Dethar alldeles rätt i. Det visar sig ocksåatt effekterna av det stora spillet sedan byggetpåbörjades ändå håller på att avta.Blåmusselbankerna tar sig. Ejdrarna, som lever påblåmusslorna, är på väg mot att återuppnå sittursprungliga antal.De svenska kraven är att det max skall få vara 5 %spill. Det svenska konsortiet säger att det ärmöjligt, därför att kravet finns från början. Dåläggs arbetet upp på ett helt annat sätt än detgjordes vid Store Bælt-bygget. Dessutommedverkar botten i till att man kan utgåfrån och lova att spillet kommer att bli max 5 %.Jag har frågat omluftvårdsprogrammet. Jag har också frågat om manunder ett eventuellt byggandes gång på ettforsknings- och expertmässigt sätt fortlöpande hartänkt följa vilka miljökonsekvenser det blir, hur deattackeras och hur miljön återhämtar sig.Anf. 8 Miljöminister ():Fru talman! Det är trevligt att samlas så många i enoch samma debatt. Det underlättar inte för mig,men jag vill ändå inte avgränsa mig till att enbartsäga att beredning pågår. Jag tänker ta upp ett antalav de principiella frågeställningar som har rests.Låt mig först ta upp frågan om beslutsprocessen.Den återkommer i alla sådana här debatter. En delsäger att man drar detta i långbänk. tillhör den kategorin. Har vi ont om tidi den här frågan? Ja, det finns eninriktningsformulering om hur detta skall ske. Mendet är en inriktning. Det bör till. Jag har ingen avsikt att förhalanågonting. Jag har aldrig haft det.Jag vill ställa en motfråga. Den behöver ingen svarapå. Den är retorisk: Har det ingen betydelse attVattendomstolen först sade att man skulle kommamed ett yttrande , att man sedansade augusti och ? Yttrandet frånVattendomstolen kom . Därefterskedde en vanlig hantering i en solfjäderremiss.Det innebar att de sex olika instanserna 14 dagardärefter hade på sig att avgöraom de ville yttra sig om varandra. Expertpanelenkom med sitt senaste utlåtande den 2 eller 3december. Är inte detta relevant i ärendet?Vi har alltså på oss i Miljö- ochnaturresursdepartementet. Jag ställer bara frågan:Hur kan sådana frågeställningar över huvud tagetkomma upp? Det är i synnerhet märkligt när dekommer från personer som borde veta hur ettregeringskansli fungerar. Jag måste säga att jag blirupprörd.Förseningar har inte skett under den härregeringens tid. Om de har skett har de sketttidigare.Jag skall nu ta upp frågan om miljöprövningen. Detär klart att vi har ett ärende att hantera. Det ärfastlagt i avtal och i sökandens ansökan. Det är vadvi har att pröva. Det gör vi, ingenting annat. Mankan ha synpunkter på hur detta har skötts tidigare.Jag har mycket starka sådana.Jag kanske inte skall vidga debatten för mycket,men jag vill tala om att departementet förförsta gången under hela denna processförhoppningsvis har en helhetsbild. Det är klart attvi, nu när vi ser helheten, kan konstatera att sakeroch ting har gjorts i fel ordning. Det rimliga hadevarit att miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljöprövningar hade gjorts utan bindande avtalmed en annan stat. Jag säger återigen: det är inteden nuvarande regeringen som har hanteratärendet på detta sätt.Det finns naturligtvis ansvar på annat håll för attmiljön ses som en restpost. Det finns helt enkelt ettannat synsätt. Man tycker att det får bli vad det bliroch att man sedan skall ta hand omkonsekvenserna. Det handlar alltså om miljövårdoch inte om miljöpolitik som samhällsplanering.Jag är mycket engagerad i dessa frågor. Jag har enviss förmåga att se igenom vad som har hänt underprocessens gång. Det finns inte någon anledning förGeorg att sätta sig på några höga hästareller som domare i det här fallet.När det gäller de frågor som har ställts underdebatten konstaterar jag att vi, när regeringenbildades, var överens om hur denna fråga skullehanteras, med de förutsättningar som dessförinnanvar fastlagda. Det betyder att det inte är så svårt attse att vattengenomströmningsfrågorna haravgörande betydelse. I övrigt skall lagarnatillämpas precis som de har stiftats här i riksdagenoch överlämnats till regeringen. De aktuellalagarna är naturresurslagen och vattenlagen. Det är fråga om att säga ja ellernej. Man kan foga villkor vid ett ja. Det är mycketenkelt.