prot · GH0935 · 1993-12-02 00:00:00 — När jag poängterar att UNHCR har sagtatt man åtminstone skall ge temporärt skydd, såinnebär det inte att UNHCR utesluter möjlighetenatt ge permanent skydd. Det har vi valt att göra iSverige, i enlighet med den tradition som vi har attge människor en fastare grund att stå på. UNHCRkritiserar inte alls för detta.Om man mer regelmässigt skall tillämpa temporäraeller tillfälliga uppehållstillstånd måste man alltid taställning till frågan: för hur länge? Det ärfullständigt uteslutet att man skulle gå på Nydemokratis förslag, som innebär att människorunder skulle kunna leva på nåder iSverige. Barnens hela uppväxttid och skolgångskulle präglas av osäkerhet: Får vi stanna eller inte?Hur ser utvecklingen ut?Jag tror inte alls att det skulle bidra till stabilitet idet svenska samhället eller till att dessa människorkan bearbeta sina fruktansvärda upplevelser.Lars Moquist sade att man får se hur detblir. Bosnierna har redan varit här ett och ett halvtår. Jag är alldeles övertygad om att det finns ensamfälld uppfattning i denna kammare om att viinte ser något slut på kriget i Bosnien. Denbedömning som regeringen gjorde när vibeslutade om permanenta uppehållstillstånd harkraftigt stärkts ; manser inte något snart fredligt slut.Lars Moquist beskrev situationen i , attmänniskor bor i tillfälliga förläggningar, som sedanskall tas med ner till Bosnien. är redan påplats i Bosnien och uppför förläggningar för demånga lidande människor som finns där nere.I de länder som tillämpar tillfälligauppehållstillstånd förs redan en diskussion, ochkritik är på gång, inte minst i . Man frågarsig: Vad skall vi göra när de tillfälligauppehållstillstånden går ut? Måste vi ändå inte setill att dessa människor får en fastare framtid i vårtland?Det är något av en flykt från verkligheten och ettönsketänkande att säga att människor kan vara härtillfälligt i tre, fyra eller och att vi sedan kankasta ut dem och skicka tillbaka dem. Så enkelt ärdet faktiskt inte.Anf. 28 HANS ():Herr talman! Jag instämmer i om att det är en alldeles för stor splittringmellan internationella organ. På den punktenmåste den ha en strategi och nusäga att man får nöja sig med ESK när det gällermassflyktssituationer. Det är ett bräckligtinstrument, men det är ändå allomfattande.Europarådet är på väg att bli allomfattande. Dethar helt andra resurser och större möjligheter tillkonventionsskrivande och konventionsarbete ännågon annan europeisk instans. Dessutom har vi enEuropakonvention, som är väldigt viktig. Denbehöver förstärkas och byggas ut. Det vorevälgörande med en satsning på ett organ som kan taledningen för detta, och som kan bli allomfattande.Det kan aldrig EG, eller EU, bli.Jag vill också säga något om viseringsinstrumentet.Statsrådet sade att det är oundvikligt att man i vissaextrema situationer använderviseringsinstrumentet för att uppnå effekter påflyktingpolitiken. Dess värre harviseringsinstrumentet använts i för storutsträckning i många länder, också här i Sverige.Jag vill framhålla att tillgripandet avviseringstvånget är en nödlösning, som innebär avstår från att komma till rätta med problemenpå ett mer konstruktivt sätt. Därför är vägen somEU:s ministerråd har slagit in på mycket farlig.Man har mer eller mindre följt varandras exempeloch använt viseringsinstrumentet.Moquist talade om återvändandet. Även jagefterlyser faktiskt ett återvändandeprogram.Häromdagen hade jag besök av en företrädare förden chilenska regeringens återvändandeorgan. Detvar mycket intressant att lyssna när han talade omdetta.Gång på gång, , har jag efterlyst ettåtervändandeprogram. Vi behöver ett sådant. Detvi har kan inte betecknas som ett rejältåtervändandeprogram. Jag tror att det skulle få storbetydelse, inte bara i sak utan också psykologiskt,om man agerade för -- och det vill jag markera -- ettfrivilligt återvändande. För detta har UNHCR enklar strategi som man kan följa.Anf.29 (nyd):Herr talman! Kulturministern tar upp detta medsamordning och säger att det förekommer mycketsamordning inom , inte minst medDanmark. Då pekar kulturministern egentligen påen samordning av en annan art än den som gällermottagandet av 12 000 bosnier i Danmarkrespektive 42 000 bosnier i Sverige.Kulturministern pekar på sådana saker som att vihar kvottillämpning och att det görs insatser inärområdet. Det är bra. Men det jag ville peka påvar att man har en helt annan politik beträffande debosnier som redan finns här. Det är här jagefterlyser en annan politik.När det gäller människor från närområdet tycker vii Ny demokrati inte att man över huvud taget skallge dem uppehållstillstånd här. Man skall se till atthjälpen sker i närområdet.Men när det gäller dessa 42 000 bosnier är det interimligt att skicka tillbaka dem direkt. De bör fåtillfälliga uppehållstillstånd. Vi bör se till att vi haren politik som innebär att vi följer UNHCR:srekommendation, nämligen att det skall vararepatriering i första hand. Därefter får man taställning till hur snabbt man skall köra i gång meden integreringspolitik.Hans Göran säger att detta inte skallsplittras upp på flera organisationer. Jag håller heltoch hållet med om det. Det skall vara UNHCR:spolicy som präglar flyktingpolitiken. De har enövergripande kontakt med flyktingsituationen ihela världen. Därför bör vi egentligen utgå från vadde säger.När det gäller hoten från massflyktssituationer togjag upp det med för ett par veckorsedan. Det är ganska beklämmande att höra hurkulturministern vrider på det som har yttratstidigare i debatten och kommer med rena lögner.Därför vill jag upprepa det jag påstod i dendiskussionen en gång till. Det är påUtrikespolitiska institutet som har skrivit följande:Ett annat sätt att uppskatta det framtidamigrationstrycket är genomopinionsundersökningar. EG:s opinionsinstitutEurobarometer redovisar en sådanundersökning för 18 länder i , inklusiveföre detta . Omkring 17 miljonertotalt sade sig fundera på att emigrera tillVästeuropa medan 2,7 miljoner redan bestämt sigför detta.I svar, som jag inte fick replik på,säger hon att framför synpunkter påatt 17 miljoner människor är på väg till . Jagsa inte ens att 17 miljoner människor var på väg tillVästeuropa. Jag sade att 2,7 miljoner människor,enligt , är på väg till ,alltså inte till . En del av dessa kommernaturligtvis till . Hur man än ser på debattenskall man komma med korrekta sakuppgifter.Detta yttrades av mig innankulturministern säger något som går tvärtemot.Anf. 30 (m):Herr talman! Arbetet i den omtalade flykting- ochinvandrarpolitiska utredningen har ju kommit igång. Vi har fått olika rapporter och underlag. Viskall inte stå här och diskutera vårt inre arbete där,men en rapport som kommer att publiceras inomkort är en rapport som har gjort.Den handlar om förhållandena i tolv västerländskaländer. Det gäller asyllagstiftning, praxis och en delandra bestämmelser.Den visar en ganska klar tendens att alla andraländer i allmänhet -- inte i varje enskild fråga, meni allmänhet -- har en mer restriktiv hållning till ochsyn på asylfrågor och liknande än vad vi har. Detkan vara intressant att ha det som bakgrund närkulturministern nämner att det är vi som skallomforma politik på det här området när viblir medlemmar i . Jag tror att vi i utredningenhar klart för oss att vi gradvis måste försöka anpassavår politik till den som i allmänhet kommer att gällai , även om vi inte vet exakt hurden kommer att utformas.Vi har vidare diskuterat UNHCR:s linje när detgäller detta med repatriering. Om vi skulle ta till ossoch omfatta repatrieringslinjen i den framtidaflyktingoch invandrarpolitiken innebär det i storutsträckning ett brott med den politik som bedrivsi dag. Det tycks finnas en positiv inställning hoskommitténs ledamöter till att utreda detta och tittapå det noggrannare. Det finns en rätt stor sympatiför den här linjen, nämligen att man i första handskall repatriera och först i andra eller tredje handförsöka integrera så gott det går, om repatrieringinte är möjlig. Då skall man också ha omfattandeintegrationsprogram för dem som har fåttuppehållstillstånd eller varit här en längre period.Om vi har repatrieringslinjen som huvudspårkommer vi automatiskt att hamna i en diskussionom inte just tillfälliga uppehållstillstånd är detprimära att använda sig av. Då måste vi varamycket noga med att sätta en rimlig tidsgräns -- tvåår kanske, inte längre -- för att därefter besluta omett mer permanent upppehållstillstånd, omrepatriering inte är möjlig.Jag tror personligen att denna inställning, dennahållning, som inte är utan problem, kommer attkunna omfattas med större lätthet av svenskamedborgare, kommuner och andra. Jag tror att detgår lätt att få acceptans för en sådan linje.Anf. 31 Kulturminister ():Herr talman! Jag är glad över att Hans GöranFranck och jag är ganska överens om att det är braatt man koncentrerar sig på några forum där mankan räkna med att få resultat. När det gällermassflyktssituationen tror jag att ESK är ett sådant.Jag tror att det är viktigt att vi ägnar mycket tid åtEU eftersom de ibland uppträder som en enhet iandra organ. Då är det viktigt att bearbeta dem.UNHCR är självfallet en gammal samarbetspartnersom vi på alla sätt stöder och tar hjälp av.Frågan om tillfälliga eller permanentauppehållstillstånd har väl inte riktigt medinterpellationsdebatten att göra. Men det är ändåintressant att notera den skillnad som finns i synenpå om man skall behandla människor med tvångeller med frivillighet. Jag delar helt uppfattningenatt vi i har varit mycket dåliga på attmöjliggöra för människor att återvända. Vi har intehaft bra återvändandeprogram. Iutredningsdirektiven till den storainvandringsutredningen finns detta framtaget. Jaghar här i kammaren sagt att detta är en storbrist i den svenska flyktingpolitiken.Då uppstår frågan om man skall möjliggöra förmänniskor att återvända eller se till att folk hålls vidsidan av det svenska samhället desitter här -- -- för att sedan tvångsvis kastasut. Här går skiljelinjen. Vi kan jämföra med om visjälva vill åka till ett land. Skulle vi då föredra attfå vara som vilka vanliga människor som helst ochbo i det landet för att sedan välja att åka tillbakaeller tas på nåder med veckovisa tillstånd och inteveta hur framtiden ser ut? Jag vill inte påstå att detär en särskilt relevant jämförelse eftersom enflykting har en helt annorlunda situation. Detta gördet ju ännu svårare. De här människorna har gåttigenom fruktansvärda upplevelser.Det är intressant att nu talar om attvi skall följa UNHCR i alla lägen. Så lät det intenär kosovoalbanerna kom i storamängder. Där följde vi till punkt och prickaUNHCR:s bedömning av situationen där nere ochav vad vi skulle göra. Då var det ett annat ljud iskällan. Då passade inte UNHCR:srekommendationer.Låt mig sedan beklaga att har tagitilla vid sig av en tidigare debatt här i kammaren.Var och en får väl stå för vad hon eller han säger.Det är bara att läsa i protokollet vad som står somreferat från debatten. Jag konstaterade bara attLars Moquist och nydemokraterna i dessadiskussioner ofta bygger upp jättelika hot ochnämner siffror på människor som skall välla överEuropa, eller något annat land.Anf. 32 (m):Herr talman! Jag har förstått att regeringen nuplanerar en lagstiftning vad gäller tillfälligauppehållstillstånd i samband medmassflyktsituationer. Själva instrumentet tillfälligauppehållstillstånd är uppenbarligen inte hellerfrämmande för kulturministern.Också i direktiven till utredningen anges det attfrågan om tillfälliga uppehållstillstånd skall sesöver. Jag antar att det i den proposition omtillfälliga uppehållstillstånd i massflyktsituationersom kommer också föreslås attutredningen skall undersöka om systemet skallbyggas ut eller övervägas ytterligare.Jag tror egentligen inte att kulturministernsuppfattning är så mycket annorlunda än vår. Dethar hon i varje fall inte uttryckt i skrift.Diskussionen gäller det beslut som fattadesangående Bosnien. Det beslutet är fattat. Man kanha haft litet olika utgångspunkter för vilket slagsbeslut man skulle fatta, men är det fattat. Nuskall vi arbeta för att bosnierna skall få en braframtid här i . Där delar jag heltkulturministerns uppfattning.Det jag talade om var den framtida inriktningen avvår flykting- och invandringspolitik. Den kankomma att förändras i den riktning jag tidigareredogjorde för.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av tredje vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill då den muntliga frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.5 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 33 TREDJE VICE TALMANNEN:Vi fortsätter nu kammarens överläggningar medmuntliga frågor till regeringen. Jag hälsarvälkommen vice statsminister ,som svarar på övergripande frågor, förutom frågorinom sitt sakområde. Jag hälsar också statsrådetGörel Thurdin, justitieminister ,finansminister och civilminister välkomna.FallskärmsavtalAnf. 34 ():Herr talman! Återigen har fallskärmsavtalenframkallat folkets ilska, de mycketfrikostiga avtalen inom fackföreningsrörelsen. Minfråga till regeringen är, mot den bakgrunden,följande. Kommer regeringen att agera i frågan omolika former av fallskärmsavtal? Vilken är i så fallregeringens handlingslinje?Anf. 35 Finansminister ():Herr talman! Regeringen kan svårligen agera vadbeträffar fallskärmsavtalen inom den fackligarörelsen. Jag delar moraliskaupprördhet, att det är ett oskick att detförekommer, vare sig det är inom facket eller påandra håll.Regeringen har agerat i en del fall som rör statligaverksamheter, t.ex. Nordbanken. Vi har medomfattande juridisk hjälp undersökt huruvida detvar möjligt att få tillbaka de pengar som utbetaladesi form av mycket stora fallskärmar. Det visade sigenligt juristernas råd inte vara möjligt att göra. Vihar ändå beslutat att väcka talan mot vissa personeri den gamla styrelsen inom Nordbanken för att ommöjligt rätta till en del missförhållanden och i bästafall få tillbaka en del pengar som där har hanteratspå ett möjligen otillbörligt sätt.Därtill kommer att det inom ,som jag känner bäst, pågår ett arbete för att se tillatt ingen av oss anställd chef har några otillbörligafallskärmsklausuler i sina anställningsförhållanden.Även inom övriga delar inom regeringskanslietpågår ett sådant arbete för att se till att det intefinns några avtal om enorma miljonbelopp somskulle kunna utdelas på, tycker vi, väldigt lösa ochhelt godtyckliga grunder. Jag instämmer iupprördheten.Egentligen tycker jag att detta måste vara en ytterstangelägen fråga för näringslivet och alla berörda.Inte minst upprördhet hos medborgarna tror jag ärett mycket verksamt medel mot sådana härorättvisa och stötande avtal.ÖresundsbronAnf. 36 ():Herr talman! När 1991 fattade beslut omÖresundsbron var en av de förutsättningar som lågtill grund för beslutet att projektet skulle kunnagenomföras utan några insatser av skattepengar.Under senare tid har det rests en del frågeteckenom huruvida detta är möjligt. Jag vill därför ställaen fråga till vice statsministern om regeringen ärberedd att låta genomföra en oberoende ochfullständig ekonomisk analys avÖresundsbroprojektet och att låta en sådan analysredovisas för innan regeringen fattar etteventuellt beslut om byggstart.Anf. 37 Socialminister ():Herr talman! Det var framför allt på dansktönskemål som hela finansieringen inte lades hos detkonsortium som skall bygga bron, om tillstånd ges.Konsortiet skulle nog än vara berett att ta denekonomiska risken. Detta, liksom deras kalkyler,tyder på att det finns ganska goda marginaler. Dethar redovisats för regeringen. Det har granskatsfrån sida. Vi tycker inte attdet finns grund för att ifrågasätta dessa kalkyler,som de ser ut nu.Nedskärningar i statens utgifterAnf. 38 (nyd):Herr talman! Min fråga är till finansministern ochgäller nedskärningar av statens utgifter. Vi har haftolika seminarier. Alla kan läsa i tidningar och lyssnapå internationella experter. De säger alla sammasak: Om , i det prekära läge vi nu befinneross i, skall på något sätt imponera, måste vi skära ide statliga utgifterna.Jag kan se att denna regering. precis som dentidigare, nu har hemfallit åt att i stället förstärkabudgeten genom att höja skatterna. Jag skulle viljahöra vad fru finansministern har att säga om juststatens utgifter inför . Jag troratt det skulle vara ett mycket viktigt meddelande.Anf. 39 Finansminister ():Herr talman! Det gläder mig mycket att IanWachtmeister ställer frågan. Jag utgår från att denockså följs upp med beslut om besparingar och stödför besparingsförslag när de presenteras iriksdagen. Det har lagts fram ett antal sådanaförslag just nu.I den saneringsplan för att bli av med underskottetsom regeringen presenterat och som riksdagenantog , finns en kombination av minskadeutgifter och ökade intäkter. Jag tycker att det är enmycket väl balanserad kombination. Resultatet avdenna politik är att under ,den s.k. saneringsperioden, kommer de offentligautgifterna att minska, från dagens mycket högaandel på till . De offentligautgifterna räknar man ibland, litet oegentligt, somandel av BNP. Det är ett slags mått.Jag tycker att detta är en mycket bra politik. Denkräver dock medverkan från allaledamöter för att kunna genomföras på ett så brasätt som möjligt.Anf. 40 (nyd):Herr talman! Jag vill upplysa kammaren och ävenfru finansministern om att stöd för skattehöjningarinte är samma sak som stöd för besparingar i destatliga utgifterna. Vad jag talar om är att sänkastatens utgifter. Där ställer vi upp på alla möjligasätt. Däremot kanske vi inte ställer upp på alla eraförslag om att höja skatten. Det kanske innebär enbudgetförstärkning, men det är en mycket storskillnad. Det imponerar inte på någon om manhöjer skatterna.Jag ställde frågan en gång förut till statsministern,om det i den budgetberedning som börjar enderadagen finns några heliga kor vad gäller att skära iutgifterna, inte att höja skatterna, dvs. om det finnsområden som man inte vågar peta i på grund avregeringens sammansättning eller av något annatför oss dolt skäl.Anf. 41 Finansminister ():Herr talman! Jag får nog konstatera att den politiksom redan har tagit ställning för innebäratt de offentliga utgifterna i relation till hela landetsekonomi minskar högst avsevärt i och med deförslag som finns i saneringsprogrammet.Det är alldeles riktigt som statsministern har sagt,att det inför nästa års budgetproposition inte finnsnågra i förväg givna, heliga kor. Allting finns påbordet och diskuteras. Innehållet i detta förslag är,som jag möjligen tror att vet,faktiskt i slutdiskussionerna . ochsiffror är på väg att låsas. Det kommer attpresenteras för . Därkommer att finnas utgiftsminskningar, det kan jaggarantera.Miljöprövning av nya vägprojektAnf. 42 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetGörel Thurdin. Det gäller prövningen avvägprojekt. Miljöprövning har skett framförallt enligt miljövårdslagen. Vissa signaler tyder nupå att även prövning enligt naturresurslagen, NRL,skall ske. Avser regeringen att miljöprövning avnya vägprojekt i fortsättningen skall ske enligtnaturresurslagen och är det i så fall enpraxisändring?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Det förekommer många diskussionerbåde här och i EG om att man måste få till stånd enannan tingens ordning för planeringen av projektsom har stor miljöpåverkan, även vad gäller valetav lokalisering. Naturresurlagen är ju till för att viskall kunna komma fram till goda lösningar på debeställningar som samhället gör.Det ligger på regeringens bord ansökningarfrån länsstyrelser och från om prövningav vägprojekt enligt 4 kap. naturresurslagen. Mananser det nödvändigt att regeringen tar ställning tillolika alternativa lösningar i sådana väsentligafrågor.De ideella organisationernaAnf. 44 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till civilministerInger Davidson.Vi har i vårt land rätt stora behov inom olikasektorer. Jag undrar om civilministern har någotförslag till hur vi skall kunna få fart på de ideellaorganisationerna, som ju ofta är en fantastisk resursi sådana sammanhang.Anf. 45 Civilminister ():Herr talman! Ja, vi har stora behov, men jag tyckeratt vi skall akta oss för att blanda in de ideellaorganisationerna i dessa sammanhang. Det är enofta förekommande missuppfattning att man skallanvända sig av dem för att spara pengar. Jag tror attdet är fel väg att gå.Däremot skall vi försöka att på olika sättuppmuntra och bereda vägen för de ideellaorganisationerna när det gäller att ta ett störreansvar i samhället. Det gör vi också på olika sätt.Det kanske mest aktuella är att regeringen hartillsatt en beredning för att främja den ideellasektorns utveckling. Den skall bl.a. kartlägga hurdenna sektor ser ut och vad den gör. Den skallvidare mäta de samhällsekonomiska vinster som vigör med hjälp av denna sektor. Det handlar om attta bort regler och lagar som kan lägga hinder ivägen för en samverkan mellan offentlig sektor ochideell sektor osv.Denna fråga är alltså mycket aktuell inomregeringen. Jag förväntar mig personligenmycket -- och jag vet att övriga statsråd delar deninställningen -- av samhällsutvecklingen på dettaområde.Den kommunala självstyrelsenAnf. 46 ():Herr talman! Också jag har en fråga tillcivilminister regeringens budgetproposition skrevcivilministern att det är oerhört viktigt att vi slårvakt om det kommunala självstyret och att detutvecklas. Jag vill fråga om civilministern anser attskolpengen, vårdnadsbidraget, regler för hurkommunerna skall sköta sin upphandling ochkommunalt skattestopp är exempel på hurregeringen vill utveckla det kommunala självstyret.Anf. 47 Civilminister ():Herr talman! Den kommunala självstyrelsen är enoerhört viktig del av hela den svenska offentligaverksamheten, och vi vill slå vakt om den. Det äralldeles riktigt att vi har haft ett skattestopp. Detinfördes av socialdemokraterna och har nuupphävts. Det har prövats mycket noga, och mankom fram till att man kunde ha ett sådantskattestopp , dock inte undernågon , utan att det skulle få någoninverkan på kommunernas självstyrelse.Vi följer denna fråga mycket noga, inte minst införnärmandet till EG. Det har tillsatts en speciellkonsekvensutredning, som skall studera hurkommuner och landsting påverkas av ett eventuelltmedlemskap, och i det sammanhanget är denkommunala självstyrelsen en mycket viktig del.Staten har som sin uppgift att lägga fast vad somskall göras, sett över hela landet, men det är viktigtatt överlämna till kommunerna att genomföra dettapå det sätt som de själva önskar, och då kan det blilitet olika i skilda kommuner. Vi öppnar iregeringen nu möjlighet för detta.Anf. 48 ():Herr talman! Jag måste få ställa frågan hur manöppnar för detta. Skolpengen och vårdnadsbidragetär två exempel som visar att kommunerna intelängre har möjlighet att själva planera exempelvisden utbildningspolitik som man vill ha i enkommun, eftersom de regler som stiftats av denborgerliga majoriteten i helt enkelt gördet omöjligt för skolstyrelserna och barnomsorgs-och utbildningsnämnderna att bestämma överkommunernas skolpolitik.Anf. 49 Civilminister ():Herr talman! Jag delar inte åsiktatt vi försämrar kommunernas möjligheter. Vi gerdem tvärtom större möjligheter att bedriva endifferentierad verksamhet, bättre anpassad tillderas egna förhållanden. hade man ettenda skolsystem, som alla skulle anpassa sig till. Nuger vi möjligheter för kommunerna att ge bidrag påungefär lika villkor till fria skolformer. Jag tyckeratt det snarare är en breddning av den kommunalasjälvstyrelsen än tvärtom.Valet i , m.m.Anf. 50 ():Herr talman! Jag har två korta frågor till BengtWesterberg. Jag ställer den första till honom i hansegenskap av vikarierande statsminister.Enligt pressen har i samband medbesöket i uttalat sig mycket klart vad gällerpartivalet. Jag undrar om också den svenskaregeringen har tagit ställning vad gäller valet iRyssland.Den andra frågan gäller somsocialminister. har länge kämpatför att få igenom en barnomsorgslag, och detföreligger nu ett förslag till en sådan.Regeringsrätten har avkunnat en dom somberör fritidshemmen i .