prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — tar i sin frågaupp att kompetens- och målbeskrivning förtillämpningen av djurskyddslagen i kommunerna ärofullständig. I djurskyddslagen (1988:534) angesbl.a. att kommunerna skall ha tillgång tilldjurskyddsutbildad personal i den omfattning debehöver för att fullgöra sina uppgifter på etttillfredsställande sätt. ochSveriges kommunförbund bildade ensärskild arbetsgrupp för djurskyddstillsyn.Gruppen arbetar bl.a. just med sådan kompetens-och målbeskrivning för djurskyddstillsynen somJan Jennehag efterlyser.Som jordbruksutskottet konstaterat(betänkandena /91:JoU18 och 1992/93:JoU1)ter sig möjligheterna för att ensidigt införainskränkande regler för import av skinn, grundadepå ifrågasättandet av de i exportlandet användafångstmetoderna, som vanskliga -- detta bl.a. medhänsyn till frihandelsreglerna i . uttalade bör istället verka för ökad aktivitet inom deinternationella fora där dessa frågor behandlas.Frågan angående märkning av kosmetika och omden testats i djurförsök eller inte har, som JanJennehag påpekar, behandlats av vid ettflertal tillfällen. presenterade1990 en utredning i frågan. Utredningenremitterades till berörda myndigheter,branschorganisationer ochdjurskyddsorganisationer. Utredningen avvisadesåväl en obligatorisk som en systematiserad,frivillig märkning. Majoriteten avremissinstanserna delade utredningensuppfattning. Det är viktigt att användningen avförsöksdjur reduceras så långt det är möjligt bådeinternationellt och nationellt. I samband med EG-förhandlingarna kommer också att markeraoch arbeta för att genomföra den ändring av EG:skosmetikadirektiv som innebär att den 1 januari1998 förbjuds djurtester av ingredienser ochkombinationer av ingredienser i syfte att framställakosmetika.Internationell handel med utrotningshotade djurregleras i Washingtonkonventionen. Deviltfångade apor, makaker, som har importeratsfrån till för forskningsändamål,hör till de arter där in- och utförsel generellt ärtillåten, under förutsättning att avsändarlandetmeddelar utförseltillstånd. I krävs ocksåinförseltillstånd, som meddelas av . I 9 § djurskyddslagen anges att djursom används för vetenskapliga ändamål skall varauppfödda för ändamålet. Sedan november 1992tillämpar i praxis den ordningen,att införseltillstånd för import av viltfångade aporinte lämnas. Detta innebär således att import tillSverige av viltfångade apor för försöksändamål intelängre kan ske.Anf. 203 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret. Av svaret kan man nästan sluta sig till attjordbruksministern tycker att det är gott och välinför ett framtida EG-medlemskap att EG:s reglerpå djurskyddsområdet är minimikrav. Vad jag varute efter är vad vi vet om konsekvenserna av ettEG-medlemskap. Jag efterlyser enkonsekvensutredning, i likhet med den som Miljö-och naturresursdepartementet har tillsatt. Det kaninte vara så att allt är gott och väl,jordbruksministern, med hänvisning till att vi får hakvar det goda djurskydd vi redan har.Den andra fråga jordbruksministern tog upp gälldefångstmetoder. EG har fattat beslut att inte tillåtahandel med skinn från djur som fångats i bensaxfr.o.m. EG verkar inte ha haft några problemmed frihandelsreglerna i , så varförskulle vi behöva ha det?Det är gott och väl att ochJordbruksverket har en arbetsgrupp som arbetarmed kompetens- och målbeskrivning fördjurskyddstillsynen inom kommunerna. Menfrågan är vida mer komplicerad än så. Djurskyddethar en mycket låg status i kommunerna. I mångakommuner har man inte tid med någon tillsyn alls.Man handlägger på sin höjd klagomålsärenden.Det tycker jag inte är ett tillfredsställande tillstånd.Anf. 204 Jordbruksminister ():Herr talman! för handel med skinn frånsaxfångade djur är väl någonting positivt, med denåsikt som har. Jag instämmer gärna iprincipen att man skall vara restriktiv i fråga omdenna handel. Det blir i alla fall inte någonförsämring. Om det nu är så att man inom EG harvarit mera när det gäller att tära på GATT-reglerna, kan inte jag veta varför. Det är i alla fallingen nackdel i detta sammanhang.Vi skärpte djurskyddslagen ganska rejält 1988. Detinnebär ökade krav, framför allt på kommunerna.Detta måste få lov att ta . Så längeprocessen är i gång och vi kan avläsa en positivförändring känner jag mig inte oroad avsituationen. finns naturligtvis skäl attpåskynda denna utveckling i viss mån.Jan Jennehag efterfrågar en konsekvensanalys avett EG-medlemskap. Jag tycker faktiskt att det ärgott och väl när det gäller djurskyddsregler att vi fårha kvar våra hårda bestämmelser. Det är ungefärden konsekvens man kan komma fram till, att vi fårfortsätta som vi gör. Vi behöver inte betrakta EG:sregler som begränsande för oss. De är minimiregleroch tillåter en högre nivå i Sverige.Anf. 205 ():Herr talman! Jag konstaterar att vi inte kommer såmycket längre på den punkten. EG-reglerna blirbra, tycker jordbruksministern. Jag menar att vifortfarande har all möjlighet att agera självständigt,speciellt när det gäller handel med skinn från djursom fångats i bensax. Det finns ingen anledning attvi skall vara mindre dristiga än EG. Jag är inte såtillfredsställd med vad jordbruksministern säger idetta stycke, men vi kommer förmodligen intelängre.Jordbruksministern nämnde också detta med aporoch djurförsök i sitt svar. Den inställning somjordbruksministern redovisar är alldeles utmärkt.Men frågan är hur det är med uppföljningen. Hurvet vi vilken handel som bedrivs och varifrånaporna kommer? Kan vi med tillfredsställandesäkerhet konstatera att de är uppfödda ifångenskap?Anf. 206 Jordbruksminister ():Herr talman! När det gäller införsel av apor vill jagsäga att kontroll alltid kan vara behäftad med en delproblem. Vi har emellertid inte anledning att utgåfrån annat än att de uppgifter vi har är korrekta.Det innebär att viltfångade apor inte får införas ochinte heller införs.Det är bra för svenska djur och svenskt djurskyddatt vi vid ett eventuellt EG-medlemskap får behållade regler vi har, som vi anser är bättre än reglernapå de flesta andra håll i och i övrigavärlden. Jag tror också att det är bra att vi får chansatt debattera och påverka . Det ärklart att det spelar en viss roll att vi kommer med idetta samarbete. Det kan spela en roll förutvecklingen inom EG-området.När det gäller frihandelsreglerna i ochhandeln med skinn från djur fångade med bensax,har jag bara refererat vad jordbruksutskottet harsagt , senast /93. Jaguppfattar som överordnad i detta fall.Anf. 207 ():Herr talman! Det är alldeles utmärkt attjordbruksministern uppfattar som detbeslutande organet. Det skall vi fortsätta med. jaguppfattar av jordbruksministerns svar i fråga omförsöksdjur att han fördömer användandet av aporsom varit fria. Enligt jordbruksministern ärdet nu enbart djur som är uppfödda för ändamåletsom kommer till användning i . Det ärutmärkt att få det klarlagt.Vi har diskuterat detta med kosmetika ochdjurförsök åtskilliga gånger, somjordbruksministern sade. Jag kommer t.ex. ihågnär jordbruksministern var jordbruksutskottetsordförande, och vi tog upp frågan i utskottet. Jagmenar att vi även här skulle kunna ha en egen åsiktoch driva frågorna på ett mera offensivt sätt än vadEG tänker göra. EG skall införa förbud ,om alternativa metoder finns, vilket kanske inte allsär säkert.Anf. 208 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har inte särskilt mycket att tilläggatill den synpunkten. Det är bra att debatten gårvidare och att vi kan begränsa användningen avförsöksdjur i all den utsträckning som är möjlig.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:747 om farligakemikalier i barnmatAnf. 209 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder den avser attvidta för att säkerställa att barnmat är oskadlig.Inledningsvis vill jag klargöra att denforskningsrapport som till i sin fråga är en debattbok, skriven aven lekman. Boken har ännu inte kommit ut så jaghar inte kunnat ta del av innehållet. Enligt hävdar författaren att det skullekunna finnas ett samband mellan å ena sidan detökande antalet allergiska barn, och möjligtvisockså antalet barndiabetiker, och å den andra sidanrestsubstanser av kemikalier i livsmedel. Det finnsenligt vad jag har inhämtat ännu inte någotvetenskapligt påvisat samband, men det ärnaturligtvis ändå mycket viktigt att vi äruppmärksamma på de risker miljöföroreningar förmed sig och vidtar nödvändiga åtgärder.Miljöförorenande kemiska ämnen finns i markenoch luften, och risken för att dessa föroreningaroavsiktligt tillförs ett livsmedel finns i alla steg iproduktionen, från odling av växter elleruppfödning av djur, till förpackning eller annanhantering av den färdiga produkten. Ävenförpackningsmaterial kan naturligtvis vara enriskfaktor i detta sammanhang.För miljöförorenande ämnen som kan befarasförekomma i halter som kan innebära hälsoriskerbör vi ha gränsvärden. Dessa gränsvärden skall intefå överskridas. Det är mycket angeläget att viförsöker minska förekomsten av alla förorenandeämnen i miljön. Detta gäller också halter avkemiska ämnen utan hälsomässig betydelse.Vi har gränsvärden för bly i de flestalivsmedel, inkl. barnmat, för kvicksilver i barnmat,fisk och fiskprodukter och för PCB (polykloreradebifenyler) i animaliska livsmedel. Gränsvärdena förbarnmat är lägre än för övriga livsmedel. Inom deninternationella organisationen , har lagts fram ett förslag tillgränsvärde för kadmium i spannmål och ärt- ochbaljväxter. konstateradenyligen att det finns skäl att minska tillförseln avkadmium till åkermarken i på grund avrisken för negativa hälsoeffekter. Livsmedelsverketplanerar därför att införa ett gränsvärde förkadmium i enlighet med Codex förslag.Åtgärder för att minska förekomsten av kemikalieri miljön och tillförseln av miljöförorenande ämnentill mark, luft och vatten är mycket angelägna.Riksdagens beslut med anledning av regeringensproposition om riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling (prop. 1992/93:180) är ett led iett kontinuerligt arbete för att förbättra miljön.Anf. 210 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Bokenhar kommit ut. Jag fick den men har intehunnit läsa den. Men jag har tittat i den så passmycket att jag har kunnat konstatera att vadförfattaren har gjort är att plocka ihop resultat frånen mängd forskningsrapporter som visar bl.a. attdet finns giftrester i barnmat. Det är ett av demindre avsnitten i boken. Författarensutgångspunkt är bl.a. att påpekade att cancer nu är dennäst vanligaste dödsorsaken hos barn och att enaustralisk forskare har pekat på sambandet mellanen mängd olika sjukdomar som ökar i denindustrialiserade världen hos barn: allergier, astma,diabetes och liknande.Vi är helt överens om allt det som ministern pekarpå när det gäller de miljöförorenande ämnena imark, luft och liknande. Men faktum är attlivsmedelsindustrin också använder en delkemikalier, med tillstånd. Det finns någonting somkallas för kemiskt modifierade tillsatser ibröstmjölksersättningen exempelvis, och kalilutfrån i används för att rätta till pH-värdetför vissa produkter för barn.Författaren pekar på att om man sammanställeralla dessa rön som kommer från en mängd olikahåll, kan man inte bortse ifrån att det kan finnas ettsamband.Även om jag förstår att inlägg iTT var klippt, så tycker jag nog att man svaradelitet kortfattat på de frågor somgäller den här oron.Jag undrar vad ministern avser att vidta för åtgärderför att klarlägga situationen.Anf. 211 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag i grunden har olika uppfattning i sakfrågan.Det finns alltid risker med främmande ämnen ilivsmedel. I barnmat är det naturligtvis särskiltkänsligt, eftersom barn är särskilt känsliga. Därförkrävs åtgärder för att motverka farliga halter.Eftersom vi är osäkra på vad som kan hända börman även sträva efter att få bort sådana främmandeämnen som man visserligen inte bedömer somdirekt farliga.Jag tycker själv att det arbete som görs går åt rätthåll. Det är fråga om att gå vidare med gränsvärdenför att öka kontrollen, men kanske framför allt attvi totalt sett arbetar för att minska mängden gifteroch föroreningar i miljön, för att på det sättet få nerden totala mängden som människor kommer ikontakt med.Anf. 212 ():Herr talman! Jag är övertygad om att vi är överensi det mesta, men ändå!Låt oss ta ett enkelt och tydligt exempel. Ca 20 %av det färgade lösgodis som säljs, och som ju barnäter väldigt mycket av, innehåller i Sverigeförbjudna färgämnen. Detta har varit känt enlängre tid och debatteras från och till.Livsmedelsverket har inte gjort vad man harförväntat sig.Jag får en känsla av att man tittar på varje ämne försig i stället för att se den sammanlagda effekten.Jag tänker på att små barn inte kan tåla så mycket.Jag tror inte vi kan skylla de ökade allergierna,barncancer och annat på det som kommer utifrån.Vi är tvungna att även titta på maten. Det är särskiltviktigt när vi nu går in i ett närmare EG-förhållande. Då blir vi ännu mer osäkra på vad detär för mat vi får in.Anf. 213 Jordbruksminister ():Herr talman! Den barnmat som jag tror att åsyftade i sin fråga är mestangelägen. Låt mig dock gärna erkänna att jag intehade tänkt på fenomenet lösgodis i det härsammanhanget.Det kan möjligen vara befogat att ta även det tillnärmare granskning. Det är ju inte alldelesnödvändigt, och det är kanske inte heller alltidproducerat av de allra mest lämpliga råvarorna.Anf. 214 ():Herr talman! Det var kanske inte riktigt sjyst avmig att ta upp lösgodis som exempel, eftersomfrågan gällde framför allt barnmat på burk. Men jagtog det som exempel på att det glider omkring enmassa ämnen i saker som barn stoppar i munnen.Vi vet också att märkningen är svårgenomskådlig.Vissa av de ämnen som används vid tillverkningenoch som inte borde lämna några restprodukterlämnar ändå restprodukter, men behöver inte angespå förpackningen. Det innebär att man inte genomatt försöka läsa innehållsförteckningen kan kommaunderfund med vad produkten innehåller.Jag tycker det vore värt att göra en särskildgenomgång av speciellt barnmaten för att se om detdär finns något att göra för att minska antaletsjukdomar hos våra små barn.Anf. 215 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig bara kort konstatera att jagär övertygad om att gränsvärden på vissa ämneninte löser hela problemet. Mycket små halter avvissa ämnen kan vara farliga även om det inte ärmöjligt att upptäcka dem överallt.Därför tror jag att den allra viktigaste åtgärden somvi långsiktigt måste arbeta med är att försöka att haså litet av dessa ämnen som möjligt i miljön runt omoss.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1992/93:751 ombekämpningen av tuberkulos hos hjortdjurAnf. 216 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att förorda förbekämpningen av tuberkulos i hjorthägn.I maj 1991 påvisades i Sverigetuberkulos i ett hjorthägn. Därefter har ytterligarenågra tuberkulosinfekterade hjorthägn påvisats.Bekämpningen av sjukdomen sker med stöd avepizootilagen (1980:369) och har skett genom attalla djur i tuberkulosinfekterade hjorthägn haravlivats och destruerats.Jordbruksverket har i en skrivelse till regeringenden föreslagit att en särskildlagstiftning om tuberkulos hos hjortdjur införs.Som skäl anför verket bl.a. att djurhållningensstruktur medför svårigheter att bekämpasjukdomen och att en bekämpning med stöd avepizootilagen innebär orimligt höga kostnader förstaten.Mot bakgrund av remissutfallet i ärendet uppdrogregeringen åt attbl.a. efter samråd med ,och berördanäringsorganisationer göra en bedömning avremissinstansernas synpunkter och förslag.Jordbruksverket har redovisat uppdraget den 17maj 1993 och därvid föreslagit vissa ändringar i sittursprungliga förslag till lagstiftning. Tuberkulos ären allvarlig sjukdom och ärendet bereds därför medförtur inom regeringskansliet.Anf. 217 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag har ställt frågan motbakgrund av den situation som råder efter de fallav tuberkulos på hjort i hägn som har konstateratsunder i . Oron är stor hoshjortägarna, och det finns en rad skäl för den oron.För det första kan man nu tyvärr konstatera attsjukdomen har kommit in i landet på grund avbrister i tillämpningen av epizootilagen.Uppenbarligen har smittan kommit till medimporterade hjortar från --1988. Denimporten stoppades inte, trots varningar om attsmitta fanns i varifrån djuren kommit.För det andra är ersättningarna till drabbadehjortägare ännu inte -- efter gjordsanering -- slutreglerade.För det tredje verkar sättet att slå ut helabesättningar urskillningslöst och gräva ned köttetfrån även många helt friska djur till höga kostnaderför staten väl drastiskt.Enligt svaret anser att dennadjurhållning har en sådan struktur att det är svårtatt bekämpa den med tillämpning av epizootilagen.Det verkar litet oroande med en sådan uppfattning.Efter remissomgången verkar det trots allt som omvissa ändringar är på gång i Jordbruksverketsinställning. Jag vill därför fråga vilka ändringar somdet är fråga om.Vi kan nu konstatera att näringsidkarna i vissa fallhar fått totalstopp för försäljning av livdjur, bl.a. pågrund av misstänkt smitta. Andra har mist ettviktigt näringsfång, och ersättning från staten förgjorda ingrepp tar för lång tid.Vad avser statsrådet att nu göra för att snabbtkunna tillrättalägga detta? Kommer regeringen atttillrättalägga detta inom epizootilagens ram? Närbedöms den beredning som regeringen nuskyndsamt, tack och lov, tänker göra leda till ettförslag som kan sättas i sjön?Anf. 218 Jordbruksminister ():Herr talman! Detta är en ganska oroandeutveckling som har uppstått ungefär på det sätt somIngvar beskriver, dvs. sannolikt genomimporterade djur och på grund av att man från olikahåll har varit oförsiktig.Jag ser framför mig att regleringen aversättningarna till de drabbade nu är på väg, och jagutgår från att det inte skall dröja länge förrän dessagamla fall är utredda.När det gäller frågan om epizootilagen skall jagbara ange min egen principiella grundinställning.Det är utan tvivel på det sättet att hjortdjuren --alltså besättningar av djur i hägn som har byggtsupp , delvis under överinseendeoch påhejat av samhället -- har blivit sjuka på ettsätt som innebär att det faller under epizootilagen.Jag anser därför att det är osäkert om man då skalländra på reglerna för epizootilagens giltighet i justdetta fall.Ingvar frågade sedan när beredningen kanbli klar. Jag kan bara påpeka att uppdraget har tagiten , eftersom remissomgången blevkomplicerad på grund av att det fanns olikauppfattningar och man har fått ha ytterligare enremissomgång. har jag fått in tillräckligt medmaterial, och det kommer därför inte att dröjalänge förrän vi är färdiga.Anf. 219 ():Herr talman! Jag tackar för beskedet attersättningarna är på väg. Jag förstår också attjordbruksministern har en sund inställning när detgäller epizootilagen och att den bör tillämpasframöver. Jag hoppas att han kan hävda dettaloppet ut.Jag vill ställa en fråga. Varför kan man inte tänkasig att tillämpa en bekämpning på ett sådant sätt slår ut alla djur som är sjuka eller som dör,obducerar dem, besiktigar allt kött vid slakt ochanvänder det som är okej, eftersom man då sparmycket pengar? Sedan kan man införa ettobligatorium när det gäller att tb-testa djur somsäljs från ett hägn till ett annat. Man får alltså intesälja djur. Det är ett förslag som jag skulle viljaframföra till statsrådet. Jag vill gärna höra hanssynpunkter på dessa tankegångar. Detta skullealltså kunna ske på det gamla sättet till rimligakostnader med ett gott resultat som följd.Anf. 220 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag skall under pågående beredninginte gå in på detaljerna om hur ett beslut såsmåningom kan se ut. Men låt mig bara nämna attvi, såväl under remissomgången om det förstaförslaget som efter det att remissvaren angåendedet andra förslaget har kommit in, har fåttsynpunkter från olika håll, bl.a. frånHjortavelsförbundet. Jag kan bara konstatera attIngvar här föreslagna åtgärder stämmerganska väl överens med dem som har föreslagitsfrån . Jag misstänker att mandär har ganska god praktisk erfarenhet, varför endel av synpunkterna därifrån naturligtvis kan vägasin i ett kommande förslag.Anf. 221 ():Herr talman! Det gläder mig att höra attjordbruksministern också vill ta hänsyn tillexperterna när det gäller den här saken. De kandetta, och man bör nog lyssna ordentligt på dem.Annars står vi inför risken att den satsning som hargjorts för att hålla flera marker öppna genom attanlägga hjorthägn förspills. Det vore olyckligt förSverige om en sådan viktig näring slogs ut och mansedan fick importera hjortkött från andra ländersom kanske inte har den kontrollen.Anf. 222 Jordbruksminister ():Herr talman! I samband med 1990 årsjordbrukspolitiska beslut, som byggde på att viskulle ställa om en hel del mark till annananvändning och mer extensiv användning eller tillannat än livsmedel, kom frågan om extensiva betenav olika karaktär upp, där även hjorthägn, är ettintressant alternativ. Det kan vara ett sätt attmiljömässigt korrekt, med en extensiv hantering,producera högvärdigt kött. Det vore därför skadaom denna produktion inte skulle kunna fortsätta.Jag avser att anstränga mig för att nu snabbt få tillstånd bestämmelser, så att vi kan hantera frågan.Anf. 223 ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Det ärglädjande.Jag vill ställa en sista fråga: att få del av förslaget, eller kanregeringen själv fatta det?Anf. 224 Jordbruksminister ():Herr talman! kommer säkert pånågot sätt att få del av det. Men jag utgår från attdetta kommer att vara en fråga som regeringen kanhantera, så att beslut kan fattas även om riksdageninte har session.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1992/93:748 omstrandskyddetAnf. 225 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom regeringen kommer att föreslå ytterligareförsämringar i strandskyddet.Låt mig inledningsvis framhålla att regeringen fördet första inte har fattat något beslut om dispensfrån strandskyddsbestämmelserna och för detandra inte föreslagit ändringar i lagstiftningen idenna fråga, vilket frågaantyder.Regeringen har gett länsstyrelserna i ,och medel för projektrörande strandskydd och översiktsplanering iglesbygder. Regeringsuppdraget har gällt att inomramen för gällande lagstiftning undersökaförutsättningar för att uppföra permanent- ellerfritidsbebyggelse i glesbygden i inlandet, därtillgången till sjöar och andra vattendrag är riklig.Statens naturvårdsverk har utifrån delslänsstyrelsernas rapporter i denna fråga, dels egnaerfarenheter funnit att en differentieradtillämpning av strandskyddsbestämmelserna kananvändas i sådana områden.Jag vill i detta sammanhang framhålla attregeringen i uppdraget till länsstyrelserna särskiltbetonat det stora värdet av att strandområden somär tillgängliga för allmänheten med allemansrättkan bevaras oexploaterade på både kort och långsikt. Vissa begränsade strandområden bör dockkunna tas i anspråk för bebyggelse utan att dennahuvudregel rubbas.Sammanfattningsvis är mitt svar till Inga-BrittJohansson alltså att regeringen inte har fattat någotsärskilt beslut om dispens frånstrandskyddsbestämmelserna inom vissa områden.Anf. 226 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagtänker inte strida om ord på något sätt, men detfinns i alla fall en tendens att det byggs väldigtmånga golfbanor på strandskyddade områdennumera, ärenden som har gått till regeringen efteröverklaganden.Anledningen till att jag ställde min fråga äregentligen det förslag som Miljöskyddskommitténhar lagt fram. Förslaget till strandskydd imiljöbalken innebär en viss skärpning jämfört medden nuvarande lagen. Framför allt gäller det attstrandskyddet inte enbart skall inriktas på ett skyddav det rörliga friluftslivet, utan det skall även gällade ekologiska värdena, som exempelvis denbiologiska mångfalden. Det innebär att vissaområden, som inte anses skyddsvärda enligtstrandskyddslagen, kommer attomfattas av förslaget.