prot · GH0929 · 1993-11-24 00:00:00 — Friståendeforskare som t.ex. har gjort ettbetydelsefullt arbete för att visa på problemen omman tolkar väldigt exakt.I utskottsbetänkandet står att man har för avsikt atti belysa vissa generellaproblem för textförståelsen, vilka har sin grund ibl.a. en annan kulturs människosyn. Jag harföreslagit ett förord eller att man på annat sätt skallmarkera dessa problem när det gäller tolkningen avBibeln. Jag tycker att det som står i utskottetsskrivning är mycket positivt. Min uppfattning är attvi på olika sätt bör få fler människor att läsa Bibelnoch att ta del av dess budskap. Man skall kunna tatill sig budskapet utan att för den skull ta till sig ochåberopa kulturellt bestämda uppfattningar omkvinnan, människor, fiender osv. Jag tycker att detjag kan utläsa i betänkandet om i uppslagsdelen skall belysadessa frågor är positivt.Herr talman! Jag hyser stor respekt och högaktningför den kunskap och kompetens som finns . Jag har personligen lärt kännadess ordförande . Jag vet att han harvisat intresse och förståelse för de synpunkter somjag har lyft fram i motionen. Jag ser fram emot förutom sitt viktigaöversättningsarbete kommer att göra enkommentar, som förhoppningsvis också kommeratt inrymma just de frågeställningar som jagefterlyser. Därigenom tror jag att Bibelarbetet ochBibelstudiet snarare kan berikas än utarmas.Anf. 36 ():Värderade talman! har i stortsett tagit tillbaka sina förhoppningar, eftersom hontycker att kulturutskottets besked till henne vartillräckligt. Därför kanske man inte skulle behövayttra sig mera i den här debatten. Jag vill ändocksäga några ord.Den kvinno- och människosyn som tror jag att det är viktigt att man fårbelyst på något sätt. Det gläder mig att EvaZetterberg nu är nöjd med vårt förslag. Jag tyckerinte att det räcker med att man redovisar människo-och kvinnosyn, som har skrivit. Detfinns mycket annat i som behöver förklaras.Det gäller t.ex. den tekniska utvecklingen. Detgäller naturligtvis kvinnosynen men även frågor ombrott och straff. Om man skall ha ett heltäckandeförord finge man väl skriva att om det står åsna iBibeln skall det jämföras med moped i våra dagar.Det är därför helt omöjligt att i ett förord täcka invad människor kan ha behov av att veta sombakgrund när de läser . Därför äruppslagsdelen bra. Redan nu finns det sådanauppslagsdelar i flera Bibelutgåvor, och de ärintressanta.Egentligen tycker jag att det som är ett förlagsärende. Det finns flerabokförlag som kommer att ha möjlighet att ge utBiblen. Förlagen kan då göra tillägg om de inte ärnöjda med vad kommer attskriva. Problemet är att om man skulle göra entolkning som jag tror att och jag äröverens om, skulle en hel del av de människor somär aktiva som förkunnare i våra kyrkor inte kunnaanvända den boken. Det som står i ett förord somEva och jag skulle gilla, skulle intestämma med deras kyrkosyn eller teologiska syn.Som kyrkomusiker i har jag lyssnatpå tusentals betraktelser med somutgångspunkt. Min erfarenhet av hur pass olikatolkningar man kan göra är därför ganska stor. Enav kyrkornas allra viktigaste uppgifter är att göraBibelns budskap begripligt för de människor somlyssnar i den tid då det förkunnas. Lyckas man intemed det är kyrkans uppgift inte särskilt stor. Medutbildning och den debatt som ochvi andra för här kan vi hålla dessa ärenden aktuella.Vi får hoppas att den kunskap om människosyn,teknisk utveckling osv. som man behöver ha innanman skall tolka kommer att hållas levande.Värderade talman! Eftersom intehar yrkat något annat än bifall till kulturutskottetsbetänkande nöjer jag mig med detta och yrkar självbifall till hemställan i kulturutskottets betänkandenr 7.Anf. 37 ():Herr talman! Liksom har jagerfarenheten att jag har tagit del av mångapredikningar. Jag vet att budskap kantolkas och användas på de mest intressanta sätt. Jagmenar att frågan är hur man skall skildra kvinno-och människosynen. Tanken med ett förord är mycket kortfattat skall kunna lyfta fram dethär just för att den som inte är en särskilt vanBibelläsare ändå skall bli intresserad och inte tappaperspektivet och genast bli avskräckt av de olikaexemplen i Gamla testamentet.Det var alltså min ursprungliga tanke. Men medtanke på att arbetar med dethär och i stället har velat använda möjligheten kommentar och att gå in i detaljer, tycker jag attdet känns fel att stödja tanken med förord. Jagvill gärna se resultatet av vad Bibelkommissionenhar kommit fram till. Men precis som Carl-JohanWilson lyfte fram: Det är fullt möjligt för varjebokförlag som ger ut att självt ha med ettsådant förord. Sedan är det upp till förkunnarnasjälva i vilken mån man vill ta in det. Till slut är detju ändå den enskilda läsaren som väljer att läsa detsom står där och också själv tänker och ser i vilketsammanhang texterna har framkommit.Anf. 38 ()replik:Herr talman! gör samma sakigen. Först fortsätter hon sin kritik och sedan, islutet av sitt inlägg, tar hon tillbaka den och låterden inte få någon följd i hennes förslag. Jag vill barakommentera det som sade om attfolk skulle bli inskolade om de läser förordet först.Jag undrar hur många bibelläsare som börjar medatt läsa förordet. Det kan inte vara en promille avläsarna som tar del av det. Den viktigaste uppgiftenför att hålla de här sakerna levande är att de somanvänder i undervisning av något slag,antingen i skola eller i kyrka, vidarebefordrarinformationen.Skulle vi, som av och till föreslår,ha med en markering i ett förord så skulle detavskräcka de grupper för vilka ett sådant härförtydligande inte stämmer med deras teologiskauppfattning. skulle bli en bok som man inteskulle använda. Det är vad vi vill förhindra genomatt utgåva skall vara så neutralså att alla de som i hanterar iförkunnelse eller utbildning skall kunna användaden. De tillägg som behövs skulle kunna görasantingen förlagsvägen eller i den egnaförkunnelsen. Men tror jag att vi är tillräckligtöverens för att talmannen skall kunna förklaradebatten härmed avslutad.Anf. 39 ():Herr talman! Debatten var avslutad, men eftersomCarl-Johan ser motsättningar där det intefinns några vill jag göra en kommentar. Jag har lyftfram frågan, men i och med att Bibelkommissionenskall göra kommentaren avser jag, i gammal godsvensk tradition, att se vad resultatet blir innan jaggår vidare med frågan.Det är självfallet så, , att alla desom använder i undervisning har möjlighetatt lägga fram budskapet. Vi skall inte förstorafrågan om just ett förord eller kommentarer. Det äri den praktiska användningen man kan visa ochlyfta fram vad grundbudskap går ut på, ochdet är den väsentligaste uppgiften.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )16 § Pliktexemplar av dokumentFöredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU8 Pliktexemplar av dokument (prop.1993/94:10).Anf. 40 ():Herr talman! Jag skall göra någonting som jag helsthade velat slippa, nämligen att i egenskap avutskottsordförande yrka avslag till ett moment i ettenhälligt betänkande. I betänkade nr 7 harutskottet i moment 2 hemställt att skallanta regeringens förslag till lag om ändring i lagenom upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk,alltså upphovsrättslagen.Ändringen avser 22 a § denna lag och ändringeninnebär att en hänvisning till lagen ompliktexemplar av skrifter, ljud- ochbildupptagningar byts ut mot en hänvisning till dennya lagen om pliktexemplar av dokument.Ändringen skall enligt förslaget träda i kraft den 1januari 1994.På grund av förbiseende har det först nuuppmärksammats att 22 a § i upphovsrättslagenenligt beslut /93 LU:44,riksdagsskrivelse 1992/93:413, upphör att gälla den1 januari 1994.Herr talman! Mot denna bakgrund ber jag att fåyrka avslag på utskottets hemställan såvitt avsermoment 2 och utgår från att ett enat utskott stårbakom detta.Överläggningen var härmed avslutad.17 § betänkande1993/94:KrU9 Biblioteksersättningen (prop.1993/94:54).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )18 § Godkännande av konventionen ombiologisk mångfaldFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU4 Godkännande av konventionen ombiologisk mångfald (prop. 1992/93:227).Anf. 41 ():Herr talman! Beslutet från Förenta nationernaskonferens om miljö och utveckling i att mänsklig verksamhet måste bygga påde ekologiska grunderna och anpassas till deekologiska ramarna. Vid konferensen enades dedeltagande staterna om den s.k. Riodeklarationenoch om ett handlingsprogram, , samt etticke bindande auktoritativt uttalande om principerför en global enighet om skötsel, bevarande ochhållbart utnyttjande av skogar. Två konventionerundertecknades, en om biologisk mångfald och enom klimatförändringar. Konferensen tilldrog sig ettintresse utan motstycke i internationellt samarbete.En politisk enighet om allvaret i världensmiljösituation och behovet av kraftfulla åtgärdermanifesterades.Nu gäller det att förverkliga det som man varöverens om. Förväntningarna på de olikanationerna och deras nationella strategier är stora.I samband med propositionen om godkännande avkonventionen om biologisk mångfald harjordbruksutskottet behandlat en socialdemokratiskpartimotion från allmänna motionstiden.I motionen föreslås en rad åtgärder för uppföljningav . Visocialdemokrater finner det anmärkningsvärt attregeringen trots den tid som förflutit inte harvidtagit några åtgärder av det slag som föreslås imotionen, bl.a. en ,initiativ till europeiska konferenser samtanvändning av militära resurser för miljöändamål.Sverige och socialdemokratin har alltid varit endrivande kraft vad gäller miljöfrågor globalt inomFN, men även ur ett europeiskt perspektiv. Medden nya borgerliga samlingsregeringen har alltinternationellt och europeiskt arbete att drivafrågorna i stort sett upphört. Ett svenskt agerandeinom FN lyser med sin frånvaro. Detta ärförödande för som nation. Och vart toginitiativen att utveckla det europeiska samarbetetvägen? Då menar jag inte de pågåendeförhandlingarna om ett medlemskap i , utan attfå till stånd en bredare uppföljning med deltagandeparlamentariker och representanter från icke-statliga organisationer och andra delar avsamhället.I motionen krävs också en nationell plan för hurkonventionen om biologisk mångfald skall kunnauppfyllas. Under innevarande höst har enproposition med förslag om en nationell strategi förbiologisk mångfald avlämnats. I propositionenpresenteras en mycket allmänt hållen strategi förbiologisk mångfald. Preciserade mål ochprioriteringar saknas. Men den debatten kan vispara till ett senare tillfälle.I propositionen om konventionen aviseras även enproposition om uppföljning av UNCED. Eftersomen del av de frågor som motionen tar upp såledeskommer att behandlas av i andrasammanhang, har vi socialdemokrater nöjt oss medett särskilt yttrande med en kommentar attregeringens senfärdighet på området är olycklig.Anf. 42 ():Herr talman! Regeringen har på ett föredömligtsätt med propositionen om ett godkännande avkonventionen om biologisk mångfald och även påandra sätt visat att man är beredd att ta ett konkretoch tydligt ansvar när det gäller att följa uppkonferensen i om utveckling och miljö. Dettahar också blivit utskottets korrekta bedömning.Med detta yrkar jag bifall till hemställan ijordbruksutskottets betänkande nr 4.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )19 § Svensk verksamhet i betänkande1993/94:JoU7 Svensk verksamhet i (prop. 1992/93:140).Anf. 43 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till den reservationsom vi socialdemokrater har fogat till det härbetänkandet, vilket handlar om svensk verksamheti Antarktis.I stort sett är vi överens med regeringen ochutskottsmajoriteten. Men på några punkter har vien avvikande mening.Den första punkten där vi har en avvikande meninggäller skadeansvaret. Vi vill att ansvaret för skadorregleras i protokollet. Det finns nämligen bara engenerell skrivning nu.Detta är ju ett arbete som måste fortsätta. Vi villdärför att skall uttala att regeringen börfortsätta att aktivt driva den här frågan.Utskottsmajoriteten tar för givet att det blir gjort.Men liksom i det förra ärendet vågar vi inte ta sakeroch ting för givna när det gällerMiljödepartementet. Senfärdigheten är alltförpåtaglig. Ett exempel är alltså den härpropositionen. Det är ju sedan protokollet ifråga skrevs under. Det tar att få den häranpassningen antagen i . För att vi skallkunna vara säkra på att detta blir gjort tror jag nogatt det är nödvändigt att gör nämndatillkännagivande.Beträffande den andra punkten där vi har enavvikande mening anser vi attMiljöskyddskommittén skall ta med den härlagstiftningen i sitt fortsatta arbete medanpassningen av lagstiftningen till en ny miljöbalk.Det är helt korrekt att självkan ta upp frågor om vilken lagstiftning som skallanpassas. Vi anser att det är nyttigt att även den härlagen ingår i . Därför är det värdefulltatt gör en sådan markering, vilket viockså har framfört i vår reservation.Den fråga där vi nog är mest oense gäller vilkentillståndsmyndighet vi skall ha. Regeringen har,enligt propositionstexten och 28 § i den aktuellalagen, för avsikt att utsePolarforskningssekretariatet tilltillståndsmyndighet. Detta är inte odiskutabelt,vilket framgår av remissinstansernas uttalanden.Att regeringen inte heller tycker att det ärodiskutabelt kan möjligen utläsas av propositionen.Vi tycker att det är underförstått attmiljökonsekvensbeskrivningar som görs avPolarforskningssekretariatet skall granskas avNaturvårdsverket. kan kanskebekräfta att den tolkningen är riktig.Polarforskningssekretariatet är inte, som manskulle kunna tro, en myndighet som särskilt mycketägnar sig åt forskning. Verksamheten utgörs tillstörre delen av den logistiska verksamheten -- detgäller då transporter och byggnader.Tillståndsmyndighet för den verksamheten bordevara Naturvårdsverket.Ytterligare en sak som får mig att tveka införPolarforskningssekretariatet är det faktum att bådeforskare och tjänstemän där som leder exempelvisturistexpeditioner använder sig av amerikanskafartyg för att komma undan de hårdare svenskakraven. Det tyder väl på att man inte är särskiltangelägen om att se till att de hårdare svenskakraven verkligen finns med vid tillståndsgivningen.Nu är man tydligen överens om attNaturvårdsverket inte har de resurser som behövsför att klara tillståndsgivningen . Därförär det vårt förslag att man följer upp verksamhetenunder en femårsperiod för att se vad som händer. Isamband med den uppföljningen vill vi att manockså överväger om det ändå inte är som bör överta ansvaret förtillståndsgivningen.Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till vårreservation.Anf. 44 ():Herr talman! Vad det nu är fråga om ärgodkännandet av miljöprotokollet beträffandeAntarktisfördraget och att i svensk lag reglera detsvenska agerandet när det gäller vistelse ellerverksamhet i Antarktis.Regeringen har i samband med sin propositionklarat ut tillsynsfrågor och markerat sin benägenhetatt följa hanteringen av tillstånden och avlagstiftningen, inte minst genom att hänsyn tas tilldet som kommer fram i t.ex.Miljöskyddskommittén. Det är bra att det finns enbred enighet när det gäller detta arbete.Jag yrkar bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande nr 7.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )20 § Miljöskyddslagstiftning m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU8 Miljöskyddslagstiftning m.m.Anf. 45 (nyd):Herr talman! Lagstiftningen beträffandemiljöskyddsåtgärder är viktig. Vi vet ju alla hurviktigt det är att ha en bra miljö. På den punktenhar vi inget att invända, tvärtom.Men utskottets svar på vår motion tycker vi är litetlustigt. Utskottet säger:''Sammanfattningsvis kan konstateras attgemensamma regler och insatser på en högambitionsnivå är nödvändiga för att skapa en godlivsmiljö för alla. ''Vi hakar upp oss på att man talar om gemensammaregler. Vi upplever nämligen inte att vi i harregler som är gemensamma med andra länders. Vii vill ju gärna vara steget före och vara ettslags pionjärer. Därför ifrågasätter vi om detta ärekonomiskt riktigt i nuvarande läge.Vi instämmer i det som sagts. Men miljöavgifternaoch annat som vi har tagit upp tidigare här visar attvi skall lägga tyngre bördor på våra företag än somsker utomlands. Vi anser att detta är fel i nuvarandeläge. Vi måste se miljöpolitiken i ett ekonomisktperspektiv för att få en viss balans där också. Det ärinte bara fråga om att miljöfrågorna måste hävdas ialla sammanhang -- om så sker, går det helaöverstyr.Risken finns att vi får se allt fler företag flytta sinproduktion utomlands -- t.ex. till , därdet är billigt att producera varor. Vi vet ju alla attmiljöproblemen är globala problem. Vi får alltsåtillbaka skiten. 80--av vatten- ochluftföroreningarna kommer ju från annat håll. Detfinns därför anledning att ana att en del avföroreningarna kommer även från de fabriker somflyttats till utlandet. Därmed är problemet alltsåinte löst. Vad som inträffat är i stället att vi harförlorat arbetstillfällen.För att klara den svenska miljöskulden behövsekonomiskt stabila företag i landet, så att vi fårtillräckliga medel för att vidta åtgärder. Annars kanvi aldrig nå en lösning där. Vi får nog lov att ha ettekonomiskt perspektiv tillsammans medmiljöperspektivet för att nå någon vart i framtiden.Vi anser vidare att avgifterna för miljöprövningarmåste stå i rimlig proportion till den faktiskakostnaden. Där har det varit litet si och så på vissahåll. Man har tagit ut alldeles för höga avgifter. Dethar inneburit problem.Jag yrkar bifall till min reservation.Anf. 46 ():Herr talman! Regeringens miljöarbete präglas aven tydlig, offensiv ambition att vilja gå före påmiljöområdet, att ta ett ansvar nationellt ochinternationellt. Man tar steg som ligger i vad mankan kalla framkanten av miljöområdet och har isjälva verket detta som ett vapen i detinternationella arbetet. Man visar att Sverigebehövs i det internationella miljöarbetet just somen pådrivande kraft. sätts detta in i ettsammanhang där man förstår sambandet mellanekologi och ekonomi.Det här har utskottet på ett korrekt sätt iakttagit,fångat upp och ställt sig bakom. Lika tydligt och påett riktigt sätt har utskottet hänvisat mycket av detfortsatta miljöarbete som tas upp i de frågor somfinns i de aktuella motionerna till det arbete som nubedrivs inför en ny miljöbalk med en sammanfattadoch skärpt miljölagstiftning. Hela den ambitionenåterspeglas i utskottets betänkande.Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ijordbruksutskottets betänkande nr 8.Anf. 47 (nyd) replik:Herr talman! Vi tycker att det är bra att man står itäten, , men man får inte sänkaSverige ekonomiskt på grund av för storaambitioner, att vilja lyckas med allt. Det viktiga,som själv nämnde, är att arbetainternationellt och få med sig andra länder så att vihar samma standard. Det är det väsentliga.Anf. 48 () replik:Herr talman! Ett offensivt svenskt miljöarbete äringet problem. Det är en möjlighet.Anf. 49 (-):Herr talman! I det här betänkandet behandlasockså en motion som undertecknad har skrivit omallemansrätten och de många frågekomplex somfinns kring denna. Precis som ärjordbruksutskottet mycket kallsinnigt. Manavfärdar min motion rakt upp och ner. Jag harväldigt svårt att förstå det. Jag tycker att det bordefinnas anledning att se på det ena och det andrakring allemansrätten; rätten att utnyttja vår natur,hur man gör det och vilka problem det kan kommaatt föra med sig i framtiden.Allemansrätten är inte lagreglerad. Det är engammal sedvanerätt. Det enda ställe där det finnsnågot angett om allemansrätten är inaturvårdslagen. Där står att naturen utgör ennationell tillgång som skall skyddas och vårdas.Den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten.Det enda jag kan läsa ut av detta är att det är ennationell tillgång. Jag kan inte finna att det på någotställe står att det är en internationell tillgång. Jagtycker att de senaste årens utveckling och tendensergör att det finns all anledning att se till att vi intefullständigt tappar kontrollen över hur vår naturnyttjas.Jag var tämligen ensam från början om att peka pådet här problemet. Till min glädje är det nu allt flersom börjar uppmärksamma detta. Senast är detBjörn O. som går så långt att han säger attallemansrätten är ett miljöhot. Han säger att det idet tätt befolkade finns miljoner människorsom vill få uppleva den nordiska naturen och dessvildmarker. Men våra marker tål inte obegränsadvildmarksturism. Det har inte heller varit meningenatt allemansrätten skall få exploateras avansvarslösa kommersiella intressen.Nu har bl.a. tyska företag etablerat sig i den härbranschen, och de utnyttjar den svenskaallemansrätten. I marknadsförsvildmarksresor och sagoresor till somkompletta paket. Man tillhandahåller allt. Inte enkrona spenderas i , utan allt tillhandahållsfrån Tyskland.Enligt uppgifter i den här artikeln som har skrivit har enbart i kommun iVärmland ca 2 000 tyska kanotister kommit tillkommunens sjöar och vattendrag. Det är resororganiserade av tyska företag. Vi ser liknandeutveckling då det gäller bärresorna till säljer licenser för bärplockning iNorrland, till resor och allt som följer med detta.Jag skulle vilja ställa frågan till i första handutskottets ledamöter: Hur länge tror ni attmänniskorna, framför allt de som bor i glesbygdoch även markägare, stillatigande kommer att se påden här utvecklingen?Redan har detta, såvitt jag vet, lett till vissa åtal. Enfortsatt utveckling på det här området kommer attmedföra att det inte finns någon möjlighet attreglera den här utvecklingen.Jag har mycket svårt att förstå den kallsinnighetsom utskottet redovisar i detta betänkande. Enligtmitt sätt att se borde det verkligen vara tittar på hela detta frågekomplex. Det kanskeblir en omöjlighet för att införanågon reglering eller vidta åtgärder som begränsarden kommersiella framfarten i vår natur, vilket vijust nu får se med hänvisning till allemansrätten.Anf. 50 () replik:Herr talman! Allemansrätten har för det förstaingenting med EG-frågan att göra. Det är detviktigt att slå fast.För det andra är rättigheterna och skyldigheternaenligt allemansrätten knappast rättigheter ochskyldigheter av sådan karaktär att de bördetaljregleras. Det skulle vara direkt olyckligt.För det tredje, herr talman, finns det myckettydliga och markerade möjligheter att beivramissbruk av allemansrätten på olika sätt medrättsliga åtgärder.För det fjärde har vi fråga, hurlänge befolkningen som berörs av utnyttjandet avallemansrätten stillatigande kommer att åsesituationen. Jag vet inte, herr talman. Men jag troratt de klokt kommer att försöka finna en bra balansmellan en sund och livaktig turistnäring och ensträng och tydligt markerad omsorg om naturen ochvår miljö. En sådan omsorg visar mycket tydligt engagemang i.Anf. 51 (-) replik:Herr talman! nämnde jag faktiskt aldrig EG imitt anförande. Det kanske bara var ett antagandesom gjorde, men jag nämnde somsagt inte EG. Det är helt möjligt -- oavsett om vigår med i EG eller inte -- för andra länder attanvända vår allemansrätt i kommersiellt syfte. Vårtland är ju unikt på det här området. Jag vet inte omdet över huvud taget skulle vara möjligt för t.ex.Lennart att anordna resor och evenemang iTyskland eller i andra länder, stå för allt, baraskicka dit folk och få de tyska markägarna ochbefolkningen att acceptera detta. Här i ärdet fullt möjligt.Folk från andra länder kan starta företag ocharrangera resor i med utnyttjande avallemansrätten, som innebär att man kan vandravar som helst oavsett vem om äger marken, plockabär, osv. Den rätten har varit självklar för oss här iSverige.Hur skall vi kunna hantera detta, om denutveckling som vi nu ser fortsätter? Allt talar ju fördet. Av egen erfarenhet vet jag att sådan härverksamhet har ökat .