prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Självfallet skall det inte vara möjligtatt utnyttja statliga medel för att en viss produktionnågonstans skall slå ut motsvarande produktionnågon annanstans.Syftet med omställningsbeslutet var i stället skulle finna nya produktionsmöjligheter somskulle ge en möjlighet att använda den svenskaåkerjorden och att bevara det svenskaodlingslandskapet när produktionen pålivsmedelsområdet var fylld, dvs. när den vartillräcklig och det också fanns ett överskott.Jag tror att det som har inträffat på området vadgäller stärkelsen är ett bekymmer, men ändå ettmindre bekymmer som är mer hanterligt.Jag vill inte hålla med om attintentionerna i riksdagsbeslutet inte har uppfyllts. Iall huvudsak har säkert den tankeverksamhet somvi försökte att få i gång också kommit i gång. Dettaåterspeglas inte minst när vi för förhandlingaroch resonemang med EG om vad man kanproducera utöver livsmedel. Vid dessa kontakterfår vi ofta kommentaren att vi har hunnit ganskalångt. Vi har alltså stimulerat en tankeverksamhetoch den har i de flesta fall gett ett bra resultat. Inågot fall har den här typen av manöver inträffat,men kanske behövdes den friheten just vid dettillfället. Jag hoppas och tror att kunna känna sig ganska trygg härvidlag.Motsvarande händelser kommer inte att upprepas.Min ambition är att ingen produktion av det härskälet skall slås ut, utan att vi som EG-medlemmarom skall ha möjlighet att utnyttja vår fullakapacitet på dessa områden.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:149 omsubventionerad arbetskraftAnf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har ställt två frågortill mig med anledning av arbetslösheten iStockholm.Hon vill för det första veta om det är rätt att statensubventionerar arbetsplatser i även om detleder till arbetslöshet i Stockholm.För det andra vill hon veta vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att hindra attarbetsmarknadsinsatserna inte tvingar utstockholmarna i arbetslöshet.Bakgrunden till frågorna är enligt det nu pågår en utflyttning av industriföretagfrån och att det finns olika skäl till vill flytta. Ett skäl är att många lockas attomlokalisera sin verksamhet beroende på de bidragsom staten erbjuder. Ett av exemplen är TermofrostAB i som skall flytta till Arvika.Inledningsvis vill jag framhålla vikten av att allaregioner i vårt land har ett välutvecklat näringslivför att som helhet skall utvecklas positivt. skärpt internationell konkurrens är det viktigtatt vi tar fasta på gemensamma svenska intressenoch inte spelar ut olika delar av landet motvarandra.Regeringens arbete inriktas på att återvinnautvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi. Idet ligger bl.a. att skapa gynnsammaförutsättningar för att starta och driva företag i alladelar av landet.Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder,t.ex. sänkt företagsbeskattning och sänktarbetsgivaravgift. Vidare har regeringen vidtagitåtgärder för att stärka riskkapitalförsörjningen tillföretag genom att inrätta riskkapitalbolag ochnyföretagarlån. Alla dessa generella åtgärder syftartill att stärka existerande företag och nyföretagare,så att de expanderar och ger arbetstillfällen.För att motverka den höga arbetslöshet som viupplever har regeringen vidtagit omfattandeåtgärder på det arbetsmarknadspolitiska området.På regeringens uppdrag fördelarArbetsmarknadsstyrelsen medel tilllänsarbetsnämnderna efter dearbetsmarknadspolitiska problemenssvårighetsgrad. Fördelningen av medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär attlänsarbetsnämnden i erhållit över 3miljarder kronor under innevarande budgetår. Detinnebär att erhållit mest i helalandet. Dessa siffror visar att dearbetsmarknadsproblem har ocksååterspeglas i de stora insatser som görs inomarbetsmarknadspolitiken.De arbetsmarknadspolitiska åtgärder som nuvidtas, inte minst i form av bl.a. utbildningsinsatseröver hela landet, kommer att stärka företagenskonkurrenskraft när konjunkturen vänder.Åtgärderna är generella till sin karaktär och gällerför hela landet.På grund av att förutsättningarna att driva företagskiljer sig åt i olika delar av landet har dockregeringen och sedan lång tid tillbakabeslutat att bl.a. förbättra möjligheterna förföretagens verksamhet i vissa regioner.Det regionalpolitiska företagsstödet syftar till attstärka näringslivet i områden som harkonkurrensnackdelar i form av t.ex. långa avståndtill marknaderna, sämre utbyggd infrastruktur ochensidig näringslivsstruktur. Dessa områden har oftahög arbetslöshet, även i bättre konjunkturer. Destrukturförändringar som normalt sker påverkarockså förutsättningarna för både företag ochmänniskor. Ett exempel på dettaär nedläggningen av stålverket i . I desamhällen där det dominerande företaget läggerner sin verksamhet drabbas människorna myckethårt.När det sedan gäller har företagettillverkning på tre orter, , ochKista. Företaget har på eget initiativ kontaktatLänsstyrelsen i för att informera sig omgällande regler för regionalpolitiskt stöd. Orsakentill kontakten är enligt uppgift att företaget avser attrationalisera sin verksamhet genom att förläggaden till en plats. Någon formell ansökan har intelämnats in till . Eftersom det gäller enflyttning över länsgräns skall en sådan ansökanöverlämnas till Närings- ochteknikutvecklingsverket som beslutar i ärendet.Arvika ligger i stödområde 2, vilket innebär attföretag som ansöker om stöd efter sedvanligprövning skulle kunna få bidrag med högst avinvesteringar i byggnader och maskiner. Något stödtill flyttning av industriföretag förekommer inte.Jag vill i detta sammanhang nämna att det inomramen för det s.k. bedrivs ettpositivt samarbete mellan viadess mark- och lokaliseringsbolag samt Bergslagenoch . Projektet går ut på att stärkaföretagen i de olika regionerna genom samarbeteoch att placera produktidéer i bästa möjligaföretagsmiljö. Projektet har resulterat inärmare 500 nya arbetstillfällen.Den nedgång i arbetstillfällen som skett är inte unikför . Lågkonjunkturen drabbar alla delarav landet, inte minst de regionalpolitiskaområdena. I dessa områden ligger arbetslöshetenän högre. Trots att upplever enförhållandevis hög arbetslöshet har regionen storaförutsättningar att efter en konjunkturuppgång återstå stark. Jag vill t.ex. peka på områdetsdifferentierade näringslivsstruktur med bl.a. ettstort inslag av forskning och utveckling.Anf. 46 ():Herr talman! Först vill jag tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det finnsmånga intressanta punkter i det som jag vill ta upp.Slutet av svaret gör mig därmot ganska bekymrad.Ministern säger mer i förbifarten att regionen iframtiden, efter en konjunkturuppgång, har godaförutsättningar att stå stark. Han nämner bl.a.områdets differentierade näringslivsstruktur ochdet stora inslaget av forskning och utveckling.Jag menar emellertid att det är viktigt för helaSverige att och våra andrastorstadsregioner lever. Utan dem kan landetfaktiskt inte överleva. Därför är det särskiltoroande att arbetslösheten i ökar och attden nu faktiskt är större än i hela . Underde två har förlorat 70 000arbetstillfällen, varav ungefär 17 000industriarbeten. ligger arbetslösheten här iStockholm på riksgenomsnittet. Det tycker jag ärmycket dramatiska uppgifter som kanske borde fåäven arbetsmarknadsministern oroad.Självfallet tycker jag att de insatser i form av sänktarbetsgivaravgift, sänkt företagsbeskattning,riskkapitalförsörjning som regeringen hargenomfört när det gäller att öka intresset ochmöjligheterna för svenskar att driva företag iSverige och naturligtvis även för utlänningar attdriva företag i är mycket betydelsefulla.Men ministern säger att har erhållitmest stöd i landet. Är det något fel? SkulleStockholm ha fått mindre pengar? stårStockholm faktiskt för av skatteintäkterna,av BNP och har av landets befolkning.Därför tycker jag att det känns oroande attministern har uppfattningen att det kanske redan ärför mycket.Min första fråga till arbetsmarknadsministern ärdärför: Har regeringen, liksom många forskare,uppfattningen att regionerna har särskildauppgifter i en framtida utveckling, inte minst närdet gäller att lyfta andra delar av landet? I svaretnämns t.ex. . Hur skall ettsådant projekt fungera om det inte finns någonkärnverksamhet i ? Då kan man intebygga ut någon samverkan t.ex. med Bergslagen.Beträffande mitt konkreta fall med Termofrost, villjag naturligtvis inte kalla det som ges till företagetför ett flyttningsbidrag. Men Termofrost får faktiskt20 % till maskiner och andra investeringar. Vad jagbekymrar mig mest över är inte de materiellainvesteringarna utan de immateriellainvesteringarna som handlar om utbildning ochsom ges till i första hand tjänsteföretag, som ärbåde lättrörliga och lägesoberoende. Mångatjänsteföretag, som kanske är etablerade iStockholm, kan nu bli utsatta förmarknadsstörningar därför att det satsas på nyaföretag i andra delar av landet som då får storamöjligheter till andra typer av stöd, t.ex.utvecklingsbidrag och utbildning av olika slag. Pådet sättet kan dessa företag konkurrera ut företagsom redan finns i och som kanske måsteflytta ut ur för att få en lika brakonkurrenssituation.Därför skulle jag vilja ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Hur är det egentligenmed dessa statliga bidrag? Tar man hänsyn till allabidrag som ges från de olika myndigheterna närman ger denna typ av bidrag?Anf. 47 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det svar som jag har gett ärregeringens uppfattning och svar och inte enbartarbetsmarknadsministerns.Det förs en ständigt återkommande diskussion omvilka regioner som är närande och vilka som ärtärande. Jag tror för min del att alla regioner medrätt inriktad politik blir närande. Om vi åter skall fåen fullgod tillväxt, vilket är alldeles nödvändigt, dåräcker det inte att en eller två regioner utvecklasväl. Om resten av regionerna går bakåt, summerardetta rike fortsättningsvis en låg tillväxt. Därför ärmin målsättning beträffande regionalpolitiken attdet skall vara tillväxt i samtliga regioner.Det här kan naturligtvis diskuteras på många sätt.Men när man redogör för arbetslöshetstal tyckerjag att man skall se på procenttalen i resp. region.Man skall också se till sysselsättningsgraden. Högarbetslöshet plus mycket låga sysselsättningstal ärett bevis på att en regions resurser inte tas till varapå rätt sätt.En gång i tiden arbetade både jag och BirgittaWistrand med hälso- och sjukvård. Således vet viatt om fel diagnos ställs, kan också behandlingen blialldeles felaktig. Därför ägnar jag litet tid åt ettexempel.Åsele kommun har , ochlitet drygt det, förlorat av sin befolkning. Iriket i övrigt har befolkningen under samma tidökat . Sammantaget och kontra ennormalkommun har kommun, liksom mångaandra kommuner i motsvarande läge, haft en minstsagt besvärande utveckling.Till detta hör att det är unga människor som har fåttflytta. är det alltså gott om pensionärer.Eftersom livet inte är evigt blir det här litetallvarligt på sikt.Jag kan hamna i det läget att ett kvalificerattjänsteföretag vill ha 20 anställda på en ort. Det kani sin tur innebära viss konkurrens någonstans. Menmin och regeringens uppfattning är att en sådan härlokalisering -- i detta fall alltså till -- ärutomordentligt viktig för den lokalaarbetsmarknadens utveckling. Avstånden är jusådana att man icke kan pendla till arbetet. Därförstår regeringen enigt kvar bakom uppfattningen attdet är positivt att tjänsteföretag lokaliserar sinverksamhet till de mindre arbetsmarknaderna.Det har skett vissa utvärderingar -- BirgittaWistrand snuddade vid detta -- när det gällerproduktiviteten. Många av tjänsteföretagen harmycket stora ägare bakom sig. -- t.ex. DHL i -- pekar påproduktivitetsförbättringar om i storleksordningen30--. Det är klart att det påverkarkonkurrenskraften gentemot andra.Långsiktigt och sett från rikets synpunkt sker detfaktiskt en väldigt fin tillväxt,produktivitetsförbättring, som vi måste jobba medför att framöver hänga med internationellt. Det äralltså positivt sett till hela landet att det går attbredda mindre arbetsmarknader på det här sättet.Personligen är jag helt övertygad om att det, nu närkostnadsläget är återställt och när lågkonjunkturenär över, kommer positiva signaler. Det sker först ivåra stora regioner. Jag har träffat landshövdingeni , och han sade att det nu börjar kommaett antal positiva signaler också här.Men det som händer är atttjänsteöverbyggnaden så att säga pressas ihop. Jagtror att det på fackspråk heter att man plattarorganisationen. Detta drabbar de storatjänstemannaområdena litet grand.Anf. 48 ():Herr talman! Självfallet tycker jag,arbetsmarknadsministern, att det är bra attproduktiviteten i företag i blir större ävenom företagen inte är svenska. Det är enbartglädjande att DHL har framgång och att det finnsfler företag av det slaget.Jag har absolut inget emot att hela skallleva, tvärtom! Eftersom jag har jobbat många årmed högskolan i är det en glädje för mig attse att den skolan nu utnyttjas fullt ut. Det finns gottom civilingenjörer även i . På det sättetfår vi ju en bra utveckling i olika delar av landet.Självfallet är det att beklaga att det är som det är iÅsele kommun. Det är en situation som också jagverkligen eftersträvar att undvika.Men vad jag vill komma åt är faktiskt något heltannat. Vi har ju -- skickligt elleroskickligt -- arbetat med frågor som rör glesbygdenoch svårigheterna för kommuner ute i landet närdet gäller sysselsättningen. vill jag säga attstorstadsregionerna har hamnat i samma situation.Också andra städer ute i världen har råkat i den härsituationen.Jag tror att det behövs andra insatser, en annankreativitet från regeringens sida, när det gäller attfinna vägar för att få fart på en storstadsregion. Detfinns ju vissa fördelar i , ochMalmö när det gäller utbildning och FoU, det har viju tidigare hört här, men också när det gäller självanäringslivsstrukturen. Men hur skall man ta vara påfördelarna när de här städerna byggs upp?NUTEK har en stilig broschyr, av vilken framgåratt nästan hela är ett stödområde. Kanskeskulle det gå att göra en lika begåvad skrift om hurde stora städerna i kan bli betydelsefulla försig själva och för resten av landet.Finns det alltså, arbetsmarknadsministern, någramöjligheter att titta på stora städers möjligheter påsamma sätt som ni nu har lagt ner ganska myckettid och pengar på glesbygden för att på det visetåstadkomma en kombination och en förändring förhela landet?Anf. 49 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tittar på samtliga förslag tillriksdagen. Ser man t.ex. till trafiksatsningarna --bl.a. de stora trafiklederna -- finner man att det iväldigt stor utsträckning är storstäderna ochförbindelserna mellan dessa som erhåller de storapengarna.Jag har också tittat på detta med utbildning ochforskning, som är ett mycket väsentligt område.Det råder inget tvivel om att de verkligt storainsatserna gäller den här regionen och de regionersom storleksmässigt kommer efter denna.Om man, som ERU gör, analyserar denregionalpolitiska forskningen och ser till hur statensbudget fördelas, finner man tyvärr att det som göratt de glesare regionerna kommer upp i relativthöga tal är framför allt arbetslöshetsersättningaro.d. Den typen av ersättningar leder inte till någonutveckling alls. Kraftiga infrastruktursatsningaroch kvalificerade forsknings- ochutbildninssatsningar är däremot utvecklande.En anledning till att den härgången upplever något av en baksmälla, förralågkonjunkturen märktes ju nästan inte i den härregionen, är det omfattande byggandet , 1990och 1991 som pressar ekonomin med tommakontor, tomma hotell osv. -- en förödande historiasom det tar sin tid att hämta sig från. Dessutomledde överhettningen i den här regionen till att attlandets ekonomi i sin helhet kom fel. De misstagenhoppas jag att vi aldrig mer gör. Det kostar vårtland som helhet oerhörda summor. Därför vill jagse att alla regioner utvecklas positivt.Den regionalpolitiska grupp som jag nu har kallattill mig, med storföretagsledare, landshövdingarfrån hela landet, regionalpolitiska forskare ochgeneraldirektörerna på området, har just sommålsättning att arbeta fram tillväxt i alla regioner.Det arbetet pågår fram till någon gång i februari.Anf. 50 ():Herr talman! Det tycker jag låter mycket bra. Jaghoppas att de kommer att lägga fram det dubblaprogram som jag vill se.Jag ställde en fråga till arbetsmarknadsministern imitt förra inlägg som gällde hur ministern ser på hurde statliga bidragen är samordnade. När man gerbidrag på ett sätt, tar man då hänsyn till att man intekan ge bidrag på ett annat sätt? Fungerar detta branu? får man synpunkter på att det intefungerar helt enligt handboken. Jag skulle baravilja ha svar på dessa frågor också.Anf. 51 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Detta är i mycket hög utsträckningdelegerat till lokala beslut. AMS delegerar alla sinastora pengar till länsarbetsnämnderna, de i sin turtill arbetsförmedlingarna. De regionalpolitiskabesluten fattas också i mycket hög utsträckning pålänsplanet. är flera myndigheter inkoppladesamtidigt.Priset för en långtgående decentralisering kannågon gång vara att ett beslut kan diskuteras. Menmin uppfattning är ändå den, att skulle vi fatta allade här besluten centralt, där man inte harlokalkännedomen, skulle vi göra långt fler misstag.Man kan få ta ett och annat i decentraliseringenstecken. Det är ändå så mycket bättre än heltcentraliserade beslut.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1992/93:166 omregionalpolitikenAnf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Per Stenmarck har i en interpellationfrågat om regeringen är beredd att föreslå att destatliga investeringarna i större utsträckning går tillsödra samt vilka initiativ regeringen ärberedd att ta för att det i skall kunna bildasett gemensamt regionalt organ.Per Stenmarck befarar ett regionalpolitisktnollsummespel, där medel urskiljningslöst går frånsöder till norr.Per Stenmarck tar upp artikeli , där denneframhåller vikten av att för sin ekonomiskatillväxt lockar till sig europeiska investeringarframför allt i Sydsverige.Jag anser att det är viktigt att skapa förutsättningarför tillväxt. Regeringen har givit mig i uppdrag attgöra en översyn av regionalpolitikens inriktningutifrån som en tillväxt- ochföretagarnation. Arbetet med denna översyn pågårför närvarande.Översynen syftar till att regionalpolitiken på ett änbättre sätt än skall stimulera tillväxt. En högnationell tillväxt förutsätter att alla regioner ilandet bidrar till den. I arbetet att upprätta Sverigesom en tillväxtnation krävs att fler regioner änSkåne bidrar. Det är regeringens uttalade mål attalla regioner skall bidra till detta.I fråga om behovet att anpassa regionalpolitiken situation där tillväxten inte tas för given delar jagsåledes Per Stenmarcks uppfattning.Däremot går det inte att koncentrera insatser till deområden som har kortaste avståndet tillkontinenten.Frågan om regeringen är beredd att låta de statligainvesteringarna i ökad utsträckning gå till södraSverige överraskar mig.Under det gångna året har mottagit flerapropositioner med förslag till stora investeringar isödra . I den framlagdainfrastrukturpropositionen har med olika hänsyn,bl.a. tillväxt, för en tioårsperiod fördelats 88miljarder kronor på olika investeringsprogram.Fördelningen av medel till stora objekt faller i storutsträckning på . Jag kan somexempel nämna att för E4 genom uppgårkostnaden till ca och förVästkustbanan genom till 2,2 miljarderkronor.Ett syfte med framtida statliga investeringar måstevara att de skall leda till god tillväxt i hela landet.Det regeringen sysslar minst med iregionalpolitiken är att fördela investeringsstöd.Hela det regionalpolitiska anslaget uppgår till 2,5miljarder kronor. i relation till helastatsbudgeten är investeringsstödet mindre än0,5 %.Av dessa 2,5 miljarder faller inte hela beloppet pånorra . Det s.k. länsanslaget, dvs. anslagetför regionala utvecklingsinsatser, på ca 1 miljardfördelas till samtliga län efter graden avregionalpolitiska problem.Dock har det regionalpolitiska stödet i det enskildafallet stor betydelse. Det kan bidra till att en bygdkan överleva med vad det innebär av fortsatt brukav investerad infrastruktur, personliga nätverk osv.Per Stenmarcks andra fråga om vilka initiativregeringen är beredd att vidta för att möjliggöra attdet i bildas ett gemensamt regionalt organ ärdet egentligen civilministern som skall besvara.Efter samråd med henne har jag inhämtat följande.I en skrivelse till harKristianstads och , Malmökommun samt kommunförbunden i Kristianstadsoch begärt att få bedrivaförsöksverksamhet med förändrad regionaluppgiftshantering inom ett område som omfattarlandskapet har överlämnat denna begäran till denparlamentariska regionberedningen. Omberedningen kommer fram till att det finnsförutsättningar för en försöksverksamhet, skall ettförslag till uppläggning och geografisk avgränsningläggas fram. Ett eventuellt förslag skall redovisassenast den 1 oktober 1993.Anf. 53 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaren på de frågorsom jag har ställt i min interpellation.I går firade vi nationaldag runt om i vårtland. Det kan synas motsägelsefullt att motbakgrund av hela bästa diskuterautvecklingen i olika regioner av vårt land. Det blirså lätt att var och en skall ta till sig av en krympandekaka. Själv tror jag att det gäller att dra nytta av ochutveckla de fördelar som finns inom varje region.Först då kan vi utveckla det som är detgemensamma bästa.Jag inser att jag vänder upp och ned på dentraditionella bilden av regionalpolitiken i deninterpellation som jag har väckt. Men jag anser attdetta är nödvändigt. Inte minst ändradestatsbidragsbestämmelser till kommunerna harunder senare år kostat kommuner i södra pengar. Ändå måste det förmodligen i storutsträckning vara på det viset. Stora delar avNorrland utgör mest utprägladeglesbygdsområde. Så kommer det att vara även ifortsättningen. För de människor som bor ochverkar där är det nödvändigt med en fortsättning avde satsningar som har gjorts. Det är också ett avskälen till att detta är en av de mest prioriteradefrågorna i de pågående EG-förhandlingarna.Min poäng är att det gäller att skapa förutsättningarför de delar av vårt land som har godatillväxtmöjligheter, så att de får en rimlig chans attutvecklas. Det blir förmodligen i längden den endamöjligheten om vi vill att den kaka som vi skallfördela inte skall krympa, utan i stället växa.En fördel som och ingen annan region i vårtland har är närheten till kontinenten. Det borde viutnyttja. Det gör vi dåligt . Det är ett probleminte enbart för utan för hela vårt land.Efter den artikel som departementsrådet skrev för sademånga att och för den delen ävenGöteborgsregionen är starka nog att klara sigsjälva. Så är det säkert. Men det förutsätter ettantal saker.Den nuvarande regeringen har en historisk chans,men det gäller att ta den chansen och att göra detnu. Arbetsmarknadsministern hänvisar i sitt svartill infrastrukturpropositionen och till de satsningarsom kommer att göras även i under denärmaste tio åren. Detta är positivt.Det vittnar om ett betydligt större intresse från dennuvarande regeringen än från den tidigareregerinen för att göra den typen av satsningar. Menom vi vill att skall klara sig själv --om man nu vill uttrycka det så -- krävs detytterligare åtgärder. Det kräver att --Lundfår en möjlighet att integreras medStorköpenhamn. Då kan vi gemensamt utveckla enav de starkaste regionerna i Europakommunikationsmässigt, ekonomiskt,högteknologiskt, kulturellt och på annat sätt.Det förutsätter i sin tur en bro mellan ochKöpenhamn. Om bron skall börja byggas enligtplanerna, förutsätter det att regeringen driverdenna fråga. Jag vill understryka att detta är ensatsning som kan ske utan att satsningar i andradelar av landet påverkas.Då kan vi bygga ihop ett område meduniversitetsstäderna , , Köpenhamnoch , fyra stora sjukhus med avanceradmedicinsk forskning och två moderna flygplatsersom kan utgöra varandras komplement. Just dennanärhet och detta samarbete kan vi tillsammans fåglädje av.