prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Hur skall vi kunna lita på er?Ni springer ju så fort det går, i varje fall när detgäller de delar där överenskommelsen sedan skallhandläggas av moderata statsråd. Det är detta somär ert problem, vårt problem och landets problem.Anf. 147 TOM ():Herr talman! Som jag sade har detta en bakgrund iett felaktigt delningsexemplar av betänkandet. Det finns ingen anledning att på någotsätt försvara det. Jag kan i och för sig förstå attArne Kjörnsberg känner detta nästan som någonform av konspiration. Så har det inte varit tänkt.Jag kan bara som sagt beklaga att det blev på dethär sättet och att inte samrådet har upplevts sommeningsfullt av Socialdemokraterna i det här fallet.Jag tycker fortfarande att det har blivit alltför stordebatt om frågan. Den är trots allt inte värd riktigtså mycket debatt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Tilläggsbudget inomFinansdepartementets områdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU13 Tilläggsbudget inomFinansdepartementets område (prop. 1992/93:105delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa anslag inom betänkande1992/93:FiU14 Vissa anslag inomCivildepartementets område (prop. 1992/93:100delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelserm.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU34 Lagstiftningsåtgärder beträffandestiftelser m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § Statsbudgeten för /94,Miljö- och resursdepartementetFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU12 Statsbudgeten för budgetåret1993/94 (Miljö- och resursdepartementet) (prop.1992/93:100 delvis och 1992/93:105 delvis).Anf. 148 ():Herr talman! På miljöpolitikens område ärenigheten inom tämligen stor så länge detrör sig om allmänna mål och riktlinjer. Krav som attbegränsa miljöskuld, bevara denbiologiska mångfalden, minska försurningen elleråterställa miljön i är det lätt att fåalla att ställa upp på. När vi kommer in på hur blirdet genast svårare, och därmed framstår också deskiljelinjer som finns tydligare.I budgetpropositionens miljöavsnitt handlar detmest om de övergripande målen, och där har vialltså inte mycket att vara oense om. De storasakfrågorna på detta område som skall behandlasdenna vår kommer i särskilda propositioner, t.ex. iden starkt reklamerade kretsloppsproposition, somför övrigt visade sig ha en ovanligt lång leveranstid.Herr talman! På en punkt har vi socialdemokraterfunnit anledning att reservera oss. bolagiserades fanns inom verketsansvarsområde stora arealer med särskilt intressefrån naturvårdssynpunkt, bl.a. fjällnära områden.Man kan konstatera att en hel del skyddsvärd markinte följde med in i det nya bolaget.När den inkomst som tidigare kom frånDomänverkets affärsverksamhet och som användesför att sköta dessa områden försvann, förutsattesdet att skulle stå för kostnadernaför vård av just den här marken. Verket har ansöktom ekonomisk förstärkning med 25 miljoner för attklara av en tillfredställande vård och förvaltning avnaturreservat. Det handlar då bl.a. om just dessaområden.Samtidigt vet vi att 7--av arbetskraften är öppetarbetslös. Regeringens prognoser 1993och är redan passerade.Långtidsarbetslösheten närmar sig snabbt 100 000personer. Man kan nästan inte öppna en tidningeller lyssna på en nyhetsutsändning utan att få nyasvarta siffror om arbetslösheten emot sig. Viupplever en arbetslöshet som ingen av oss ikammaren -- även om vi inte är så många --har varit med om . Regeringens egenkriskommission slår fast att den högaarbetslösheten är den viktigaste politiska frågan attlösa just nu.I de s.k. skogs- och mellanbygderna är behovet avmarkvård stort, som arbetslösheten imånga fall är högre än i andra områden.Under tidigare lågkonjunkturer har viktiga natur-och miljövårdande uppgifter utförts bl.a. genomberedskapsarbeten för vård och skötsel av markmed angelägna natur- och kulturvärden. Strängttaget måste det vara få uppgifter som kan upplevasmer meningsfulla än att hjälpa till med att bevaravårt naturarv till kommande generationer.I vår motion har vi pekat på att AMS,och Kemikalieinspektionen börundersöka hur beredskapsmedel kan användas inatur- och miljövårdens tjänst. Vi har ettstrålande tillfälle att få naturvård -- i första hand ifråga om röjningsarbeten -- utfört, som viförbättrar tillvaron för hundratals arbetslösapersoner. Från socialdemokratiskt håll tycker viinte att valet är särskilt svårt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen frånde socialdemokratiska ledamöterna ijordbruksutskottet.Anf. 149 ():Herr talman! I regeringsförklaringen utpekadesmiljöpolitiken som ett av fyra prioriteradeområden. Det var glädjande. Jag citerar:''Regeringen kommer att ange tydliga miljömål,ställa bestämda miljökrav och använda bestämdamiljömål. ''I budgetpropositionen fanns också en i sakinvändningsfri beskrivning av miljösituationen.Problemen är, var och kommer att fortsätta att varaallvarliga. Däremot är de medel som ställs tillförfogande för att lösa dessa problem inte riktigtlika bestämda och karakteriserade av insiktsfullhet.Om vi tittar på de delar som behandlas i dettabetänkande, kan vi börja med investeringar inommiljöområdet. Vi och regeringen vet att det finnsett uppdämt behov av att förvärva värdefullanaturområden. Skyddet av sådana områden är enav flera åtgärder som måste till för att denbiologiska mångfalden skall kunna garanteras. Vitycker att de medel som föreslås är otillräckliga. Vivill att de skall uppgå till 120 miljoner kronorutöver regeringens förslag för att man skall kunnagöra dessa inköp av värdefulla naturområden.När fattade beslut omlivsmedelspolitiken infördes en ersättning förlandskapsvård, vilket medförde att jordbrukarekunde få ersättning för den landskapsvård somsjälva jordbruket innebär. Dessa medel trappadesupp . För /94anvisas . När detta beslutfattades hävdade vi i att det skullebehövas mer pengar. Vi trodde att det skullekomma att krävas åtminstone 500 miljoner kronorper år. Följdriktigt föreslår vi nu att ytterligare 250miljoner anvisas för landskapsvård tills ett bättresystem för stödet har arbetats fram.Det finns stora områden som har förgiftats avutsläpp. Miljontals kubikmeter mark och sjöbottenläcker tonvis med tungmetaller ochklorerade organiska föreningar -- ett resultat avdecenniers försyndelser från industrier och andraverksamheter. Inte minst i det område där jag bor,, finns kvicksilverläckage fråndecenniers utsläpp från massafabriker. Storamängder fibrer ligger i bankar och har förorsakaten död havsbotten. Svårigheterna att sanera dessaområden är enorma. Förmodligen återstår ingetannat än att låta alltihop ligga. Kostnaderna för attmuddra dessa områden, ta hand om fiberbankarnaoch flytta dem till platser där de inte gör skada ärmycket stora. Det är knappast någontillfredsställande lösning att låta dessa fiberbankarligga, men det är kanske det som i det här läget görminst skada.I förhållande till de enorma behoven framstår deanvisade resurserna som alldeles otillräckliga. Vivill att det skall anvisas ytterligare 25 miljonerkronor för sanering av miljöskadade områden.Det internationella miljösamarbetet bedöms i deflesta sammanhang som oerhört viktigt.Miljöfrågorna är och kommer att varagränsöverskridande. I oerhört många fall ärsatsningar i utlandet mer effektiva än motsvarandesatsningar inom landet. I praktiken innebärregeringens förslag en nedskärning av anslaget fördet internationella miljösamarbetet. Så bör detnaturligtvis inte vara. Vi vill att anslaget skall höjastill att börja med i årets budget med 10 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Herr talman! Beträffande mom. 4 ansluter jag migtill det som anförde. Jag kommeratt ansluta mig till den socialdemokratiskareservationen. Beträffande övriga mom. står jaggivetvis bakom den meningsyttring som är fogad tillbetänkandet. Men jag inskränker mig till att yrkabifall till mom. 8 och 16 i utskottets hemställan.Anf. 150 ():Herr talman! Det som vi nu debatterar gäller ju endel av ett miljöpolitiskt paket som både UllaPettersson, och jag har understrukitvikten av. Det innehåller många fler moment. Jagtror inte att någon tar illa upp om jag säger att detär fråga om moment av mer offensiv karaktär i denmeningen att de rymmer nya förslag, ett nyttagerande och ett nytänkande på flera områden. Detgäller särskilt kretsloppspropositionen ochklimatpropositionen, och det kommer att gällamånga av de andra förslag som regeringen haraviserat. De må gälla biologisk mångfald och annat.bDet vi talar om , och som vi på det här sättetregelmässigt återkommer till, är statsbudgeten. har haft att ta ställning till ärmedelsanvisningen särskilt till ,eftersom andra medelsanvisningar behandlas iandra utskott. Från utskottet har man kunnatmärka att det handlar om en förstärkning somregeringen föreslår när det gällermiljöövervakningsprogrammet och förslag rörandedet regionala miljöövervakningsprogrammet. Förregeringen gäller också att ikläda sig förpliktelser isamband med intrångsersättning i värdefullanaturområden. Detta är något av det som står ifokus i regeringens förslag, och därmed också iutskottets betänkande.Jag kan dela den uppfattning som bl.a. UllaPettersson framförde, nämligen att arbetslösheten iSverige utgör ett stort problem. Jag delar i allrahögsta grad den uppfattningen och att åtgärdermåste till för att klara av den.Detta dokument är kanske inte i första hand ettdokument som behandlar arbetslösheten, utan detär mer inriktat på konkreta åtgärder påmiljöområdet. Man kan naturligtvis också, i likhetmed och , tycka pengar behövs. Jag delar gärna ocksåuppfattningen att om mer pengar fanns skulleökade anslag och resurser till många miljöområdenvara värdefulla.Enligt den reservation som särkiltuppehöll sig vid, dvs. konsekvensen av överförandeav en del Domänmark till miljöarbete, skulle detfinnas en del brister i skötseln av den marken. Medde rationaliserings- och besparingsprogram somNaturvårdsverket har aviserat, tror jag att vi alla äröverens om att det också nu kommer att gå att klaradetta engagemang med de medel som är tillgängligainom , även om det också härskulle vara angeläget med ytterligare resurser.Jan Jennehags anmärkning om det internationellamiljöarbetet är riktigt så till vida att det är avavgörande betydelse. Internationella åtgärderspelar stor roll i andra länder. Det spelar också oftaen mycket stor roll för oss i . Men de anslagsom vi här har haft att ta ställning till har primärthandlat om bidrag till internationellaorganisationer och internationell verksamhet -- låtmig kalla det i annans regi. Det svenska agerandetpå det internationella miljöområdet är väsentligtvidare och större än det som kommer upp tillbehandling här , så man behöver inte varaorolig för att det internationella arbetet från svensksida på något sätt skall avstanna.Jag är glad, herr talman, över den samstämmighetsom kunnat märkas i de inlägg som vi harhört. Det råder en mycket stor samstämmighetkring synen på miljöfrågorna och behovet avresurser till miljöfrågorna. Men man måste ocksåtolka detta som ett huvudsakligt instämmande iregeringens förslag, och därmed iutskottsmajoritetens ställningstagande.Det är utan större oro, herr talman, som jag yrkarbifall till utskottets betänkande JoU12.Anf. 151 () replik:Herr talman! Tillåt mig först att en göra enliten kommentar till regeringens nytänkande påmiljöområdet. Man kan notera att när Sverigesmest kompetenta regering riktigt tog i -- man tognästan på sig -- för att få fram enkretsloppsproposition, blev det ett dokument somav många har beskrivits som försiktigt ochurvattnat.Lennart säger att detta inte är ett dokumentsom handlar om arbetsmarknadspolitik, och det ärjust en av de saker som vi har kritiserat regeringenför. Regeringen ser inte helheten i bekämpandet avarbetslösheten. mest kompetentaopposition har då valt att gå fram på mycket bredfront. Vi har, vilket alla i den här kammaren kännertill, lagt fram ett mycket brett förslag på snart sagtalla områden för att komma till rätta med denbesvärande arbetslöshetssituationen. Detta är ettled i det programmet, vilket faktiskt har verifierat behovet av.Anf. 152 () replik:Herr talman! Detta är inte tillfället att diskuterakretsloppspropositionens tidsplan. Den finns detsäkert anledning att återkomma till i debattersenare under våren.När det gäller helheten delar jag att miljöpolitiken och politiken i stortskall forma en helhet. Men jag tror ändå att det ärbalanserat och riktigt att från tid till annan gepropositioner och utskottsutlåtanden en någotsmalare inriktning i stället för att systematiskt ochalltid föreslå helheter. Jag tycker att resonemangeni utskottsbetänkandet tydligt betraktar dessa frågorsom miljöfrågor som gärna bör ha ettarbetsmarknadspolitiskt sammanhang.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det var en intressant upplysning att viinte systematiskt och alltid skall se till helheten. Detkan man väl betrakta som ganska betecknande förregeringens nya politik.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag tror att vi i grunden har sammauppfattning. Man kan inte alltid i kammarendiskutera allting . Det går inte.Anf. 155 () replik:Herr talman! uppehöll sig en delkring det internationella miljösamarbetet. Hansade ungefär att det finns så många andra satsningarså att det anslag som vi nu diskuterar nog skallordna sig ändå.Det är klart att det i detta arbete fordras en delbalans. Om vi nu skall delta i internationellaorganisationer och anslå pengar för just detinternationella samarbetet, måste det naturligtvisfinnas något slags samband mellan vad vi konkretsysslar med och vad som diskuteras i dessa organ.Jag tror nog att håller med om attdet visst skulle vara nödvändigt med en höjning avdetta anslag. Då kommer man till frågan vadpengarna räcker till när vi nu inte har hur mycketsom helst. Det är just det som är politiken, och detär där som vi skiljer oss åt. Vad är viktigast? Dehöjningar som vi har föreslagit balanserasnaturligtvis av inkomstökningar och nedskärningarinom andra områden. Det är den rangordning somvi vill göra. I det avseendet skiljer vi oss åt.Anf. 156 () replik:Herr talman! Jag vill bara medverka till att klara utdet eventuella missförståndet när det gäller detinternationella miljöarbetet. Jag menar att detförvisso skall bedrivas i internationellaorganisationer och i internationella sammanhangsom delfinansierar på ett förhållandevismycket stabilt sätt.Det internationella miljöarbetet kommer i hög gradatt vara relaterat till exempelvis arbetet i ,oavsett hur relationerna blir. Detta, liksom vårarelationer till internationella konventioner,kommer att vara en mycket viktig del av vårtinternationella miljöarbete. Det må gällaklimatförändringarna eller andra delar av delångväga transporterade luftföroreningarna ochmycket, mycket annat. Detta är ett delmoment ivårt internationella arbete.Jag kan åter säga att om vi i hade haftmycket pengar, är det klart att större resurser skullekunna avsättas också till sådana internationellaorganisationer som är delarbetare i. Dettaär tyvärr inte fallet. Det här är ett väl avvägt beslutsom regeringen har fattat.Anf. 157 () replik:Herr talman! Förutom de sista meningarna kan jaghålla med om det som sade. Det äralltså fråga om vilka resurser vi är beredda attavsätta. Det är först när engagemanget får ettuttryck i kronor som det kan ge utslag i detpraktiska arbetet.Anf. 158 () replik:Herr talman! Ett sätt för att ta redapå detta vore möjligen att kontrollera om deinternationella organisationer som vi deltar i ärmissnöjda med de svenska insatserna.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 159 ():Herr talman! Detta betänkande handlar ommedlen under Miljö- ochnaturresursdepartementet. Utskottets majoritet,dit jag hör, tillstyrker regeringens väl avvägdaförslag. Men överbud föreligger, vilket har framgåttav tidigare inlägg från dels Socialdemokraterna,dels . Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation ochmeningsyttringar.Tidigare i dag har vi behandlatJordbruksdepartementets medelsbehov. Därvidunderströk utskottet jordbrukets betydelse förlandskapsvården. Riksdag och regering har sattupp nationella mål och även gjort internationellaåtaganden när det gäller att slå vakt om ett rikt ochintegrerat odlingslandskap, om natur- ochkulturmiljövärden liksom om biologisk har fått i uppdrag attbedöma hur systemet med landskapsvård skallkunna ingå i den svenska jordbrukspolitiken.Vi fick i utskottet en föredragning om en hand-i-hand-metod med det svenska jordbruket för atttillmötesgå de s.k. kollektiva nyttigheterna. Detgällde en generell, värdedifferentieradarealersättning eller -- om jag inte minns fel -- ens.k. Det är en mycketintressant modell, som bör leda till fortsattadiskussioner.Jag vill i detta sammanhang gärna knyta an tilldenna väg till bevarandet av vårtjordbrukslandskap samt dess växt- och djurliv.Människor har behov av en navelsträng tilldet förflutna. De har behov av ett vederkvickandeumgänge med naturen. De kräver attvederkvickelsen och rekreationen skall finnas där.Vi politiker har i så fall uppdraget att se till attlandskapet inte förskingras.När jordbruksnäringen stöps om, när omvärldenförändras och när allt skall betalas av någon, hurgör vi då?Hittills har lantbrukarna skött detta landskap åtoss. Ingen har tackat dem och ingen har hellerbetalat för det. Bondens självklara naturdaning hartagits för något givet. är allt annorlunda.Bonden måste leva på sin näring också i ettförändrat och föränderligt samhälle.Jordbruksnäringen struktureras om ochspecialiseras. Landskapsbilden förändras.Monokulturer uppstår, och medborgarna vill inteacceptera detta.Men det finns lösningar. Om vi ger ettförvaltaransvar till markägarna skapas möjligheteratt rädda det öppna landskapet och svenskkulturbygd.De värdefulla natur- och kulturmarker som vi villbevara måste vi vara beredda att betala för. Densom åtar sig uppdraget bör ha en arealrelateradersättning allt efter vårdobjektets viktighet. De s.k.kollektiva nyttigheterna är inte gratis. Men vi kanmed respekt för och med hjälp av det enskildaägandet även i fortsättningen få njuta av detlandskap som vi åstundar.I vår strävan efter att säkerställa och bevaranaturoch kulturlandskapet är det sålunda inte merav statligt kollektivt ägande som behövs, inte hellerfler byråkrater och ingen institutionaliseradnaturvård. Det torde inte heller vara en realistisklösning som erbjöds i en artikel i gårdagens : att flytta jordbruket in i städerna. Dennaturliga lösningen är att bygga vidare på historiensstenar, dvs. att ta till vara existerande resurser iform av enskilt ägande, enskild omsorg och enskiltkunnande.Ägaransvaret är nämligen en viktig resurs för ossalla. Jordens ägaransvar är livsbejakande.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag reagerade på vad i sin inledning om överbud från oppositionen.I den tidigare debatt som till sade företrädare för Moderatasamlingspartiet att man med det beslut som nuligger bakom oss skulle försämrabudgetunderskottet med ca . var det alltså okej att lägga ut ca 20 miljonerkronor mer än vad regeringen anser sig ha pengartill när det gäller jordbruket, men är detöverbud och förkastligt att lägga ut 25 miljonerkronor på att ge 200 människor arbete.Anf. 161 () replik:Herr talman! Det var precis vad jag själv hade tänktatt säga. Jag blev förekommen i det avseendet. Deeventuella har ni lagt in här.Vi föreslår dock mindre än i niföreslår. Alltså har ni fortfarande ett överbud på 5miljoner kronor -- eller hur?I mitt anförande ville jag peka på att vi måhändahar samma mål, vilket framhölltidigare. Men vi använder olika medel för att nådessa mål. I er reservation pekar ni påsysselsättningsbehovet och effekten, men ni tänkerinte på den sysselsättning som faller bort, om manslår ut svenskt jordbruk.Anf. 162 () replik:Herr talman! Jag tror inte att svenskt jordbruk ståroch faller med de . Vi vetdessutom inte om det blir . Jagkan dessutom påminna om att den borgerligamajoriteten i denna kammare i ett annat ärendemellan jordbruksdebatten och denna debattröstade ner en finansiering, som i alla fall skulle hagivit i budgetförstärkning för1994. Det handlade därutöver om ca 500 miljonerkronor vid beräkning av grundavdrag ochbrytpunker på skatteskalan. Vi ser olika på detta,. Men i detta perspektiv kan jag intetycka att till arbetstillfällen ärnågot överbud.Anf. 163 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis dra in helastatsbudgeten här och börja diskutera helt andrafrågor än dem som berör jordbruk och miljö. Jagtrodde att vi nu diskuterade miljö och natur. Detkan vara intressant att veta att Socialdemokraternaunder sin regeringstid aldrig kunde finna någraalternativa utvägar när det gällde att ta till varanaturvärdena och landskapets fördelar. Det harhela tiden varit en centraliserad naturvård. Det ärmera intressant att diskutera detta än hela svenskastatsbudgeten på en gång.Anf. 164 () replik:Herr talman! Begreppet överbud har naturligtvisolika aspekter. I det politiska språkbruket äröverbud definitionsmässigt sådant som överskriderdet jag själv tycker. Då måste man se detta irelation till någonting. Självklart är Vänsterpartietsbud ett överbud i förhållande till den moderatabudgeten eller till -- som så dråpligtuttryckte det -- regeringens välbalanserade förslag.Men i förhållande till budget är detinget överbud. Där går det i hop. Det är justskillnaden. Politikens uppgift är att hantera olikadelområden i politiken. diskuterar vi det somtas upp i detta betänkande, men naturligtvis ingårdetta i det stora sammanhanget. Min definition avöverbud kan vara densamma som anser att den moderata budgeten vad gäller detmilitära försvaret är ett överbud utifrån mittperspektiv.Anf. 165 () replik:Herr talman! talar om vad mantycker. Självklart måste man göra avvägningar iolika sammanhang. Men någon sådan avvägninghar jag inte funnit att har gjort idenna fråga. Det går inte ens att jämföra med de 25miljoner kronor som Socialdemokraterna har tagitupp i sin reservation. Det går inte att tala om depengarna på . Har man så storsocialiseringsiver som har, måsteman givetvis ha mycket pengar, och då tar man demdär de finns.Anf. 166 () replik:Herr talman! Det är politikens uppgift, , att ta där det finns och lägga där det fattas. Detär precis så vi gör genom detta förslag.Anf. 167 (nyd):Herr talman! Ny demokrati har inga allvarligainvändningar mot den medelsanvisning som anges ibetänkandet. Vi instämmer i de övergripandemålen. I de fall som vi har åsikter om medlen,kommer vi att återkomma vid behandlingen av dekommande propositionerna.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § betänkande1992/93:TU18 Sjöfart.Anf. 168 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att när detgäller anslaget i budgetpropositionen, avdelningensjöfart, delar vi regeringens ochutskottsmajoritetens uppfattning och står bakomförslaget. Men i övrigt måste jag säga attregeringens sjöfartspolitik alltsedan denna regeringtillträdde präglats av kortsiktighet. Man har intehaft förmågan att ge sjöfartspolitiken en meralångsiktig och framåtsyftande inriktning.Vi minns hur det var då regeringenåterkom till med förslagom riktlinjer för den framtida sjöfartspolitiken.Sjöfartsnäringen är mycket kapitalkrävande,kanske den mest kapitalkrävande näring som vihar, om vi räknar investeringsinsatser på antaletanställda.Också beställningar av fartyg tar mycket lång tid.Från tecknat beställningskontrakt till leverans tardet ofta flera år.Med detta som bakgrund går det inte att föra ensådan sjöfartspolitik som regeringen nu gör, attkomma till var sjätte månad med förslagom riktlinjer för sjöfarten. Det ger inte näringennågon framtidstro. Det var ju t.o.m. på det sättetatt man inte hadenågon sjöfartspolitik alls.Då kom man till med förslag som skullegälla retroaktivt, dvs. en tid tillbaka.