prot · GG0963 · 1993-02-17 00:00:00 — Det äregentligen inte ett litet område befolkningsmässigt.Där bor 3,8 miljoner människor, och det är ungefäri samma storleksordning som . Om detkommer till stånd en ekonomisk utveckling på denryska sidan kommer det att finnas en avsevärdkonsumtionsbenägenhet som det finnsstora resurser i detta område.Förmodligen kommer inte att bli medlem iEG. Men som sade kommersamarbetet i och på att hastor betydelse vare sig vi hamnar utanför eller vi blirmedlemmar. Den internationella utvecklingen ochglobaliseringen av ekonomin kräver under allaförhållanden ett förstärkt regionalt samarbete.Vid den konferens i som ägde rum ijanuari behandlades frågor om samarbete påNordkalotten. Det var inte bara fråga om atthänvisa till ett bilateralt samarbete. De parter somdeltog var förutom de nordiska länderna EG samtobservatörer från , , ,, , och . Manunderstryker vikten av att stärka såväl detbilaterala som det multilaterala samarbetet, särskilti miljöfrågor. Man kräver ett aktionsprogram, somskall utarbetas med snabbhet inför det möte sommiljöministrarna skall ha hösten 1993.Min fråga är i detta sammanhang: Vilkaförberedelser gör inför det miljömöte somavser att öka skyddet för den arktiska regionen?Det avser att öka skyddet när det gäller utsläpp frånindustri, kärnkraftverk, kärnreaktorer, kanskeockså kärnvapen och skyddet mot dumpning avmiljöfarligt avfall. Vilka åtgärder vidtas förnärvarande för att förbereda konferensen ommiljön i så att den blir effektiv?Deltagarna krävde också att resultaten av studierom transporter och kommunikationer påStorkalotten skulle bli tillgängliga för alla parter.Man begärde att transport- ellerkommunikationsministrarna skulle beaktamöjligheterna för samarbete på basis av dessastudier som man vet finns och på basis av de behovav transporter som finns i det här området.Min nästa fråga är därför vilka initiativ som är pågång i regeringen när det gäller samarbete ominfrastrukturen på Storkalotten.Anf. 41 Miljöminister ():Herr talman! Det är många möten som slutar iönskemål om aktionsprogram. Vi hade sammadebatt tidigare här när det gälldehandlingsplaner. Det låter aktivt och bra.Problemet är ju ofta att det inte görs någrasamordnade ställningstaganden i dessasammanhang enbart med hjälp av uttalanden.Vi är från svensk sida beredda att föra vidare detsamarbete kring och somhar inletts i det nordiska samarbetet. De åtgärdersom vi står inför är gigantiska. Jag kan bara nämnaatt det Kirkenesmöte som åberopadesinte var det första. Det har ju också varit ettmiljöministermöte i där jagsjälv deltog.Efter studiebesök på vet jag vad det ärsom krävs och hur svårt det är att komma fram tillslutsatser och möjligheter att finansiera de åtgärdersom är nödvändiga när det gäller de gigantiskautsläppen och den gigantiska naturförstöringen däruppe i norr. Den påverkar även oss, liksom Norgeoch Finland.I den programförklaring som kommer i skallSverige redogöra för hur vi tänker fortsätta att följaupp det här samarbetet. Jag vill inte föregripadetta, men som ordförandenation har vi anledningatt prioritera bland alla dessa krav påaktionsprogram och handlingsprogram.Anf. 42 () replik:Herr talman! I statsbudgeten ligger nu 56 miljonerkronor till regeringens disposition för samarbetetmed . Jag vill minnas attäven nämns där. Det får inte bli såatt kryper ur de åtaganden vi har gjort närvi deltog i med hänvisning tillatt det finns så många andra uttalanden.Miljön på har stor betydelse förhundratusentals människor som direkt ellerindirekt är beroende av t.ex. fisket i den härregionen. Detta är naturligtvis i första hand ettnorskt och ryskt intresse. Men det är också ettsvenskt intresse att skador i och kan förhindras och att det kan vidtasmotåtgärder i den mån det redan har utvecklatsskador.Jag måste väl försöka tolka miljöministerns svarvälvilligt. Det är alltså inte frågan om att krypa urdet ansvar man har påtagit sig iKirkeneskonferensen.Anf. 43 Miljöminister ():Herr talman! Min avsikt är att tala om att definansiella behov som finns när det gäller attkomma till rätta med miljöproblemen påNordkalotten med omnejd är så gigantiska att deinte har någon som helst relation med den nordiskabudgeten. Den är ju som vi hörde här tidigare på700 miljoner danska kronor.Här handlar det om mångmiljardbelopp och återmångmiljardbelopp för att hantera denexploatering av naturen som har ägt rum i dettidigare . Därför är det viktigt att vihar dessa relationer klara för oss och är medvetnaom att det krävs prioritering här. Det är också likasjälvklart att vi har ett gemensamt nordiskt ansvarför att försöka göra det bästa möjliga av densituation som vi har ärvt.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag har inte någon tro på att dessa 56miljoner som finns nämnda i budgeten skulle räckatill några större insatser när det gäller de miljöhotsom finns. Däremot skulle de kanske kunna räckatill att stärka det samarbete mellan länstyrelsen ochde regionala organen som pågår. Där handlar det jufrämst om att kartlägga problemen och utbytainformation i större skala. Det finns också andraområden. Det gäller t.ex. att stödja utbytet avinformation om hur infrastrukturen kan byggas utpå båda sidorna om gränsen mellan ochFinland.Det är inte så, som nämnde, att vikan låta tyska intressen få någotförstahandsinitiativ eller styrande inverkan pådetta. De skall naturligtvis också vara med, men detfinns en risk att de rika fyndigheterna uppe påKolahalvön kommer att exploateras avcentraleuropeiska intressen och att transporternakommer att gå kortaste möjliga väg ner tillCentraleuropa.Det finns ett gemensamt nordiskt intresse dels attdetta leder till en industriutveckling, en förädlingav dessa rika fyndigheter uppe på , delsatt det ekonomiska utbytet gentemot norra delarnaav kan utvecklas på ett positivt sättoch att kommunikationerna kommer att kunna gåden vägen. Det behövs ytterligare studier för detta.Anf. 45 ():Herr talman! För att samarbete i politiskaförsamlingar skall bli effektivt och betydelsefulltbehövs en stark förankring hos de människor detberör. Detta gäller naturligtvis också det nordiskasamarbetet. Jag tror att man kan säga att det harfunnits en mycket stark förankring hos de nordiskafolken för detta samarbete. Vi har av naturliga skälhaft en mycket stark samhörighetskänsla.Men är vi kanske i det läget att det är viktigt attöka medvetenheten om den samhörighet som vi harpå språkområdet, på det kulturella området och ivårt sätt att se på samhället och dess utveckling.Vi talar inom utbildningsområdet mycket ominternationalisering just . Jag ser med mycketstor glädje fram emot en ökad internationaliseringpå skolans område. tycker jag att det ärviktigt att påpeka att vi här i de nordiska ländernainte får förlora det samarbete som vi under mångaår har haft på skolans område. Detta är inte någotsom behöver kosta stora pengar, utan det är någotsom ofta kan komma underifrån på initiativ frånskolorna själva. Jag tycker att det är viktigt att dettafortsätter.Internationellt samarbete mellan elever och skolorkan med fördel förekomma från högstadiet ochuppåt. Inte minst på skolans lägre stadier är detviktigt att fortsätta det utbyte som man har haftinom det nordiska området. Detta är något bör främja och fortsätta attinspirera till.Det är naturligtvis också viktigt med samarbeteinom forskningens och den högre utbildningensområden. Det är ett fint samarbete som harförekommit i dessa sammanhang.Det är vidare angeläget att vi även i fortsättningenkan förstå varandras språk, och härvidlag börskolan fortsätta att spela en roll. Det bör vara heltklart utsagt att vi skall kunna läsa och förstå texterpå varandras språk.Jag tror också att ett ökat samarbete på TV-området kan ha stor betydelse för att vi utansvårighet skall kunna förstå även varandras taladespråk. Utan att något generellt initiativ tagitssamarbetar man i många program, inte minst iandra kanaler än de officiella, mellanprogramledare från de olika nordiska länderna,något som faktiskt spelar en stor roll för att få tillstånd en bättre förståelse för det talade språket iresp. nordiska länder.Det finns alltså en hel del initiativ som egentligeninte kostar oss någonting, men som har storbetydelse för samhörighetskänslan.Det har här talats en hel del om infrastruktur, ochvi vet att regionerna får en ökande betydelse inomEG:s ram. Man har också nämnt flera typer avregioner som kommer att beröra de nordiskaländerna. Jag representerar den västra regionen,och jag har stora förhoppningar om att det skall blien satsning på infrastrukturområdet som på ettbättre sätt kommer att förbinda tre stora nordiskastäder, däribland två huvudstäder. Jag syftar på ensnabbjärnväg ----Köpenhamn.Jag tror att detta kommer att få stor betydelse föratt utveckla den västliga regionen. Där kommernaturligtvis också att behövas ökade förbindelsersjövägen.Också detta är exempel på att initiativ inte alltidbehöver tas uppifrån. Det har länge pågått ettsamarbete mellan regionala och kommunalapolitiker, näringsliv, handelskammare och andraintressenter av olika slag, där man underifrån hartryckt på för den här satsningen. Vi hoppas att dettaskall ta sig uttryck i bilaterala överenskommelsersom kan leda fram till att en snabbjärnväg kommertill stånd inom en icke alltför avlägsen framtid.En annan fråga som jag skulle vilja ta upp i dettasammanhang är möjligheten för medborgare inordiska länder att i större utsträckning engagerasig politiskt. Jag vet att denna fråga har varit uppei . Det fanns där ett medlemsförslagom att det skulle göras en utredning om att manskulle kunna få rösta även i parlamentsval, om manbehåller sitt medborgarskap när man flyttar till ettannat nordiskt land. Jag vet att rekommendationeni detta ärende har avskrivits, men jag tycker att detär mycket beklagligt.Vi arbetar i vårt land mycket effektivt för att få våramedborgare att rösta. Vi tycker att det är en stornackdel om inte en mycket hög procentandel avsvenska folket deltar i val. Det finns faktisktmänniskor som under nästan hela sitt liv bor i ettannat nordiskt land än det där de är födda och harmedborgarskap.Jag har personligen en sådan vän, en . Jagförstår faktiskt en som vill behålla sittmedborgarskap. Norrmännen har en mycket finform av nationalism -- det beror kanske delvis på attNorge är ett så pass nytt land -- och jag förstår attdenne inte är villig att uppge sittmedborgarskap, trots att han ända sedanstudietiden har bott i vårt land och verkat här. Hanär nu , och han skulle väldigt gärnavilja rösta i våra riksdagsval och även vilja aktiverasig politiskt, inte bara på det kommunalpolitiskaområdet.Jag tycker att man med nuvarande ordning förlorarmänniskors engagemang på ett alldeles onödigtsätt. Det är en brandfackla som jag skulle viljakasta ut i detta sammanhang. Det nordiska landsom först vågar ge andra nordiska medborgarerösträtt även i parlamentsval kommer att ta ett stortsteg framåt i det här avseendet, även om det skerensidigt.Anf. 46 ():Herr talman! Jag har en kort fråga till IngridNäslund: Anser att vederbörandeskall ha rösträtt både i och i ? Skallhan kunna rösta i parlamentsvalen i båda länderna?Anf. 47 ():Herr talman! Ja, varför skulle det vara så farligt,om så blev fallet? Låt oss tänka på en sådan härperson som har bott under större delen av sitt liv iSverige. Om denna person orkar följa med politiskti och önskar rösta även där, kan jag inte seatt detta på något sätt skulle vara omstörtande.Jag tror att även väl inom en ickealltför avlägsen framtid kommer att verka för skall kunna rösta både i riksdagsval och i valtill EG-parlamentet. Jag inser att parallellen inte ärfullständig, men vi kommer då att få delta i val tilltvå politiska församlingar av stor betydelse.Jag kan inte se något hinder i detta sammanhang. Imånga fall tror jag att vederbörande skulle röstabara i det land där de lever och verkar, men om deskulle rösta i båda länderna, tror jag inte att dettaskulle på något sätt förändra de politiskamajoriteterna eller vara någon stor nackdel.Anf. 48 ():Herr talman! Jämförelsen med Europaparlamentetvar inte speciellt bra. Den låg inte ens i närheten avdenna fråga. Det är en helt annan fråga.Låt mig med tanke på långautvikning fortsätta med ytterligare en fråga: Är detbara nordiska medborgare som skulle få dubbelrösträtt, eller skall det gälla för alla invandrare?Skulle vi alltså prioritera detta just här i ?Anf. 49 ():Herr talman! Jag har tänkt mig att det till en börjanskulle gälla nordiska medborgare. Sedan får vi välse om t.ex. samarbetet i EG leder till en sådansamhörighet med andra européer att vi kan tänkaoss detta även för dem. Det beror på hurkonventionella vi är eller vilka framtidsvisioner vivågar ha. Menar vi någonting när vi talar om ettnära samarbete med övriga nordiska länder ocht.ex. med EG?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Verksamheten inom betänkande1992/93:UU8 Verksamheten inom (redog. 1992/93:ER1 och skr. 1991/92:164).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.8 § Ändringar i massförstörelselagen m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU12 Ändringar i massförstörelselagenm.m. 1992/93:154).Anf. 50 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetsenhälliga hemställan.Departementet har upptäckt en mindrebristfällighet i sitt eget förslag, och med anledningdärav har jag framställt ett förslag, som liggerutdelat på kammarens bord. Det rör sig om en renteknikalitet, som inte på något sätt ändrarinnebörden av förslaget.Det särskilda yrkandet har följande lydelse:beträffande lagen (1991:341) om förbud motutförsel av vissa produkter som kan användas imassförstörelsesyfte, m.m.,att antar det i propositionen 1992/93:154framlagda förslaget till lag om ändring av nämndalag med de ändringarna attdels ingressen till lagförslaget får följande lydelse:Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:341)om förbud mot utförsel av vissa produkter som kananvändas i massförstörelsesyfte, m.m.dels att 4 § skall upphöra att gälla,dels att 1, 3, 5--6 8 och 10 §§ samt rubrikernanärmast före 3, 5, 6 och 8 §§ skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,2 a § och 5 a §, samt närmast före 2 a § och före 5 a§ nya rubriker av följande lydelse.dels tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den1 april 1993.Jag hemställer om bifall även till detta yrkande.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Tilläggsbudget betänkande1992/93:UU17 Tilläggsbudget I till statsbudgetenför /93, bil. 3 (prop. 1992/93:105delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.10 § Godkännande av avtal mellan och m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU18 Godkännande av avtal mellanEFTA-staterna och m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.11 § Viss ändring i lagen om allmännabarnbidragFöredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU18 Viss ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Tillfälliga skattelättnader föregenföretagare m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU19 Tillfälliga skattelättnader föregenföretagare m.m. (prop. 1992/93:100 delvis).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 51 (nyd):Herr talman! De skattelättnader som regeringenföreslår i skatteutskottets betänkande SkU19 är braregler för egenföretagen. Vi kommer att stödjapropositionen, men vi kommer att gå litet längre.Vi tycker nämligen att reglerna om uppskov medbetalningarna -- mot skälig ränta -- även skallomfatta aktiebolagen. Med det vill jag yrka bifalltill reservation 2 i mom. 4.Anf. 52 ():Herr talman! Den här tunga frågan,skatteutskottets betänkande 19, kan anses vara enmindre fråga: 430 miljoner. Men 430 miljoner ärändå ingen liten summa.Jag vill sätta in frågan i ett större sammanhang. Detär sant att småföretagare har detbesvärligt. Men det är ju inte bara de som har detbesvärligt. Det finns många som har det besvärligti just nu: hyresgäster, villaboende,löntagare, pensionärer, studerande. Man kannämna många grupper som har det besvärligt. Dehar det så svårt att de säkert skulle vara glada åt enpermanent eller tillfällig skattelindring. Men degrupperna har inte fått någon lindring. Genomregeringens förslag har de tvärtom fått påtagligaskattehöjningar.Regeringen uppger i sin finansplan att man harsänkt skatter med ungefär 40 miljarder. Man harhöjt skatter med 30 miljarder. Man har höjt förhushåll, konsumenter och hyresgäster, och man harsänkt för kapital och företag. Man har behandlatstatsbudgeten efter principen: orkar du det ena såorkar du det andra. Skattesänkning är till förföretag, skattehöjning för hushåll. Detta har skapatobalans i ekonomin. Det har lett till minskadefterfrågan inom hushållssektorn och storabudgetunderskott.Det är riktigt att den som har ett mindre företag ochär egenföretagare har sämre skattevillkor änaktiebolag och större företag. Den skillnaden börjämnas ut. är överens medregeringen och skatteutskottets majoritet om detta.Men skillnaden kan jämnas ut på flera sätt: Mankan öka förmånerna för mindre företag, minskaskatteförmånerna för aktiebolag eller utjämna frånbägge håll . Hur man bör göra beror påhur det allmänna skatteuttaget ser ut.Skatteuttaget på företag i är mycket lågt.Det visar undersökningar. Detförhållandet erkände redan ivalrörelsen när han i en intervju i betecknade densvenska företagsskatten som världslåg. Det erkännsockså av i deras skriftSverige, och skatterna som gavs ut i mars1992. På s. 50 kan man läsa om den totalaskattebelastningen på utdelad vinst hos individermed maximal marginalskatt, alltså efterdubbelbeskattning; man har också tagit hänsyn tilldet s.k. Annellavdraget. I var skatteuttaget40,1991. Man beräknade skatteuttaget till36,. Motsvarande siffra för EG 1991 var56,; alltså väsentligt högre i EG än i Sverige.Vi i vill att företagsskatten höjs såatt den närmar sig genomsnittet för EG. Vi kräverinte att det skall ske mitt i denna djupalågkonjunktur, men med tiden måste det ske. Detsker bäst genom att man avvecklar systemet medskatteutjämningsreserv. Vi får då ett enklareskattesystem med mindre inlåsningseffekter. Mankan styra kapitalet dit där det gör bäst nytta utanhänsyn till skattesystemets utformning.Herr talman! Visst skulle kunnatöverväga de lättnader och omperiodiseringar somregeringen föreslagit, under förutsättning attregeringen förklarat sig villig att något ökadet samlade skatteuttaget från företagssektorn --om alltså regeringen förklarat sig vara villig attfinansiera. Men det är man inte beredd att göraännu.Jag tror att muren som utgör motståndet motskattehöjningar håller på att rämna. I söndagstittade jag på TV hemma i . Då hörde jagstatsrådet tala om att man nog ficktänka sig att höja skatten något i . Jagförutsätter att han då inte tänkte på moms ellerandra områden där redan ligger högt -- detvore ju inte lämpligt -- utan de områden där skattenär låg, dvs. på företagsskattesidan.Jag erkänner att det krävs vinst i företagsvärlden.Men för vinst krävs det kunder. Det är inte skattensom är det stora hotet mot ,utan de stora problemen för småföretagen just nuär bristen på efterfrågan och bristen på krediterfrån en finansmarknad som har havererat. Det ärdet som är problemet för . Detär det problemet som vi politiker skall göra någotåt.En företagare i min hemregion sade till mig: ,vi missar inga order längre. Det finns inga order attfå. Det är det problemet som politiken skall ändrapå genom att öka den effektiva efterfrågan iekonomin.Med anledning av vad jag nu sagt, herr talman,ställer jag mig naturligtvis bakom Vänsterpartietsmeningsyttring vad gäller mom. 1 och 2, men för attförenkla voteringsordningen yrkar jag bifall endasttill meningsyttring under mom. 3.Anf. 53 ():Herr talman! Vi socialdemokrater accepterarförslaget i skatteutskottets betänkande nr 19, att geegenföretagare möjlighet att ytterligare ett årskjuta upp beskattningen av sina obeskattadereserver. Motivet är detsamma som det somredovisades i samband med skattereformen,nämligen att så länge det är aktuellt att reformerahela systemet för beskattning av egenföretagare ärdet rimligt att ytterligare skjuta upp tidpunkten föravskattningen av deras obeskattade reserver.Däremot avvisar vi förslaget att höja SURV-avsättningarna för egenföretagarna. Det äregentligen av samma skäl: Vi menar att det ärolämpligt att införa nya regler när frågan ombeskattningen av egenföretagarna är föremål föröversyn och beredning i . Så längedet inte finns någon godtagbar teknik för enuppdelning av företagets och ägarens ekonomifinns det dessutom risk att ökade skattekrediter,som ju blir effekten av en höjd SURV, leder tillökade konsumtionsmöjligheter föregenföretagaren, och därmed inte kommerföretagen till godo.Ett avslag på förslaget i den här delen innebärdessutom en budgetförstärkning med 130 miljonerkronor. Vi noterar slutligen att regeringens planerpå att återkomma med ettgenomgripande förslag till omläggning avbeskattningen av egenföretagare står i strid medden s.k. krisuppgörelsen från i höstas.Socialdemokraternas bedömning av frågan ombeskattning av egenföretagare kommer vi attredovisa när förslaget ligger på bord.Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och i övrigt tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 54 ():Herr talman! I valrörelsen stod småföretagen icentrum. Vid torgmöten och andra mötenskanderade partierna i kör att framtidligger hos dess småföretag. Vi måste ta till varaentreprenörandan. Det är i småföretagen somutvecklingen sker; det är där de nya jobben skallkomma. Det var ingen hejd på välviljan.Nu är vi mitt emellan två val. är det inte likahett -- i varje fall inte hos alla partier, inte hosSocialdemokraterna och . Framförallt inte om man ser till handling. Jag måste säga attdet totala oförståendet hos Socialdemokraterna förden här problematiken bekymrar mig våldsamt.Jag gjorde något mycket märkligt under denallmänpolitiska debatten. Jag ägnade mig nämligenåt att gå in i ett företag. Jag vände på blad ochbörjade sortera olika artiklar. Det gjorde jagegentligen bara för att tala om vad problemethandlar om. Men jag uppnådde inte någon somhelst förståelse.Bakgrunden till den proposition som vi i dagbehandlar är att någon förändring avegenföretagarnas beskattning inte genomfördes ioch med den ordentliga reformeringen i sambandmed skattereformen. Orsakerna till detta kannaturligtvis diskuteras.Jag tror inte att jag överskrider gränsen för vad somär anständigt om jag säger att det i hög gradberodde på det måttliga intresse som fanns hosSocialdemokraterna. Vi kom i varje fall överens omatt frågan skulle utredas vidare och att förslagskulle läggas fram av den socialdemokratiskaregeringen. Men Socialdemokraterna gjorde intenågonting. Vad det beror på kan man naturligtvisfråga sig. Möjligen såg Socialdemokraterna valetnärma sig och fann det mera angeläget att börja filapå sina stolta valtal om småföretagen och derasoerhört stora betydelse. Det är kanske just därförsom man inte hade tid att ta sig an småföretagensvärsta problem.Resultatet blev fortsatt orättvis behandling avsmåföretagen, och detta är obegripligt. Men det ärännu obegripligare att Socialdemokraterna senare ikrisuppgörelsen satte upp villkoret attegenföretagarbeskattningen skulle skjutas upp.Yvonne går ändå upp i debattenoch säger att det skulle vara ett brott om regeringenlade fram förslag om ett införande av en rättvisegenföretagarbeskattning nästa år.Vad regeringen försöker åstadkomma med det härförslaget är att lindra skadorna. Dessa lindrasgenom att förlängt uppskov med avskattning avreserver beviljas när det gäller nämndaföretagsgrupp. Allt annat vore oanständigt.Det vore oanständigt att först utlova ochgenomföra en skattereform och att sänka skattentill för aktiebolagen för att sedan låtaegenföretagarna drabbas av skattesatser som kanbli mer än dubbelt så höga.Även om framlagda förslag förverkligas finnsorättvisorna i skattesystemet kvar.Egenföretagarna är fortfarande missgynnade.