prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Manskulle slippa att ansöka om tillstånd för att göraavdraget. Man skulle helt sonika bara lämna in enkopia av fakturan med sin deklaration och krävaavdraget. Det är ganska lätt -- man behöver inteansöka om någonting.Sedan kan man givetvis utforma regler för vadavdragskostnaden skall innefatta vad gällermaterialkostnader. Man kanske inte kan köpa enTV. Det är regeringens sak att utforma reglerna.Regeringens förslag minskar inte den svartasektorn. Det är fortfarande lönande att göra jobbensvart. Jag tror inte om jag skall vara ärlig att detskapar speciellt många nya arbetstillfällen -- dettror jag inte.Jag vill påpeka några fördelar med det avdrag somvi föreslår. Om man gör ett avdrag på låt oss säga35 i runda tal och har en marginalskatt på50 % betyder det att staten tappar iskatteintäkter. De pengarna går ju tillbaks tillstaten på ett eller annat sätt. Jag som småföretagarebetalar sociala avgifter, moms och löneskatt. Vi fårinte heller glömma att produktionen av materialökar om man genomför den fulla avdragsrätt somNy demokrati vill ha. Det gäller målarfärg,elkablar, rör, trävaror m.m. De leden sätts också igång.Ny demokratis förslag skulle slå mycket, mycketbra. Det är klart att det kostar litet mer, men hurmycket skulle vi inte få in i andra ändan? Ni här ikammaren vet att 10 000 arbetstillfällen kostaromkring 2 miljarder för samhället oavsett ommänniskorna är produktiva eller icke produktiva.Socialdemokraterna vill, trots ett katastrofaltbidragsberoende i , ytterligare utvecklabidragssamhället. Det tycker jag är konstigt när viser hur bidragen har bidragit till att få samhället påfel kant. Var och varannan människa är beroendeav bidrag, och då vill Socialdemokraterna slänga inett bidrag till. Det tycker jag är märkligt, får jagsäga.En nackdel med Socialdemokraternas förslag är måste söka bidraget för att få det. Det gör attdet måste finnas en stor tungrodd apparat föradministrativa åtaganden på Riksskatteverket.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till Nydemokratis reservation nr 2.Anf. 157 () replik:Herr talman! Jag vill erinra om syftet medåtgärderna. Det är för att skapa sysselsättning inombyggsektorn som man skall ta till dem. Jag tror attett bidragsystem skulle ge betydligt störrestimulanseffekter än ett avdragssystem. Det finnsett bidragssystem i som betecknades somsuccé när det infördes.Det finns en fördel med att ha ett bidragssystem istället för ett avdragssystem. I förra debattenyttrades att avdrag ger effekt därför att viljan attgöra avdrag sitter i själen, men det var just deattityderna som det gamla skattesystemet hade lärtoss. Det satt i själen att vi skulle göra avdrag.Därmed fördärvade vi skattesystemet. Det blevtotalt odugligt. Det var också de attityderna som visträvade efter att bryta när vi byggde upp ett nyttskattesystem.Därför är det när vi genomför sådana här tillfälligaåtgärder viktigt att vi lägger dem utanförskattesystemet, och inte säger att vi skall lösa alltingmed nya avdrag i skattesystemet. Denna tillfälligaåtgärd bör vi i stället göra med bidragssystem.Bidragsmodellen kommer att ge betydligt störreeffekter -- det finns det exempel på.Anf. 158 (nyd) replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort.Nackdelen, , är att man måste sökadetta bidrag. Det skapar merjobb förRiksskatteverket. Ny demokrati har föreslagit ettavdrag och klara regler ut till folket, så att vem somhelst kan göra ett avdrag per fastighet och år. Dåvet man hur spelreglerna är. Allt man somprivatperson behöver göra är att lämna in fakturanihop med deklarationen, klart och tydligt, ochhävda att man vill göra ett avdrag.Ny demokrati går ytterligare ett steg längre änSocialdemokraterna i betänkandet.Anf. 159 ():Herr talman! Det talas om skattereduktion för vissareparationsarbeten. Den här frågan gäller somGunnar sade i grunden att vi skall försökage byggnadsarbetare arbete. Det beklagliga är attvi tvingas tillgripa hastiga, tämligen improviseradeoch tämligen oövervägda åtgärder för att man intehar bedrivit en långsiktig politik.Vi säger att vi fick en för stor byggsektor medfelaktig inriktning. Det är politiska fel som ärbegångna. Hur skall vi göra för att fasa nedbyggsektorn till rimligare omfattning? Den är förstor och måste minskas.Egentligen borde politiker titta efter var ibostadsbeståndet det finns brister. Var finns detbrister i fastighetsbeståndet? Vi skulle åtgärda demi första hand.Jag tror att några av de allvarligaste bristerna finnst.ex. inom skolområdet och på barnstugesidan. Därfinns det en hel del fastigheter med mögelskadoroch dålig ventilation som nyttjas av barn ochungdom. Det finns äldre fastigheter som, trots dengoda boendemiljön i , inte utgör någon godbostadsmiljö.Vi skall tänka på att skattepengar inte är våra egnapengar utan andras. Det är gemensamma pengarsom vi politiker anser att vi har rätt att förfoga över.Dessa pengar borde användas där man kan räknamed att de som betalat in pengarna till någotgemensamt ändamål får största möjligagemensamma nytta av pengarna. Så skullenaturligtvis politiker med framförhållning hanteradessa frågor.Nu har inte politikerna i regeringenframförhållning i den här frågan. De hanterarproblemen på annat sätt. De får ett hugskott, en idé,en tanke: Låt alla och envar få reparera litet grand!Någon kanske vill ha en ny altan, någon kanske villha en bastu, någon kanske vill måla om huset osv.De strör ut skattebetalarnas pengar till allmännaändamål, och de har inte någon riktig uppfattningom vart de tar vägen.Det är ingen bra politik. Så skall man inte hanteraandras pengar. Jag tycker inte att människor harnågon som helst anledning att bekosta en bastu tillmig. Jag tycker inte det. Den tycker jag att jag skallbetala själv, om jag har lust med det. Det är minprincipsyn i den här frågan.Men är vi där vi är. Något skall göras för attskapa arbetstillfällen för arbetslösabyggnadsarbetare. Det har uppstått en majorietetför förslaget, och vi får hantera situationen som dennu är. Man kan föreslå ett avdragssystem eller ettbidragssystem.Jag är ingen anhängare av den storaskatteomläggning som Socialdemokraterna drevigenom. Jag var motståndare till den på grund avdess dåliga fördelningseffekter. Men vissa poängerfanns i skatteomläggningen. Det fanns t.o.m.ganska stora poänger: idén om enhetlighet, idén omraka system och om att man skulle ta bortavdragssystemet. Det var goda principer.Det är märkligt att de som stod bakom reformen nuriver och rafsar så mycket som möjligt för att få denatt bli så kortlivad som möjligt. Det är märkligt attjag tvingas försvara några av de goda principer somfanns i skatteomläggningen. Men det gör jag, förrätt skall vara rätt.Det är dumt att bygga in stora avdragssystem. Detgäller inte bara det här särskilda fallet. Det handlarom principen att använda skattesystemet förmycket annat än för dess egentliga syfte, som är attta in skatt.Nu försöker man bedriva bostadspolitik ochregionalpolitik. Man lägger till punkt efter punkt,och till slut får man ett oformligt och ohanterligtskattesystem. Det borde skatteutskottetsborgerliga ledamöter tänka på.Det gör de inte. I stället tillämpar de en princip, ochden är dåligt genomarbetad. Man skulle kunnatillämpa felaktiga principer gång på gång, men i allafall göra det dåliga bra. Man kan i alla fall så attsäga bli bäst på att vara värst. Inte ens det har deklarat.De har åstadkommit ett system som slårfördelningspolitiskt orättvist. Det gynnar vissaboende mer än andra. Det är svårkontrollerat. Mycket talar för attdet borde avvisas. Men återigen: det bästa får intebli det godas fiende, inte ens när det ärfråga om det bästa utan bara det tredje bästa.Jag kan från samma synpunkt somSocialdemokraterna se att vi släpper igenom detfjärde bästa, med tanke på sysselsättningen. Menden borgerliga regeringen borde nog tänka efterföre nästa gång.Anf. 160 (nyd) replik:Herr talman! Jag är nog ganska överens med LarsBäckström i många avseenden, speciellt när detgäller att vi har en överhettning inombyggbranschen. Men för att det inte skall blitvärstopp har vi också kunnat gå med på en tillfälligavdragsrätt för reparation och ombyggnad, ävenför bastu, om vi nu talar ombastuaggregat.Jag är helt säker på att vårt förslag skulle skapa8 000--12 000 arbetstillfällen, om det genomförsfullt ut. Varför inte minska den drastiganeddragningen på byggsektorn litet försiktigare,med förhoppning att byggnationen skall öka litetgrand i förhållande till hur det är nu? ärbyggnationen, som sagt var, så långt ner den kankomma. Både och jag vet ju attmånga byggnadsarbetare tyvärr måste skola om sig,eftersom branschen inte kan vara så stor.Som vet har vi föreslagit etttillfälligt bidrag på 1 miljard från staten förreparation, ombyggnad och tillbyggnad av skolor.Det kanske har observerat. Jag villinte ha det här tvärstoppet för byggnationen, därföratt det är så otroligt många byggnadsarbetare ochhantverkare med familjer som kommer att fåmycket svåra problem. Därför undrar jag varförman inte kan göra ett tillfälligt skatteavdrag och fåen mjuk övergång, så att säga.Anf. 161 () replik:Herr talman! frågar varför man inte kangöra ett tillfälligt skatteavdrag. Det gör man ju.Därför förstår jag inte frågan. Vi har ju t.o.m. gåttså långt att vi nu accepterar att man gör det. Viundrar bara varför man inte valde någon av demycket bättre metoderna och formerna för det.Frågan är därför omöjlig att besvara. Man inför dethär, och vi har inte motsatt oss det. Vi kommer inteatt rösta emot det, men vi har sagt att man skulle hakunnat göra det på en rad sätt som är bättre. Mankunde t.ex. ha använt de pengar som Ny demokratioch vi ville anvisa för reparation och tillbyggnad avdåliga offentliga miljöer, som barn och ungdomvistas i. Det hade varit mycket klokare att pengarnahade använts till sådant än att törhända jag skall fåen bastu och att törhända skall få enaltan.Det hade varit bättre att pengarna hade använts tillupprustning av dåliga miljöer. Det finns mångaäldre som bor i oerhört dåliga miljöer. De har intemöjlighet att komma ner på gatan. De behöverhissar och anordningar, och lägenheterna behöverhandikappanpassas. Något parti borde ha tänkte pådet glömda , alla dessa handikappade sominte kommer ut och som bor i dåliga lägenheter.Byggnadsarbetare skulle kunna göra oerhördainsatser. I stället strör man ut pengarna generöst.Men den här regeringen är ju generös när det gällerskattesänkningar och litet allmänna gåvor. Men detär ingen bra politik.Anf. 162 (nyd) replik:Herr talman! Som jag antydde i mitt anförande ochi min replik måste man göra både--och för att detinte skall bli ett totalt tvärstopp förbyggnadsbranschen. Det går inte att ställa så mångamänniskor utan jobb.Jag håller med . Vi genomför enåtgärd, men den är inte fullgod, enligt vårt sätt attse. Man skulle gå hela vägen. Då hade manmöjligtvis skapat 10 000 arbetstillfällen och kunnatminska den svarta sektorn. ville vi avsätta1 miljard för reparation av skolor och upprustningav dåliga miljöer för barn. Det hade också skapat10 000--15 000 arbetstillfällen. Det är sådanaåtgärder som man måste göra. Jag tror att vi innerstinne är ganska överens om detta, både LarsBäckström och jag.Anf. 163 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt att vi innerstinne är överens om att något måste göras. Det är vinog alla här i lokalen.Det är just detta både--och-tänkande somkännetecknar den här regeringen. Man kan bådegöra den skattesänkningen och ha den utgiften. Detär både--och-tänkandet som har gjort attstatsbudgeten har skenat i väg.Jag har gjort vissa omprövningar under minpolitiska gärning. Jag har tagit bort många både--och för att få råd med någonting. Både--och-tänkandet skall nog bort. Särskilt allvarligt är detväl när det blir både--och-tänkande med Nydemokrati och regeringen. Då blir ju både--ochibland till farliga men för rikets finanser.Det hade varit klokt att nu styra pengarna tillombyggnad av offentliga lokaler, daghem,barnstugor, bostäder för handikappade ochbostäder för äldre. Det hade varit en förståndig ochansvarsfull politik. Det hade räddat många jobb förarbetslösa byggnadsarbetare. I stället är man merallmän och frikostig. Man strör litet pengar tillnågon och tror att det väl alltid kommer att växa utnågonting. Men jag vill återigen säga att det inte ärnågon bra politik.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 164 ():Herr talman! Det är inte länge sedan vi diskuteradeprinciperna för en skattereduktion för vissareparationsarbeten. Därför bör den här debattenkunna bli kort. Men jag måste ändå starta med attkommentera litet grand.Jag konstaterar att vi förra gången vi debatteradevar överens om att det inte var fel att utnyttjaskattemyndigheten, dess kapacitet och rationellahandlande. Det ifrågasatte inte fortsätter att prata omavdragssystem. Det är att vi använder denrätta beteckningen, nämligen skattereduktion.Det är inte fråga om någon sammanblandning medskattesystemet. Det är en enkel räkneoperation vidberäkning av den slutliga skatten. Det är i det härfallet inte fråga om att skapa något farligtavdragsberoende, utan det är helt enkelt fråga omen skattereduktion som är lika för alla.Gunnar är också litet snett ute när hanpratar om fastighetsskatt. 1994års fastighetsskatt känner vi inte till. Vi vet attallmännyttan övergår till konventionell beskattning1994. Det finns alltså möjligheter att spara på andraavdragsmöjligheter och i stället se till att man haren vinst som balanserar emot den skattereduktionsom man har möjlighet till. Det finns rätt mycketkunnande inom allmännyttan. Det försäkrar jag.Detta kommer vi säkert att klara av.Den verkligt stora som ochflera andra gör är att de tror att ett bidragssystemblir billigare. Försök bevisa det! Jag tror inte helleratt ni har tänkt på att det i vårt vanligabostadsfinansieringssystem rör sig om maximalthundratusentals ärenden . Här rör det sig omkanske ett par miljoner.Det är alldeles uppenbart att det kommer att ge ettvisst merarbete, vilket system vi än väljer. , visa mig hur man i ett bidragssystem skiljermellan fritidshus och permanentboende. Jag vet attdet har diskuterats. Det går inte attlagstiftningsvägen klara det, om man väljer ettbidragssystem.I stort sett kan man säga att bidragssystemet harprecis alla de svagheter som finns när det gällerskattereduktionen.Gunnar är mån om svenska folkets själsligahälsa. Självfallet skall vi alla vara det. Men det ärdå bidragsberoendet, avdragsberoendet, kommerin för del.Jag tror ändå att det ligger någonting positivt i denskattereduktion som vi får i det här sammanhanget.Tänk på pensionssparandet! Med nuvarandeskattesystem, skatteregler och avkastningsresultatär det inte särskilt fördelaktigt. Men ändå väljerväldigt många pensionssparandet därför att man fåren skattereduktion. Jag tror faktiskt att det liggeren poäng i detta. Annars är det rent sakligt settbättre att spara i obligationer än attpensionsspara.Socialdemokraterna vidhåller att ett bidragssystemskulle vara bättre, utan att ha några som helst bevisför detta. Påståendet att det kan göras enkelt ärnärmast en notorisk upprepning utanverklighetsförankring. Kortfattat kan konstaterasatt de problem som finns med skattereduktioneninte kan lösas genom en övergång till ettbidragssystem. Detta faktum är säkert ett avmotiven bakom socialdemokraternas beslut att inteyrka avslag utan bara ge till känna sina synpunkter.Det är ett förnuftigt och praktiskt ställningstagandesom jag har respekt för.Skattereduktionen kommer säkert att ge en mycketgod stimulans och många nya byggjobb. Det ärsannolikt bättre än ett bidragssystem. Jag tror inteheller, , att vi kan ersätta det härgenom att enbart satsa på offentliga lokaler. Detskall då till alla delar vara skattepengar somanvänds. Det är oerhört mycket privata pengar somhär involveras i sysselsättningen, eftersom bidragbara lämnas till arbetskostnaden. Vi talar här omtvå väsensskilda saker. Man kan multiplicera medtre eller fyra, där man får huvuddelen av kapitaletfrån privat håll plus materialkostnaden. Det här gårinte att jämföra. Båda sakerna är viktiga ochnödvändiga. Det är emellertid inte möjligt attersätta skattereduktionen genom att satsa påoffentliga lokaler. Det är här de mångas insatsersom kommer att ge resultat.Nu finns det ingen anledning att hårdra dennadebatt. Det viktiga är att förslaget snabbt kommertill praktisk användning. har varittidigt ute med information -- så tidigt att den intetill alla delar stämmer med dagens beslut. Jag trordock inte att det är någon större olycka. möjligt att den hantering som föreslås iRiksskatteverkets information kan vara den mestpraktiska, och då bör den tillämpas om ingapåtagliga olägenheter uppstår.Ny demokrati, , vill begränsaskattereduktionen till villor, fritidshus ochbostadsrätter och ställa alla hyresgäster utanför.Det är ett så allvarligt ställningstagande att jag intekan låta bli att påtala detta. Detta är ytterligare ettavsteg från den kostnadsneutralitet som dettidigare i har funnits en total enighet omatt det borde råda mellan olika upplåtelseformer.Valfrihet i boendet är en central fråga. Då skall inteskatter, bidrag eller andra statliga åtgärder gynnavissa boendeformer före andra.Det låter faktiskt bra när pratar om attalla kan väl få ett basbelopp. Men det går inte atthantera det här så enkelt. Tyvärr stämmer inte detmed verkligheten. Det skulle också bli alldeles förkostsamt för statens kassa.Bostadsrättsinnehavarna kan via sin förening tillfullo dra nytta av detta. Vi skapar nu inte, LarsBäckström, ett ohanterligt skattesystem. Det ärfaktiskt fråga om ett rationellt utnyttande av debefintliga resurserna. Det är kanske de endapraktiska ekonomiska möjigheterna att genomföradetta mycket omfattande projekt.Den här bastun och altanen kanske kan vara bra förden själsliga hälsan, . I så fall mötsju och i engemensam åsikt.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 165 (nyd) replik:Herr talman! nämnde tidigare att vi villbegränsa avdragsrätten till av befolkningen.Varför vill vi göra det? Jo, det är ganska naturligt.Om jag hade bott i en hyresfastighet och hyrt minlägenhet skulle jag troligen inte reparera för 35 000.Det skulle jag aldrig tänka mig att man gör om maninte äger sin bostad. Jag skulle inte reparera IvarFranzéns bil. Det skulle aldrig falla mig in. Det ärfråga om ungefär samma argument. Därför har visagt att alla som har egna hem nog är intresseradeav att reparera dem. Egnahem omfattar avboendet. Man skulle naturligtvis kunna utsträckadetta så att även de som vill kosta på en reparationav hyreshus av upp till ett basbelopp skulle kunnafår göra sådana avdrag under den här perioden.Men jag tror att det är marginellt. Jag tror inte attfolk satsar på någonting som de inte äger.Vad vill vi då göra med ett basbelopp? Jag harjobbat inom den här branschen . Jag vetatt det tyvärr är lönande för kunderna om jobbengörs utan moms. Om man skall dra av påarbetskostnaderna så ger det ingen effekt. Jag kanlova att varenda svensk sätter sig neroch funderar över om det är lönande att görareparationer med det här avdragssystemet. har de antagligen kommit på att detinte är lönande. Det är fortfarande mera lönandeatt anlita den arbetslöse byggnadsarbetaren,elektrikern eller rörläggaren för att göra jobbetsvart. Det här förslaget kommer tyvärr inte att genågot. Jag tror inte på det. Jag kan hålla med omatt det är ett steg i rätt riktning. För att stävjasvartjobben, skapa arbetstillfällen och för attundvika att friska företag som har svårt atthävda sig på arbetsmarknaden slås ut, krävs litetuffare åtgärder. Man måste då säga ja till ett sådanthär förslag och ta ett basbelopp rakt av.Anf. 166 () replik:Herr talman! Är man hyresgäst så har man valt atti första hand ordna sitt boende genom att betalahyra. Det är då uppenbart i första hand på hyransom man vill se resultat av den härskattereduktionen. Det har jag rätt till, och detkommer jag att få via min hyresvärd. Därför är dethär förslaget precis lika angeläget för den som villhyra och för den som äger sin bostad.Jag vill återigen poängtera att vi i denna kammaremåste värna om valfriheten i boendet. Vi har gjortett farligt avsteg från neutraliteten när vi bestämdeatt hyresgäster och bostadsrättsinnehavare skulleha en extra upptrappning av den garanteraderäntan, motsvarande den skattesänkning som vartänkt på kapitalskatten. Det är en ojämlikhet i dagsom är ytterst allvarlig. Om vi åstadkommer flerasådana, bryter vi mot det grundläggande ibostadspolitiken. Vi skall skapa valfrihet förmänniskor. Det är deras egna värderingar som skallavgöra vilken bostad de har. Om de vill äga en villaskall de ha möjlighet till det. De skall dock intepremieras särskilt för det. Den som vill varahyresgäst skall också kunna vara det.Det är självklart, , att vi kommer attgöra olika beräkningar av var gränsen går då mantycker att det är så pass lönsamt med svartjobb väljer det. Jag tror att svenska folket ändåkänner en icke oväsentlig tillfredsställelse över attfå göra det här på ett sätt som gagnarsysselsättningen. Kan vi då klart minskalönsamheten för svartjobben tror jag att detkommer att bli väldigt många vita jobb. Jag har dehöga tankarna om svenska folket.Anf. 167 (nyd) replik:Herr talman! Till vill jag bara säga attjag fortfarande inte tror att de som hyr sin bostadär intresserade av att kosta på fastigheten 35 000kr -- inte vanliga Medelsvensson i alla fall. Om mandäremot äger en sak är man nog ganska angelägenom att fixa till och eventuellt restaurera.Tyvärr köper de flesta svenskar den billigastevaran. Det gäller väl även mig på många områden.Jag köper inte en dyr bil om jag kan få en likvärdigbil för ett lägre pris. Folk tittar självfallet på priset.Om man väljer mellan att få ett jobb utfört och draav för arbetskostnad på 30 000 eller att få det utförtsvart utan moms för halva beloppet så väljer mandet. Inte går folk och tänker som så att nu har IvarFranzén fattat ett beslut i kammaren och då måstevi vara lojala och betala 7 000 extra för att försökaskapa arbetstillfällen. Det håller inte.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag har aldrig hävdat atthyresgästerna själva skulle reparera sinalägenheter. Det handlar omatt de via sin värd kan få sin lägenhet upprustad tilllägre kostnad, och därmed också en lägre hyra.Hyran betalar man av beskattade pengar. Det ärinte oväsentligt för hyresgästen att få en bättrelägenhet till oförändrad eller lägre hyra.Sedan måste man tänka på dem som gör dessa jobb.De svarta jobben ger varken pension ellersocialförsäkring. är man , i varje falli kärnan av byggföretagen, angelägen om att hållasysselsättningen uppe.Vi har pressade priser och en skattereduktion förden som beställer jobbet. Dessa två sakertillsammans kommer att ge en hel del nya jobb, detär jag övertygad om.Anf. 169 () replik:Herr talman! Jag förstår att de borgerliga partiernaär så rädda för ett begränsat och tillfälligt bidrag tillsysselsättningsstimulanser att man hellre offrarstabiliteten i skattesystemet. Det är vi inte bereddaatt göra. Vi skulle helst vilja slippa se denlösningen.Ivar säger att ett bidragssystem inte skullebli billigare. Vi är medvetna om att det finnssvårigheter också med ett bidragssystem, men vi ärövertygade om att det skulle vara lättare attuppfylla målen när det gäller effektiviteten istimulansen och när det gäller fördelningspolitiken,och när det gäller administrationen skulle vi nogkunna klara av de svårigheter harpekat på. Han pekade på svårigheten att skiljamellan fritidshus och permanenthus. Man skullekanske ha en decentraliserad modell. Vi hartidigare anlitat kommunerna att skötaadministrationen av exempelvis energilånen. Påkommunerna har man en god kontroll över denlokala marknaden. Den lösningen borde tilltalaäven förstår att det är besvärande för attdet bara blev två gånger fastighetsskatten om maninte har några andra skatter att betala, vilket ju ärdet vanliga hos bostadsrättsföreningar ochbostadsföretag. Han säger att då sparar man påandra avdrag. Men ett avdrag är väl lika mycketvärt var det än används.