prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — är dock det senastedatum då dessa stödåtgärder skall vara avveckladeenligt det s.k. som slöts 1989.Denna senareläggning av avvecklingen avprisregleringssystemet innebär att ytterligarepengar kommer att tillföras prisregleringskassan.Bl.a. detta motiverar att utskottet nu föreslår attvissa stödåtgärder för fisket skall betalas från denkassan i stället för med budgetmedel. Det gäller,som också har sagts här tidigare, t.ex.överskottshanteringen av fisk och det regionalstödför fiskare på syd- och ostkusten och på Gotlandsom också utgår för närvarande.Genom den här omfördelningen av pengar ges deti det föreslagna anslaget -- i betänkandet kallas detD 3 Särskilda insatser för fisket -- möjligheter attföreslå det statliga rationaliseringsstöd som anges ibetänkandet. Det är viktigt att påpeka att utskottetär enigt om att fiskerilånet skall avskaffas ochersättas med dessa föreslagna rationaliseringsstödoch en del övriga stöd som också har nämnts här,bl.a. stöd för fiskare vid planerat s.k. stillaliggande.Herr talman! Jag skall inskränka mig till detta ochlåta senare kommentera det somhandlar om konsumentbefrämjande åtgärder. Jagvill yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 60 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i jordbruksutskottets betänkande.Betänkandet har fått en tillfredsställandeutformning som vi har hjälpts åt med allihop.Jag vill peka på några punkter i betänkandet. Förstgäller det detta med de konsumentbefrämjandeåtgärderna och de medel som finns till förfogandeför detta. Det handlar om sompå har blivit litet mer, kanske 40 miljoner.De står till förfogande för att skapa en bättremarknad för fisk.Det är ett bra anslag med vilket man kan få fisk attbli populär mat. Det är vad det egentligen handlarom. Jag skulle vilja rekommendera ,som får ta ansvaret för detta, att t.ex samla infiskrecept. Man kan ta en sjö eller en kuststräckaoch bjuda in alla som bor där till en tävling om vemsom har bästa receptet för att anrätta gös, gädda,abborre eller lake. Jag lovar att det finns tillräckligtmånga smakfulla sätt att anrätta fisk för att denskall kunna bli en vanlig och omtyckt kost i allahushåll.Svensk gädda säljs t.ex. till Frankrike.Fransmännen anrättar svensk gädda som endelikatess. Jag vet hemifrån att gädda är något somman knappast vill äta här i . Jag tror att vikan hitta recept för all svensk fisk som gör att fiskblir populärt. Det kan t.o.m. bli lyxmat. Det ärbättre än att pruta bort svensk fisk med hjälp avrabattkuponger. Det ger ändå inte särskilt mycketpengar i hushållskassan, som säger.För fisket är det oerhört viktigt att våra EG-förhandlare når resultat som bidrar till att räddasvenskt fiske. Det är faktiskt ganska hotat just nu.Jag tror att vi med tidigare misslyckadeförhandlingar i bakhuvudet, där vi förhandlat borten ganska stor del av vår rätt till fiske i ,kan lita på att förhandlarna gör sitt yttersta för attvi skall få tillbaks mark, eller vi kanske skall sägavatten i det här fallet.Det är naturligt att utskottet förlänger tiden förnormprissystemet tills dessa förhandlingar har gettfullt resultat. Det har kds också motionerat om.Detta innebär att prisregleringskassan fårytterligare såväl inkomster som utgifter. Åtgärdenär då kostnadsneutral från budgetsynpunkt. Därvill jag framhålla, precis som har sagts tidigare, attden här reservationen från socialdemokraterna nogvar litet onödig. Jag vet inte varför man i det härfallet vill öka på budgetunderskottet. Det behövs juinte. Detta kan genomföras helt budgetneutralt.Herr talman! Jag skall inte säga mer i detta ärende,utan vi får fortsätta att bevaka dessa frågor. Kanskekommer en del av dem också att behandlas i denWramnerska utredningen.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det har två gånger sagts frånmajoritetens sida att man anser vår reservation varaonödig. Det går ändå en skiljelinje mellan våraresp. Vi har ansett att det är viktigtatt föra upp medlen på ett särskilt konto istatsbudgeten, och det har båda sidor också blivitöverens om. Dessa pengar skulle tas frånprisregleringskassan.Vi har menat att när denna kassa avvecklas, skall depengar som finns kvar överföras till statsbudgeten.Det måste vara rimligt att göra så i stället för att,som ni vill, ta så mycket pengar frånprisregleringskassan att den kanske töms. Vi vet juinte hur mycket pengar som kommer in och inteheller hur mycket som går ut som ärkvar av året.Det är här som skiljelinjen går. Jag tycker inte attdet kan sägas att vårt krav är onödigt.Herr talman! När det sedan gäller dekonsumentfrämjande åtgärderna tycker jag att detär bra att alla partier är överens om användningenav de , men det är viktigt attbetona att också konsumenterna kommer till tals iSvensk Fisk. Konsumenterna skall alltså inte pånågot sätt utestängas utan skall givetvis vara medvid fördelningen av dessa pengar och få hasynpunkter på hur de skall användas.Anf. 62 ():Herr talman! Att det svenska fisket brottas medproblem har vi fått många bevis för i inläggen underdagens debatt. Jag tycker att det kortfattat kanuttryckas på följande sätt: För mycket sill, för litettorsk. Det är i stort sett dagens problem. Jag kanockså tillägga: för stor kapacitet i fiskeflottan iförhållande till den fiskmängd som finns att tillgå.Fiskerinäringen har på många sätt uppenbaralönsamhetsproblem. Det gäller inte bara självafiskeriföretagen, utan det drabbar i sin tur ocksåmånga kringverksamheter, som transporter, isverk,varvsindustri och framför allt beredningsindustrin.Det gäller verksamheter som är direkt beroende avatt det landas fisk kontinuerligt och i tillräckligomfattning.Vi har tyvärr kunnat se att det blivit konkurser i endel fiskeriföretag. Man försöker i det längsta atträdda sina företag. Det är ju ytterst tragiskt när enföretagare på detta område måste gå i konkurs.Det är också viktigt att staten genom Fiskeriverketförsöker att hitta möjligheter att undvika detta, ochman har också gjort det genom att ge möjlighet tilluppskjutning av räntebetalningar för fiskerilån.Bankerna har också definitivt tagit ett ansvar för skall slippa konkursalternativet. Tyvärrdrabbar konkurserna ofta det nyaste ocheffektivaste tonnaget, som vi hade behövt förframtiden.Ett fiske som har fått ett uppsving under densenaste tiden i är det s.k. industrifisket.Det diskuteras mycket huruvida vi skall ha ettindustrifiske i . Jag tycker att det ärpositivt att och Östersjölaboratoriet iKarlskrona nu har fått till stånd en verksamhet därman skall undersöka fångsterna från industrifisket.Man skall ta reda på om det i dessa finns medtorskyngel och annan fisk som inte borde finnasdär.Vi har för litet torsk, och råder etttorskfiskestopp öster om . Vi hoppas attdetta tillsammans med det saltvatteninflöde somskedde i skall geförutsättningar för ett bättre torskfiske om ett antalår. Det gäller då också att tillse att det svenskafisket kan övervintra fram till dess.Den 8 juni tillsatte jordbruksministern enutredning om det svenska fisket. Jag tycker attdetta var bland det bästa som hänt på mycket länge.Det är utredningens delbetänkande som ligger tillgrund för den proposition och detjordbruksutskottsbetänkande som vi har att taställning till. Utredningen skulle gå igenom detsvenska fiskets utvecklingsmöjligheter under, som det heter, beaktande avbl.a. Europaintegration och beståndsutveckling,och den skulle även bedöma behovet av åtgärder.Det är bra att man på detta sätt lyfter upp fisket ochutreder dess möjligheter i vidbemärkelse. Det var också bra att det tillsattes enspeciell utredningsman och breda referensgrupperdels från näringen, dels från de politiska partierna.Det är också mycket glädjande att det äntligen harinrättats en riktig fiskeenhet påJordbruksdepartementet, något som vi har efterlystunder . Jag tycker att detta lyfter uppfisket till den nivå där det hör hemma. Det är enviktig näring med egen kompetens och ett eget liv,inte integrerat i andra verksamheter.Det delbetänkande som ligger till grund förpropositionen och utskottets betänkande framladesi december. Jag har tillsammans med min kollegaElving från gått igenom detta,och vi har funnit fyra detaljpunkter som bordejusteras i propositionen, vilken vi i övrigt tycker äralldeles utmärkt. De fyra punkter som vi tar uppkan kanske tyckas vara smådetaljer, men för demsom är berörda av det beslut som vi kommer attfatta här , dvs. för fiskarna längs hela densvenska kusten, är detta detaljer av utomordentligtstor betydelse.Låt mig först bara säga som en allmän kommentartill betänkandet att det är mycket positivt att det är istort sett enhälligt. På de punkter där reservationeravgivits föreligger, som jag uppfattar det, inte någrastörre avvikelser utan bara mera detaljmässigasådana. Man är enig om inriktningen för fisket iframtiden.Det är viktigt att försöka få till stånd en bredpolitisk enighet om denna näringsgren, sombetyder så mycket för att hålla många kustbygdervid liv. Den är på många orter den kanske endautkomstmöjligheten, eftersom alternativsysselsättning saknas.I propositionen och i betänkandet finns mångaviktiga förslag, som vi tycker är utmärkta. Detgäller bl.a. förändringarna av fiskerilånensutformning , skrivningarna omskrotningsbidrag och stillaliggande.De fyra punkter som vi tar upp i vår motion gällerEES-avtalet, enligt vilket prisregleringssystemetskall ges en annan utformning. Man trodde tidigareatt skulle träda i kraft dettaår, men vi menar att det inte alls är säkert. Man böri stället vänta med att förändra regleringssystemettills vi kommer fram till det datum när EES-avtaletverkligen träder i kraft, alternativt , dåEG--träder i kraft.Våra önskemål har på denna punkt tillgodosetts avutskottet, vilket vi tycker är positivt. När det gällerkonsumentfrämjande åtgärder föreslås att ca 30miljoner kronor skall komma till del.Våra synpunkter på detta i motionen har blivittillgodosedda. Jag vill anknyta till det som KajLarsson tidigare sade, nämligen att detta utslagetpå alla svenskar motsvarar per person.Jag brukar när jag kommer till någonlivsmedelsaffär här i roa mig med atttitta på fiskpriserna, och jag har noterat att man för3 kr får torskfile, vilket inte är särskiltmycket. Alternativt kan man få knappt 1,5 hektofärsk orensad sill. Det är fråga om en mycket litenutgift för den enskilde.Därför tycker jag att det är utmärkt att överföramedel till att användas till eninformationskampanj, där man berättar om vilketbra livsmedel den svenska fisken är och hur mycketden kan användas till. Här är vi motionärer ocksåtillgodosedda.När det gäller överskottshanteringen ochbekostandet av denna, liksom det regionala stödetpå till syd- och ostkusten, är viglada att utskottet även där har följt vårt förslag,dvs. att dessa pengar inte skall belasta de medelsom annars skulle användas för fiskerilånen.Vi tycker att det är positivt att man på detta sätt tartag i de här frågorna och beaktar de synpunktersom har kommit fram.Låt mig så kommentera något som vår kollega frånNy demokrati sade i debatten här. Han krävdenågonting som motprestation av fiskare i planeratstillaliggande. Jag kan upplysa om att i Blekingelän, där vi har besvär med sysselsättningen blandfiskare, har gått in och ordnatkurser för fiskare som ligger still och inte kanbedriva något fiske. Det finns kurser i redskapsläraoch datateknik, och de som inte vill gå kurser kanfå som beredskapsarbete att städa i hamnarna.Jag tycker att det är ett alldeles utmärkt initiativ,och det innebär att det också ställs krav på fiskarnaatt förkovra sig och gå vidare i sitt eget yrke.Det är fantastiskt positivt att få en motiontillgodosedd i alla fyra hemställanspunkterna, herrtalman. Jag har inte varit med om det tidigare, ochdet är väl sällan någon förunnat att så sker. Jagtycker att det är positivt att det finns en politisk viljatill bra beslut som ger det svenska fisket rättvisamöjligheter i ett internationellt perspektiv införframtiden.Nu ser vi fram emot att få till stånd enskärgårdsutredning. Vi ser fram emot att det fattasbeslut i en eller annan riktning om ny fiskelag ochenklare fiskebestämmelser. Vi ser fram emot attPer fiskeutredning underåret skall komma med sitt slutbetänkande, somföljer upp det betänkande som ligger till grund fördagens debatt här i kammaren.Jag har också fullt förtroende för att fisket får enbra belysning i de pågående EG-förhandlingarna.Även om problemen kan tyckas torna upp sig, serjag i alla fall positivt på svenskt fiske och dessmöjligheter och på den kompetens som näringenbesitter. Man skall kunna se framtiden an medtillförsikt, herr talman.Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Inrättande av nationalparkFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU22 Inrättande av (prop. 1992/92:205).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkanden JoU20, JoU21 och betänkande JoU20Mom. 1 (en långsiktig strategi för anpassningen avdet svenska jordbruket till EG:s gemensammajordbrukspolitik)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 14för reservation 1 av . 3 (anpassningsåtgärder inomanimaliesektorn)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot127 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4 (uppdraget till m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (industrins råvarukostnadsutjämning,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot126 för reservation 4 av m.fl.Mom. 13 (stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra )Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot130 för reservation 5 av m.fl.Mom. 16 (principerna för Norrlandsstödet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 21 (rådgivningen till jordbruket)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot128 för reservation 7 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutkottets betänkande JoU21Mom. 15 (finansieringen av anslaget till stöd tillfiskare på syd- och ostkusten och på )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 18 (motprestation för ersättning vidstillaliggande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU22Utskottets hemställan bifölls.9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 5 maj1992/93:659 av () tillsocialministern om behörighetsregler försocionomer m.m.:Riksdagen beslutade om ensamlad översyn under parlamentarisk medverkanav legitimations- och behörighetsregler för olikayrkesgrupper, bl.a. för socionomer. Regeringen hardock ännu inte påbörjat denna översyn.Samtidigt urholkas kompetensen i t.ex. socialtarbete på olika sätt. Det förekommer attkommuner anställer socialsekreterare utan adekvatutbildning. Kvaliteten i socialt arbete riskerar pådetta sätt sänkas och barn och vuxna som behöverbistånd riskerar möta socialsekreterare som intehar kunskap och rutin. Rättssäkerheten kanäventyras.Människor har rätt att få möta tjänstemän medadekvat utbildning inom t.ex. . Motdenna bakgrund vill jag fråga socialministern omhan avser att påbörja den översyn av behörighets-och legitimationsregler som beställt.1992/93:660 av () tillförsvarsministern om bruk av anabola steroiderbland värnpliktiga:Användande av anabola steroider innebär storarisker för såväl fysiska som psykiska negativabiverkningar. Det har från flera hålluppmärksammats att bruket av steroider bland devärnpliktiga är omfattande och att det ökat. Dettatogs bl.a. upp i tidningen ,där en inskrivningsläkare på ett mycket oansvarigtsätt försvarade bruket av preparaten. Bruket avanabola steroider måste enligt min mening på allasätt motverkas. I all synnerhet gäller detta i enmiljö som den militära, där användningen avpreparaten innebär en säkerhetsrisk, då detta kanleda till försämrat omdöme och psykiska problemsåsom bl.a. ökade aggressioner. Förekomsten avanabola steroider på våra regementen kan enligtmin mening inte tolereras. Att motverkaanvändningen ställer naturligtvis också krav på rättattityd bland alla ansvariga inom försvaret.Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för attkomma till rätta med bruket av anabola steroiderbland värnpliktiga?1992/93:661 av () till näringsministernom varvsindustrin:Jag har till årets riksdag lämnat en motion omfortsatt stöd till den varvsindustri som finns kvar ilandet. Jag lämnade dessutom förslag till olikaalternativ till stöd som borde vara realistiska.I debatten om motionen sadenäringsministern bl.a. att det finns skäl att följautvecklingen mycket noga, detta för att se om detkan behöva göras något långsiktigt förmånligt förbranschen. Jag meddelade i debatten att ett företagi branschen redan gått i konkurs. harockså i gått i konkurs och etthundratal anställda mist sina jobb. EG-ländernahar ju här gått före och gett stöd av olika storlek tillsin varvsindustri.Nu finns det varken tid eller skäl att vänta längre.Tycker inte näringsministern att vi nu måste göranågot aktivt för att rädda det som räddas kan?1992/93:662 av () tillfinansministern om boendesubventionerna m.m.:Arbetare, långtidsarbetslösa och ensamståendemed barn förlorar mest i köpkraft de närmasteåren. Detta är enligt slutsatsen i enanalys som gjorts inom . Dehögavlönade klarar sig betydligt lindrigare undan.I stort sett alla är överens om att det fordrasuppoffringar. Oenigheten gäller hur bördorna skallfördelas. Departementets analys bekräftar, omEkots uppgifter är korrekta, Socialdemokraternaskritik av regeringens politik. En rad viktiga frågorskall avgöras , t.ex.boendesubventionerna. Med analysen som grundmåste rimligtvis slutsatsen bli att man inte kan läggaytterligare bördor på dem som redan bor dyrast.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta medanledning av den analys som gjorts inomdepartementet?1992/93:663 av () till statsrådetBo Lundgren om bostadsrättsföreningarnasekonomiska problem:Det finns ungefär 100 000 familjer som bor ibostadsrätter uppförda --1992.Över hälften av dessa föreningar löper risk att gå ikonkurs kring mitten av om inget görs.Kommunala borgensåtaganden kommer att drabbaskattebetalarna, kreditförluster kommer attförstärka bankkrisen och många får sin personligaekonomi spolierad.Orsaken till denna situation är att mångabostadsrättsföreningar har stora skulder som inteamorteras. trappas räntebidragen ner,och det finns inga äldre årgångar i en förening attfördela kostnadshöjningarna på.Årsavgifter på per m2 är inte ovanliga,som föreningen har en skuld på 10 000 krper m2, och amorteringen är nära noll. Närräntebidragen avvecklas är skulden kvar. Tillskillnad mot har inte en hög inflation''amorterat'' ned skulden, utan den ligger kvar somen tickande skuldbomb. När detta problem blirsynligt på allvar kommer antalet konkurser att stigakraftigt.Min fråga till statsrådet är därför:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attförhindra stora problem framöver för landetsbostadsrättsföreningar?10 § Kammaren åtskildes kl. 15.47.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 27 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.