prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — Detinnebär ca mer i oreducerat bidrag.Det kan tyckas vara en marginell ändring, men förde familjer som har bostadsbidrag och som lever påmarginalen är varje krona värdefull.Jag vill också hänvisa till det som står i betänkandetom att det kan bli aktuellt att omprövakostnadsgränserna igen, nu när det tycksfinnas en majoritet för att minska de generellasubventionerna ytterligare. Det är väldigt viktigtatt också bostadsbidragen omprövas när man nuytterligare ökar hyreskostnaderna. Jag yrkar bifalltill reservation 5.I betänkandet har vi kunnat enas om att utökakretsen av bidragsberättigade till att också omfattapersoner av samma kön, utan att ta hänsyn till derassamlevnadsform. Det är bra att det nu skapasrättvisa på detta område.Det här förslaget innebär så stora förändringar iberäkningsförutsättningarna att det kräver ennoggrann analys av hur bostadsbidragen slår förolika grupper. Det finns också angett ipropositionen att skall göraen sådan utredning. Då är det viktigt att Boverketskunskaper tas till vara, vilket vi har skrivit i ettsärskilt yttrande i betänkandet.I övrigt står vi socialdemokrater naturligtvis bakomsamtliga våra reservationer, men av tidsskäl yrkarjag alltså bifall till reservationerna 2 och 5.Anf. 22 ():Herr talman! Frågan om bostadsbidragen -- hurmycket pengar vi lägger på dem, hur de organiserasoch administreras -- är av stor betydelse för de allraflesta människor i vårt land som inte med denegna inkomsten kan täcka sina hyreskostnader.Men det är inte bara väsentligt för dem som självabehöver bidragen. Det är också väsentligt för allaoss andra som tycker att det är viktigt att alla harrätt till en god bostad och att man skall kunna hadet även om man inte har så höga inkomster.En av de frågor som behandlas i detta betänkande,nämligen överförandet till , har viredan diskuterat här i kammaren. Jag har inget meratt tillägga på den punkten.Däremot ställer inte upp påinställningen i den fråga som kvarstår, som vi ocksåhar haft uppe tidigare, nämligen att ibetänkandet och i regeringens planer får en mycketliten roll vad gäller bostadsbidragen. Jag skall inteupprepa argumenten, utan jag instämmer i det somBritta har sagt på den punkten.Från sida yrkar vi bifall tillreservation 2 från Socialdemokraterna, eftersomden överensstämmer med Vänsterpartietsmotionsyrkanden.Herr talman! En annan fråga som tas upp i det härbetänkandet tycker jag är mycket glädjande. Dengäller bostadsbidragen till sammanboende avsamma kön. Det är förvisso inte heller någon nyfråga för kammaren, för dem som är intresseradeav bostadsbidragsfrågan. Men vi som har drivit denoch som har ansett att det är en djup orättvisa atttvå män eller två kvinnor, oavsett vilken form avsamlevnad man har, inte har kunnat fåbostadsbidrag, medan hushåll med en man och enkvinna har kunnat få det, har tyvärr tidigare varitfå.Jag är därför glad över att man i betänkandetkommer fram till att man inte skall avvaktapartnerskapsutredningen, utan fastslåatt det måste vara möjligt att ändra de reglerna. Jaghar därför inget yrkande på den punkten frånVänsterpartiet. Vi ser fram emot att den härförändringen snabbt kommer att ske.En annan viktig fråga i betänkandet gällerbostadsbidragens storlek, hur mycket pengar viskall satsa på bostadsbidragen. Där har vi frånVänsterpartiet föreslagit generell ökning avbostadsbidragen. Det beror på att vi vet att dengräns man har satt nu inte räcker för att täckakostnaderna i nyproduktion. Hyrorna liggerbetydligt högre än så.Vi vet att det finns stora problem för en delatt bo kvar i en bostad som de egentligen behöver.Många familjer byter ned sig för att få råd att bo.Vi vet att vräkningarna ökar. Därför menar vi iVänsterpartiet att det är betydligt bättre att satsapengar på högre bostadsbidrag.Vi har valt modellen att satsa på dem som har dehögsta boendekostnaderna, även om man gärnahade behållt även en lägre gräns, för även där kandet vara svårt. Men vårt val har varit att satsa pådem som har de högsta boendekostnaderna. Närdärför utskottets majoritet, liksomsocialdemokraterna, avvisar förslaget med att detär för dyrt, vill jag bara kontra med: Ja visst, detkostar pengar i direkta bidrag. Men är detpengar som skulle gå åt på annat sätt, genom ökadesocialbidrag eller när de här personerna ändå vräks.Det blir ökade kostnader inte bara för den enskilde,utan också för samhället, i och med en ökadutslagning.Herr talman! Den sista frågan som vi har tagit uppgäller när familjer skiljs åt och föräldrarna hargemensam vårdnad. Man har barnet varierande tid.Vi menar att båda parter skall kunna uppbärabostadsbidrag. Därför vill jag yrka bifall till minmotion Bo44, yrkande 4.Anf. 23 ():Herr talman! I det betänkande som vi nu behandlarföreslås en höjning av bostadsbidragen för 1994.För familjer med ett eller två barn höjs den övrebostadskostnadsgränsen med per månad.För familjer med tre eller fler barn höjs sammagräns med . Även när det gällerbostadskostnadsgränserna, där bidrag lämnas med50 % av bostadskostnaden, höjs den övre gränsenför familjer med ett barn med ,och för familjer med två eller flera barn höjs sammagräns med per månad.För familjer där bidrag lämnas avboendekostnaden aviseras i propositionen att enförändring senare kan bli aktuell. Dettaunderstryks och betonas ytterligare av utskottet.Utskottet förutsätter att regeringen återkommermed förslag i den och övriga delar när beslut ombesparingar av räntebidragen på tre miljarder blirklara. Därmed har jag också kommenteratreservation nr 5 och det som skiljer majoriteten ochSocialdemokraterna i själva bidragsbeloppen. Detrör sig om i bidrag.Förslagen om en höjning av bostadsbidragen somen följd av de ökade boendekostnaderna ochuttalandet om justeringar i samband medräntebidragsjusteringarna är en mycket tydligmarkering från utskottsmajoriteten ochregeringen, att bostadsbidragen ses som ettbostadspolitiskt instrument. Tydligare kan dettainte visas i handling än som skett i detta betänkandeoch i propositionen.Men Socialdemokraterna anstränger sig för att varaövertydliga på den här punkten. När vi behandladebostadsbidragen senast, för knappt ett halvårsedan, ville Socialdemokraterna i etttillkännagivande slå fast att bostadsbidragen är ettbostadspolitiskt instrument, med motiveringen attbidragen behöver höjas när boendekostnadernaökar. Vi menade då att det är en självklarhet förregeringen och en sak som man inte behöverpåminna om. ser vi resultatet. Bidragen harhöjts när kostnaderna har ökat. Det är bra.Vid detta tillfälle har socialdemokraterna självfalletinte möjligheten att återupprepa detta yrkande. Nuvarierar man yrkandet för att kunna markera sinövertydlighet genom att i reservation nr 1 säga attdet är viktigt att bostadsbidragen höjs när degenerella bidragen minskar. Bostadsbidragen fårstörre betydelse när de generella subventionernaminskar, konstaterar man. Kan man uttala någotmer självklart?Det senare har ju både regeringen ochutskottsmajoriteten visat genom att just markeraatt ytterligare förändringar blir aktuella när klarhetvunnits över indragningarna av de tre miljarderna ibesparingar av räntesubventioner, som jag tidigarenämnde. Ändå reserverar sig socialdemokraternaför att ytterligare betona bostadsbidragen sombostadspolitiskt instrument. Tydligare kan man inteanstränga sig för att strida om påvens skägg i enfråga som det råder total politisk enighet omkring.Därmed tycker jag att vi kan vara överens om attavslå de självklarheter som förs fram i reservationnr 1.Jag noterade att inte tog upp dendelen i debatten den här gången och inte helleryrkade bifall till reservationen, om än av tidsskäl.Jag tycker att processen har lett oss närmareverkligheten. Självklart har bostadsbidragen gjortatt hushåll med små inkomster kan bo bra. Detskall vara så också . Jag hoppas, liksomBritta , att det skall vara möjligt att i den härkammaren även fortsättningsvis skapa sådanamajoriteter att bostadsbidragen blir detbostadspolitiska instrument som vi vill att det skallvara.Åsiktsskillnaderna i betänkandet kan i sin helhetbetraktas som mycket små, och kan naturligtvisjämföras med vad som har framgått av vad jag nuhar sagt om reservation nr 1, trots de 6reservationerna som föreligger.Herr talman! Den väsentligaste förändringen iförhållande till vad som gällt tidigare beträffandebostadsbidragens organisation är att ansvaret förbostadsbidragen nu flyttas över från kommunernatill staten. Staten tar, om följer utskottetshemställan, från helt överansvaret också för kostnaderna förbostadsbidragen. Detta råder det enighet om. Ikonsekvens med att bostadsbidragen blir en statligangelägenhet och inte en , flyttasmyndighetsansvaret över tillRiksförsäkringsverket. ärden centrala myndighet som i övrigt handhar andrastödformer till barnfamiljer och andra liknandebidrag, inkl. bostadstillägg till pensionärer.Samordningsvinster står här att göra. I principråder det också en samsyn omorganisationsförändringen och det centralamyndighetsansvaret.Men i reservation nr 2 gör Socialdemokraterna enmarkering som jag inte riktigt förstår vad manegentligen menar med. Jag blev inte klokare efterBritta argumentering. Så här står det ireservationen: ''När nu det centralamyndighetsansvaret för bidragsadministrationenm.m. skall övervägas får det anses vara bådenaturligt och lämpligt att liksom hittillshar ansvaret för det bostadspolitiska regelsystemetsom sådant, dvs. för föreskrifter, uppföljning ochutvärdering. Att också gesett centralt myndighetsansvar får anses givet motbakgrund av att verket är centralmyndighet förförsäkringskassorna. Dessa skall ju administrerabidragsgivningen på den lokala nivån.'' För attmarkera detta föreslås i reservationen att tremiljoner av budgeten förs över frånRiksförsäkringsverket till . Det är välkanske där skillnaden egentligen ligger.Man kan väl, , ändå inte ha mer än enmyndighet som har det centrala ansvaret? Det läggsenligt majoriteten på , somåläggs ett samordningsansvar med . Ochså måste det naturligtvis vara. Det innebär på intetsätt att skall sluta arbeta med de häruppgifterna på sitt myndighetsområde. Men någon måste ha det övergripandeansvaret och samordning måste ske.Beträffande frågan om vilken försäkringskassa somskall betala ut bidraget, om det skall vara den därvederbörande är inskriven eller den kassa därbostaden är belägen, vilket ibland kan vara olika,råder det i princip ingen delad mening om. En ochsamma kassa bör administrera alla bidragsformernatill en och samma person eller ett och sammahushåll. Utskottet förutsätter att regeringenöverväger detta, utan att nu behövergöra någon direkt lagändring somSocialdemokraterna vill i reservation nr 3.Herr talman! Bostadsbidragen är avsedda att gå tilldem som bäst är i behov av stöd. Bostadsbidragenär ett direkt behovsinriktat stöd. Därmed är ocksåden fördelningspolitiska träffsäkerheten stor medjust den här bidragsformen. Det förutsätter attockså förmögenhetens storlek skall inverka påbidragets storlek. Så är fallet också genom attförmögenhetsförhållandena föreslås påverka denbidragsgrundande inkomsten genom attkapitalinkomsterna ingår i den bidragsgrundandeinkomsten. Dessutom föreslås i propositionen ochbetänkandet att man med åberopande av ensärskild paragraf, 9 § i lagen, kan reducerabostadsbidragen, där det är uppenbart att en högförmögenhet bör påverka bidragets storlek. Någraytterligare förmögenhetsgränser, som föreslås ireservation nr 4, som pratade för,anses av majoriteten inte vara motiverade motbakgrund av en fördyrande kontrollapparat ochökat arbete, som administrationen av detta skulleinnebära.Vad beträffar benämningen av det särskildabidraget för hemmavarande barn, som tas upp ireservation nr 6, föreslår jag att reservanterna fårgöra upp det med socialministern. Det är en stridom ord och detaljer som jag inte riktigt förstår. Vihar därför inte funnit anledning att frångåpropositionens formulering på denna punkt.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan i sin helhet ochavslag på samtliga övriga yrkanden som har förtsfram här i debatten.Det förtjänar slutligen att sägas, herr talman, attutskottet är enigt när vi föreslår att göraett tillkännagivande om att bostadsbidrag skallkunna utgå också till personer av samma kön, utanbeaktande av samlevnadsform. Utskottet fullföljerdärmed den linje som utskottet harhaft, att ställning kan tas till detta utan att föregripaövervägandena i omregistrerat partnerskap.Anf. 24 ():Herr talman! Vi är övertydliga, säger . Det är möjligt att vi är det. Det kan beropå regeringens sätt att behandla bostadsfrågornaöver huvud taget. Först plockade man bortBostadsdepartementet. Sedan har man gett sig påden ena saken efter den andra. Det gör att vikanske är litet misstänksamma och därförövertydliga. För oss är det oerhört väsentligt attbostadsbidraget även i fortsättningen får finnaskvar som ett bostadspolitiskt instrument.Det är också av den anledningen som vi harreserverat oss när det gäller benämningen avgrundbeloppet. Det står i propositionen att det s.k.grundbeloppet har en tydlig familjepolitiskkaraktär. Därför föreslås det att det skall benämnassärskilt bidrag för hemmavarande barn.Det finns alltså en liten glidning mot att det skallbenämnas på samma sätt som övriga socialbidrag.För att markera att vi även fortsättningsvis ser detsom ett bostadspolitiskt instrument är vi väldigtnoga med att säga att vi skall ha den nuvarandebenämningen kvar. Det är kanske att varaövertydlig, men så är det.När vi diskuterade administrationen varAgne övertygad om att ävenfortsättningsvis skulle få behålla ansvaret förbostadsbidragen. Så tolkade jag i varje fall hansinlägg i debatten den gången. har tydligenförändringar skett. Jag kan inte förstå vad det kanvara för problem med att låta ha detövergripande myndighetsansvaret för denbostadspolitiska delen av behandlingen avbostadsbidragen, medan Riksförsäkringsverketadministrerar utbetalning av bidragen.Anf. 25 ():Herr talman! Jag förstår att det kan vara bra attvara övertydlig . Jag har fått en förklaring tillvarför man i det här fallet är det, och jag kan godtaden.Jag konstaterar emellertid att vi närmar ossvarandra. Vi är ganska överens om vadbostadsbidragen skall vara till för och om att detutgör ett viktigt instrument i bostadspolitiken. Jagnoterar vidare att vi, majoritet och minoritet, harnärmat oss varandra i synen på dessa frågor undertiden som vi har behandlat dem i denna kammareunder den här mandatperioden.När vi hade debatten fanns det enskillnad mellan majoriteten och minoriteten när detgällde synen på den undre gränsen förbostadsbidragen, som egentligen går tillbaka tillden målsättning som vi gemensamt lade fast 1987.Jag noterar att det nu inte finns någon särmeningfrån oppositionens, i varje fall inte frånSocialdemokraternas, sida på den punkten. Jag harförstått att vi är ense om att den målsättning somlades fast 1987 gäller även fortsättningsvis.När det gäller grundbeloppet, eller det särskildabidraget som det nu skall heta, har jag förstått även där är särskilt känslig, eller möjligenövertydlig, från Socialdemokraternas sida. Det ärnaturligtvis inte något fel, om man har misstankar.Jag har inte haft några misstankar i annat avseendeän att jag vill att det särskilda bidraget, ellergrundbeloppet, även fortsättningsvis naturligtvisskall ha en bostadspolitisk prägel och inte närma signågot allmänt socialbidrag i någon form.Slutligen, herr talman, när det gäller Boverketsansvar för bostadsbidragen är det riktigt vad BrittaSundin har sagt om vad jag anförde i debatten idecember som motiv för att inte göra etttillkännagivande. Jag finner inte att det finns någonskillnad mellan vad jag då sade och vad man i detslutliga förslaget nu har kommit fram till. Självfalletskall även fortsättningsvis ha ansvaret förden bostadspolitiska delen i den totalasamordningen av det centrala myndighetsansvaret.Tyvärr kan man inte ha mer än en som utövar detcentrala ansvaret. Det måste läggas på enmyndighet. I det här fallet är det naturligt -- dettycker jag också -- att lägga det påRiksförsäkringsverket, som skall administrerasjälva utbetalningen. Det innebär inte att Boverketskall sluta att arbeta med bostadspolitiskautvärderingar.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är enväsentlig skillnad mellan att vara ansvarigcentralmyndighet för ett område och att varasamtalspartner vid ett samråd. Det tror jag attAgne kan instämma i.När det gäller bostadskostnadsgränserna är det väldigt svårt att göra en totalbedömning av vaddet kommer att bli för hyror efter det att manytterligare plockar bort generella subventioner.Den diskussionen får vi återkomma till underhösten.Jag tar på orden och räknar med attregeringen återkommer med en proposition underhösten, där man rättar till de hyreskostnadsgränsersom behöver ändras med anledning av att hyrornaytterligare kommer att öka.I det sammanhanget vill jag säga ytterligare en sakbeträffande propositionen. Där sägs att man skallförsöka skapa enhetliga bestämmelser och att manvill minska antalet hushållsgrupper. Då skall vi ha iminnet att de olika kostnadsgränserna ochhushållsgrupperna har kommit till därför att manvill få en så stor träffsäkerhet som möjligt ibostadsbidragen. Man skall försöka hitta de hushållsom har de verkliga behoven. Därför är det väldigtviktigt att man också analyserar och ser över det.Framför allt har man i förslaget slagit ihopungdomar som har och sådana som inte harstudiemedel. Det är en sak där det finns en risk föratt man skapar orättvisor mellan ungdomar. Därförkommer det att finnas anledning att återkommaäven till det under hösten.Anf. 27 ():Herr talman! Jag har förstått att det tekniskt sett ärsvårt att yrka bifall till, som jag gjorde tidigare, vårtyrkande om att man skall höja gränsen förbostadsbidragen med . Eftersom det teknisktinte är möjligt vill jag till protokollet få antecknatatt Vänsterpariet står kvar vid sitt krav och att vianser att det i allra högsta grad är nödvändigt attförsöka få en ytterligare höjning av gränsen så snartsom möjligt.Herr talman! har förhoppningar omatt regeringen skall återkomma och ytterligare höjagränsen för bostadsbidragen uppåt när hyrornaökar. Jag vill då säga att hyrorna liggerså pass högt att den höjning som Vänsterpartietföreslår skulle vara befogad. Jag beklagar att vi intekunde få majoritet för vårt förslag.Anf. 28 ():Herr talman! Om man har väldigt gott om pengarvore det naturligtvis skönt att kunna gå med på''vänsterbidraget'', som egentligenuttryckte det. är det emellertid inte så, utanman måste prioritera väldigt noga. Det är ganskariktigt ur fördelningspolitisk synpunkt att ändåsatsa på bostadsbidragen när de generella bidragenminskar.Det finns också anledning att ytterligare betona,med anledning av att det i debatten har sagts förutsätter att regeringen återkommer, att detär precis vad utskottet enigt säger i sitt betänkande.Man förutsätter alltså att regeringen återkommer.Det förutsätts också i de förslag som finansutskottethar behandlat. Man talar där om besparingar netto.Brutto innebär det att man räknar in de pengar sombehövs för att klara av en höjning avbostadsbidragen.Anf. 29 ():Herr talman! Jag är helt på det klara med att detkostar att höja bostadsbidragen med . Detfinns beräkningar på att det rör sig om 300 miljoner.Men precis som jag så vet och allaandra som är intresserade av dessa frågor att detredan i dag finns andra kostnader på det härområdet som får betalas. Jag var inne på dettidigare. Det gäller vräkningar, ökade socialbidragoch en rad andra faktorer som spelar in. Jag är inteövertygad om att det är en nettokostnad på 300miljoner det skulle röra sig om.Jag vill också tillfoga att vi från serdetta som ett väldigt viktigt fördelningspolitisktinstrument. Det är flera som har varit inne på det.Med tanke på att samtliga partier talar om att pålängre sikt sänka de generellabostadssubventionerna är det väldigt viktigt attpåpeka att vi mer än måste satsa på dem somär mest utsatta och som faktiskt löper risk att inteha råd att bo kvar i den bostad som de behöver.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )6 § Sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassornaFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU19 Sjukförsäkringsregister hos deallmänna försäkringskassorna (prop. 1992/93:193).Anf. 30 ():Herr talman! Jag vill uttrycka mig som några gjordevid utskottets utfrågning: Äntligen får vi enregisterlag.Arbetet med denna lag har hämmatutvecklingen av ett bra teknikstöd isocialförsäkringens administration. Personalen hardärmed saknat ett bra handläggarstöd, för desystem som vi har är i huvudsakutbetalningssystem. Det är alltså bra att vi nu får enregisterlag.Det hade varit ännu bättre om vi redan från börjanhade kunnat komma överens om ändamålet medlagen och innehållet i den. Jag tror att det är viktigtatt poängtera att vi nu diskuterar lokalasjukförsäkringsregister. Det är alltså inte någotstort övergripande allomfattande socialregister.Ändamålet med dessa dataregister anges i ensärskild ändamålsparagraf. Innehållet reglerasmycket tydligt. Terminalåtkomst och sökbegreppär begränsade. De försäkrade skall få informationom både ändamål och regler.Många känsliga uppgifter hanteras hos våraförsäkringskassor. Det mesta är sekretessbelagt.Hur skyddar vi sådana uppgifter bäst -- genommanuella register och akter eller genomlagreglerade dataregister med begränsadterminalåtkomst och dessutom kontrollmöjlighet?Det är här vi har olika uppfattningar.Vi anför i en av våra reservationer att ändamåletmed de lokala sjukförsäkrinsregistren är attunderlätta och effektivisera handläggning av frågorangående enskilda människors sjukdomar ochrehabilitering. Då har uppgifter om diagnos ochsjukdomsorsak stor betydelse för att man skallkunna handlägga ett ärende på ett riktigt sätt. Sålångt kan vi väl vara överens att uppgiften omdiagnos har stor betydelse för försäkringskassanshandläggning.Hur får man sedan tillgång till uppgiften omdiagnos? Jo, antingen genom ett manuellt registereller ett dataregister. Man måste alltså ha uppgiftenför att på ett riktigt sätt kunna bedöma rätten tillsjukpenning, nivån på den osv. och för att snabbtkunna hjälpa människor tillbaka till arbete igen.Man behöver uppgiften för att kunna göra ett brajobb, helt enkelt.Riksförsäkringsverket har gjort en rapport somvisar vad som händer om man inte får ha dessauppgifter i register. Verket menar att man behöverha ett teknikstöd som medger att man vidhandläggning av sjukpenningsärenden i regel intebehöver ta fram sjukförsäkringsakterna och att detblir ett merarbete om dessa uppgifter inte får varamed.I utredningen föreslås att diagnos får finnas med iregistret. Där menade man att uppgifterna är merskyddade mot obehörig åtkomst i ett dataregisterän om läkarintyg och andra handlingar förvaras ikortlådor som står framme på lokalkontoret.Vi tycker att det är viktigt att dessa uppgifter finnsi registret. är det givetvis viktigt att denenskildes integritet skyddas. Vi menar att detinnebär ett större skydd om uppgifterna finns i ettdataregister, där man kan kontrollera vem som hartittat på uppgifter och det finns en behörighetskodsom är klart avgränsad. Detta skall jämföras medsituationen , när man har sina kortlådorframme och akter ligger framme eller kanskeförvaras i osäkra arkiv. På de flesta håll fungerardetta bra. Men om man jämför kortlådor med ettbegränsat dataregister är dataregistret att föredra.Remissinstanserna har till övervägande delen varitpositiva till utredningens förslag.Försäkringsöverdomstolen finner t.ex. attutredningens avvägning är godtagbar när det gällerden enskildes integritet.