prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:24Tisdagen den 16 novemberKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8, 9 och 10november.2 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att BengtDalström (nyd) ansökt om ledighet för FN-uppdragunder tiden -- den 17 december.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen anmälde att VivianneFranzén (nyd) skulle tjänstgöra som ersättare förBengt Dalström.3 § Svar på fråga 1993/94:14 om utvecklingen iRysslandAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migvilka risker det finns att varaktigtutvecklas i odemokratisk riktning med allvarligakränkningar av mänskliga rättigheter och hurregeringen vill främja demokratiseringsprocessen.Höstens politiska kris i bottnade imotsättningarna mellan en grundlag och ettparlament, tillkomna under det sovjetiskaenpartisystemet, och en president som fåttsitt mandat bekräftat i en folkomröstning.Reformpolitiken och försöken att komma ut urkrisen genom parlamentsval blockerades.President åtgärd att upplösa det gamlaparlamentet och utlysa nyval var ett försök att brytadödläget och rimmade enligt vår uppfattning välmed den demokratiska grundprincipen attfolkviljan bäst kommer till uttryck i fria val.Krisen kulminerade i ettuppror som slogs ned av militär. Det är tragiskt attvåld kom till användning och att så mångamänniskoliv gick till spillo, men ansvaret förblodsutgjutelsen måste i första hand läggas på demsom med våld försökte vrida klockan tillbaka ochhejda demokratiseringsprocessen. I själva verketkan det vara befogat att tala om ett försök tillstatskupp.Det är vår förhoppning att valförberedelserna skallfortsätta i en lugn atmosfär där olika politiskameningsriktningar kommer till tals. utgårfrån att demokratins spelregler och respekten förmänskliga rättigheter skall iakttas fullt ut.Undantagstillståndet har glädjande nog upphävtsoch ett partiväsen börjar växa fram. Fördemokratin är det viktigt att partier ochmassmedier fritt får framföra sina åsikter. Samtidigtsaknar under sin övergång från diktaturtill demokrati ännu ett fast regelverk förmassmedier och partier. Därför får en del avregeringens åtgärder ad hoc-karaktär. Så harexempelvis organisationer och massmedier sompropagerade för våld och antisemitism förbjudits.Det är dock positivt att företrädare för de storaoppositionspartier som avstängdes efter valet nuändå får möjligheter att kandidera i valet och atttidningen återigen kan komma ut. Det harockså givits löften om att alla partier som deltar ivalet skall få tilldelning av TV-tid.De problem i form av sjunkande levnadsstandard,växande brottslighet och bristfällig rättsordningsom nu upplever kan enligt vår meningbara övervinnas av en regering med ett klart folkligtmandat. Vi hoppas därför att valet skall resultera ien demokratiskt förankrad regering som förmårfullfölja övergången från ett ineffektivt ochresursslösande system till en marknadsekonomisom bättre tillgodoser befolkningens behov. Ettparlament som speglar folkmajoritetensvärderingar är också bäst skickat att stifta de lagarsom krävs för att skall bli en rättsstat därden enskilda medborgarens fri- och rättigheterskyddas.Ryssland har inbjudit och andra länder atttillhandahålla valövervakare vid decembervalet. Viär också, som tidigare, beredda att på andra sättbidra med våra erfarenheter av hur en demokratiskrättsstat fungerar och vid behov framföra vårasynpunkter, även kritiska sådana, på hurdemokratin och de mänskliga rättigheternatillvaratas i Ryssland.Ytterligare en viktig väg för att främja Rysslandsutveckling till ett demokratiskt samhälle och enrättsstat är den samarbetsprocess som inlettsmellan och . syftardetta samarbete till att skall kunna tas uppsom fullvärdig medlem i Europarådet.Naturligtvis finns det risker förenade med deväldiga omvandlingar som pågår i . Hurstora de riskerna är kan vi för dagen inte bedöma.Rysslands öde avgörs främst av ryssarna själva. VadSverige kan göra är att tillsammans med andraländer ge ett kraftfullt stöd åtdemokratiseringsprocessen och utvecklingen moten rättsstat. Det är också vad vi försöker göra efterbästa förmåga och i många olika former. Vikommer att fortsätta både det biståndet ochuppmaningarna till att följa dedemokratiska spelreglerna.Anf. 2 HANS ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Utvecklingen i är i vissa avseenden tragiskoch djupt oroande. , somSveriges riksdag har haft flitigt utbyte med, ärupplöst. Inget fungerande parlament har funnitssedan genom dekret övertog all makt.Maktövertagandet skedde med tillgripande avundantagstillstånd och utegångsförbud. BorisJeltsin har på ett uppseendeväckande ochklandervärt sätt återtagit en uttrycklig utfästelse atti mitten av 1994 utlysa presidentval.En rad tidningar har förbjudits,demonstrationsfriheten har inskränkts,rättsväsendet fungerar inte och allvarliga övergreppförekommer i stor omfattning mot domare,åklagare, poliser och advokater. Den organiseradebrottsligheten växer lavinartat och sprider sig tillgrannländer, även till . Vissa källor uppgeratt även regeringsadministrationen är infiltrerad avmaffians tentakler. Organisationer för mänskligarättigheter har framfört åtskillig kritik motmaktutövningen. Amnesty Internationalrapporterar om brutal behandling och misshandelav gripna i häkte i samband med händelserna ioktober i år.Det var något förvånande att statsminister för någon tid sedan förklarade att Sverigestöder medlemsansökan i Europarådet.Nu säger utrikesministern att det gäller på sikt.Uttalandet är problematiskt, eftersom det minskarEuroparådets möjligheter att utöva press påRyssland för att man skall genomföra sådanareformer och förändringar som befordrar ochpåskyndar demokratiseringsprocessen. Är detverkligen regeringens uppfattning att uppfyller kvalifikationerna för inträde iEuroparådet?Anf. 3 Utrikesminister ():Herr talman! I mitt svar lyfte jag särskilt fram attdet har inletts en s.k. samarbetsprocess mellanRyssland och . Vi menar att det ärmycket väsentligt att man den vägen får en dialogoch en diskussion. Jag tror att dennasamarbetsprocess kan få ökade möjligheter attavsätta positiva resultat också när valen i decemberöppnar möjligheterna för regeringen och ett nyvaltparlament att skapa en institutionell ram för ettdemokratiskt rättssamhälle. Det är det sombehövs. Det behövs en ny konstitution i Ryssland.Det behöver också skapas en institutionell ram förett demokratiskt rättssamhälle.När dessa möjligheter öppnas genom de allmännavalen är det vår förhoppning att detta kommer attleda till att kan komma att upptas somfullvärdig medlem i . har alltidgett uttryck för att vi vill hålla på den standard somEuroparådet har.Anf. 4 HANS ():Herr talman! Det är det senare som är viktigt i dethär sammanhanget, att den standard somEuroparådet skall upprätthålla följs och att stadgaroch statuter strikt hålls. Enligt min mening kan manän så länge inte säga att uppfyller de kravsom står angivna. Därför är det så viktigt att maninte, på det sätt som statsministern gjorde, lovar utett ställningstagande på förhand. är det särskiltviktigt att vi kan utöva all tänkbar press för attRyssland skall kunna bli en fullvärdig demokrati.Det är bra att det i frågesvaret sägs att man fullt utmåste visa respekt för de mänskliga rättigheterna.Detta är inte delbart. Det är också ytterligt viktigtatt man skapar förutsättningar för detta genom ettaktivt stöd, men också genom kritik.Anf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill bara understryka att Rysslandnu står inför sina första riktigt fria val sedan detkommunistiska tyranniets tid. står ocksåinför att anta en ny konstitution. Det är alldelesklart att man befinner sig i en övergångstid, somskapar sina speciella problem. Det är viktigt för ossatt i denna situation stödja de demokratiskakrafterna och även uttrycka våra mycket starkaförhoppningar om att vi skall få se en process somleder till ett demokratiskt rättssamhälle. Dennaprocess måste ju fullföljas också efter det att valenhar ägt rum.Anf. 6 HANS ():Herr talman! står vi inför valet den 12december. Valförberedelserna är i full gång. Jaghör till dem som är föreslagna att varavalobservatörer. Det är mycket viktigt att det bliren allsidig övervakning av detta val. Vi skall intebara övervaka själva valet, utan vi skall också göraiakttagelser och studier av det som sker runtomkring.Nu gäller det verkligen att det kommer framobjektiv, saklig, information om situationen. Detfinns en tendens att man underskattar desvårigheter som finns och att man håller tillbakakritiken. Det tycker jag är olyckligt. Det viktiga ärinte att säga att man stöder den och den personen.Det viktiga är att stödja demokratin, de mänskligarättigheterna och förutsättningarna för detta.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på frågorna 1993/94:22 och 146 ominrikes strider i m.m.Anf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ regeringen avser ta inom internationellaforum såsom FN, ESK och för att fåslut på inbördeskriget i . frågat mig vad kommer att göra för attdemokratiska val skall kunna genomföras i sydöstraTurkiet . Jag avser att besvara dessa frågori ett sammanhang.Berith fråga syftar på striderna i sydöstraTurkiet mellan och turkisk militär,vilka har intensifierats sedan PKK bröt sinvapenvila. PKK:s attacker och militärensmotattacker har lett till en upptrappning avövergreppen mot den civila befolkningen.Åtskilliga byar har attackerats och rivits varpåbefolkningen har sett sig tvungen att flytta tillstäderna eller de västra delarna av landet, vilket harskapat nya sociala spänningar. har även skollärare, turister, journalister ochrepresentanter för politiska partier blivit mål förvåld och hot i regionen. På grund av detupptrappade våldet finns det på vissa håll en oro föratt de lokalval som skall genomföras i de sydöstraprovinserna inte kommer att kunnagenomföras.Herr talman! Det är viktigt att skilja på kurdfråganoch PKK. har en rätt att bekämpaterrorism, men detta måste ske inom ramen fördemokratiska principer och rättsstaten. Sverigebetraktar inte PKK som legitim företrädare förkurderna i och accepterar inte dessmetoder. anser vi att kurdernasmänskliga och kulturella rättigheter måsterespekteras. hör, som medlem i ESK ochEuroparådet, hemma bland de europeiskademokratierna, varför vi har höga krav på landetnär det gäller respekten för mänskliga rättigheter.Erfarenheterna visar att respekten för mänskligarättigheter inte är ett hinder, utan ett av fleraredskap, i arbetet för att bekämpa terrorism. Detär angeläget att den politiska viljan att ökarespekten för mänskliga rättigheter, som på senareår funnits i , inte försvagas på grund av detupptrappade våldet i de sydöstra provinserna.Respekten för mänskliga rättigheter är enåterkommande punkt på dagordningen vid vårabilaterala kontakter med . Jag hade självtillfälle att diskutera ämnet med president ,vice premiärminister ochutrikesminister vid mitt besök i ioktober.Herr talman! Av de internationellaorganisationerna är det somfrämst har behandlat situationen i sydöstra organisation har bl.a. fasta mekanismer föratt behandla brott mot mänskliga rättigheter, såsomden enskilda klagorätten till domstolen för demänskliga rättigheterna i ochtortyrkommitténs rapporter om landets efterlevnadav den europeiska tortyrkonventionen. Deinbördes striderna i sydöstra har intetagits upp i organisationer som FN eller ESK.Däremot har ESK:s parlamentarikerförsamlingdiskuterat frågan vid sitt möte i i julioch i slutdeklarationen rekommenderatmedlemsländernas parlament att utse delegationerför att observera kurdernas situation i . Somvi alla vet är det ofta svårt att behandla konflikterav detta slag i internationella organisationer därskilda intressen gör sig gällande. Initiativ som redanfrån början bedöms sakna utsikter till framgångkan, om de ändå görs, motverka sitt syfte.Karaktären av konflikten i sydöstra gör attden är svår att få upp på de internationellaorganisationernas dagordning. anser attkonflikten består i legitim bekämpning avterrorism, varför man sannolikt inte skullemedverka till att frågan tas upp i internationellaforum. Även det faktum att kurdfrågan berör ickeESK-länder som , och försvårardess hantering i ESK.Frågan om den kurdiska befolkningens ställningoch rättigheter i bör lösas genom fredligamedel och dialog. fortsätter att noggrantfölja utvecklingen i frågan, även med avseende pålokalvalen . Jag utgår ifrån att den turkiskaregeringen kommer att vidta alla åtgärder för attdessa val skall kunna genomföras.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Jag vill börja med att påpeka att vapenvilan varensidigt proklamerad av PKK och att den möttes avTurkiet med fortsatt mördande av civila och medförstörelse av byar.I det här fallet måste ju grunden till problemetangripas. Den finns i landets konstitution.Exempelvis förbjuds politiska partier att överhuvud taget tala om att det inom republiken minoriteter av olika nationaliteter och att detfinns olika religioner, kulturer och språk osv.Undantagstillståndet, och lagarna runt det,omöjliggör också en fredlig lösning. Det gör att detär omöjligt att starta en dialog och den vägen få enlösning på problemet. Man måste titta på detta föratt se hur egentligen bryter motinternationella konventioner.Utrikesministern säger att inte betraktarPKK som en legitim företrädare för kurderna iTurkiet och att inte accepterar dessmetoder. Det är vi överens om. Men gick detexempelvis ut i turkisk radio att statsministernkrävde att immuniteten för HEP-delegaterna iparlamentet skulle upphävas. Utrikesministern vari och pratade med företrädare för Turkiet.Hade de någon plan för hur man skulle gå till vägaför att lösa detta på en fredlig väg genomförhandlingar?Anf. 9 ():Herr talman! Jag ber också att få tacka för svaret.Bakgrunden till min fråga var att jag för någraveckor sedan träffade borgmästaren i iturkiska . Han tog just upp att situationenhar blivit betydligt allvarligare -- frågesvaret visarockså på att situationen har spetsats till och att deni dag är mer eller mindre ohållbar. Han oroade sigsärskilt för att de kommunala valen kanske inteskulle kunna genomföras, därför att man i bådepress och parlamentet har diskuterat att det kanskeinte går att genomföra dem. Man kan undra omTurkiet verkligen är en demokrati om det inte gåratt genomföra demokratiska val. Det finns en stororo bland befolkningen för att det i stället blirmilitären som tillsätter de poster som de folkvaldaskulle ha.Jag undrar också vad företrädarna för sadei de bilaterala överläggningar som vårutrikesminister hade i . måste juändå vara intresserat av att det blir en lösning avdetta problem. Det kan ju inte fortsätta som ,med ständiga upptrappningar.Därför undrar jag: Har motsatt sig att mantar upp denna fråga inom ESK? Såsom ettinternationellt organ skulle ESK kunna hjälpa tillför att på diplomatisk och politisk väg försöka finnalösningar på situationen.I sitt svar talar utrikesministern om en ''rättsstat''.Men fungerar inte såsom en rättsstat förminoriteterna i sydöstra . Det är inte barafråga om våld, utan rena avrättningar sker utan attdomstolar har varit inkopplade. Framför allt dencivila befolkningen, som inte är engagerad i PKKeller på annat sätt, blir en måltavla för dettainbördeskrig.Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Först vill jag besvara IngelaMårtenssons fråga. Jag tror att möjligheterna attgenomföra lokalvalen i sydöstra den 27mars 1994 är goda. Jag delar hennes bedömning attdet är viktigt att de kan äga rum. De kommer medstor sannolikhet att påverkas av firandet av detkurdiska nyåret veckan före. För att valen inte skallinställas är det naturligtvis viktigt att detta firandeinte utnyttjas för provokationer utan får bli ettlugnt firande.Erfarenheterna från andra situationer i andraländer visar att våld alltid är ett hot mot dedemokratiska processerna. Det är ettkonstaterande som vi måste göra.I mina överläggningar med de turkiskarepresentanterna framförde jag -- vilket jag ocksåhar redogjort för i mitt svar -- den svenskasynpunkten att varje stat har rätt och skyldighet attbekämpa terrorism. Men detta måste ske medrespekt för rättsstaten och för demokratinsprinciper. Det är naturligtvis oroande att ocksåövergreppen mot de mänskliga rättigheterna ökar idetta läge av våldsupptrappning. Detta är mycketbeklagligt, vilket jag också framförde med storskärpa till de turkiska ledarna.Anf. 11 ():Herr talman! Våldet och dödandet i de kurdiskaprovinserna är förfärligt. Flera människor dördär än i t.ex. . Det kommerständigt uppgifter från olika källor. redogörelse för desenaste åtta månaderna är verkligtskrämmande. 760 medlemmar av ,472 militärer och 270 civila har dödats. 388 personerhar avrättats utan rättegång. 158 byvakter hardödats, varav 10 har dött av tortyr.Det måste vara möjligt att utröna och elimineragrundorsakerna till detta upptrappade våld.Turkiet har inte gjort särskilt mycket för att arbetai denna riktning.Anf. 12 ():Herr talman! Skall jag tolka utrikesministern så attdet inte finns möjlighet att ta upp denna fråga inomESK? ESK skall ju ändå verka förebyggande ochbidra till freden. pågår ju ett inbördeskrig här.ESK, som skall verka för säkerheten i ,borde med all kraft engagera sig i vad som pågår isydöstra . Även när det gällervalövervakning finns det instrument inom ESK.Skulle man inte kunna tänka sig att ESK skickadeen emissarie redan i samband med firandet av detturkiska nyåret och sedan en i samband med valet?Är detta möjligt?Anf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! Det är väldigt viktigt för mig att här ikammaren få förmedla min bestämda tro att endialog med de turkiska ledarna och myndigheternai dessa frågor har stor betydelse. Jag har själv förten sådan dialog och kommer säkert att få fleratillfällen att föra den. På detta sätt skall naturligtvisdet internationella samfundets engagemang i frågaom de mänskliga och kulturella rättigheterna ochen demokratisk utveckling i vara mycketstarkt. Vi har pekat på att karaktären på konflikteni sydöstra med dessa speciella drag avterrorism gör det svårt att föra upp den på deinternationella organisationernas dagordning.Anf. 14 ():Herr talman! Frågan blir intressant också i ett litetstörre perspektiv, eftersom nu framhålleratt PKK har stöd av , ,och . Det tyder inte på att stridernakommer att minska. I stället är det stor risk för attstriderna trappas upp. Vi får inte göra det misstagetatt vi inte ingriper utan väntar på att det blir änvärre.Anf. 15 ():Herr talman! Jag är fullt på det klara med att mångaolika grupperingar och inte bara PKK utförterrordåd. Det finns ju också andra grupper vilkasverksamhet kan betecknas såsom terrorism. Dettafår dock inte hindra att man försöker finna enlösning som inte är våldsam. Därför vill jag gärnaupprepa min fråga: Tror utrikesministern att detfinns någon möjlighet för ESK att sända endelegation inför valet eller är det utsiktslöst?Anf. 16 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har tidigare betonat -- och vill återbetona -- både det svenska engagemanget i dennafråga liksom det internationella samfundets ansvar.Jag har pekat på svårigheterna att föraupp denna fråga med dess klara inslag av terrorismpå olika internationella organisationersdagordning.På fråga om ESK:s möjlighetatt sända en delegation vill jag svara att det i höggrad beror på om vi får en begäran från Turkietsregering om valobservatörer. ESK arbetar ju medkonsensusprincipen såsom huvudprincip.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:75 om stödet åtsvenska medborgare som fängslats utomlandsAnf. 17 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mighur det svenska stödet åt fängslade svenskarutomlands genomförs i praktiken och vilkaprioriteringar som görs.Ett av utlandsmyndigheternas åligganden är atthjälpa svenskar som berövats friheten utomlands.Under tiden från gripande till dess dom meddelasär huvuduppgiften att se till att den misstänkte fårett rättsskydd som så långt som möjligt motsvarardet som vi har i . Ett primärträttssäkerhetskrav är att den som berövats frihetenerbjuds hjälp med att skaffa försvarsadvokat ochtolk. Självklart gäller detta alla typer av brott.Några prioriteringar görs således inte.Om den åtalade döms till fängelse och domenvinner laga kraft, är uppgiften att se till att dendömde får en så dräglig tillvaro som möjligt ifängelset. Besök ordnas regelmässigt. Vid behovskall utlandsmyndigheten ordna med adekvat kostoch, om det behövs, läkar- och tandvård.När det finns formella möjligheter att fåstraffverkställigheten överförd till ,upplyses den dömde om förutsättningarna. UDsköter sedan ansökan till domslandet.Ibland kan det vara befogat att vidta ytterligareåtgärder. Då måste ett antal faktorer övervägas.Domslandets maktutövning gentemot utlänningarbegränsas av de grundsatser i allmän folkrätt somkräver att denna maktutövning håller internationellstandard. Det betyder att utlänning har rätt till etträttegångsförfarande och en strafftillämpning somtillgodoser grundläggande rättssäkerhetsgarantieroch inte diskriminerar honom. Om dessagrundsatser inte följs av domslandet, kan det varabefogat att överväga en intervention genomdiplomatiska kanaler. Om domslandetsrättsordning väsentligen skulle skilja sig från våregen, kan detta vara ett skäl till agerande.1973 års lag om bistånd till svenska medborgare iutlandet m.m. föreskriver att den somstadigvarande vistas utomlands skall erhålla biståndendast om särskilda skäl föreligger. I ett sådant fallfår styrkan av den dömdes anknytning till ,släktrelationer etc., vägas in. Om en utlandssvenskråkat ut för frihetsberövande i ett land som har enrättsordning och ett rättsväsende som starktavviker från svenska förhållanden, kan det finnassådana särskilda skäl som avses lag.Självklart spelar också förhållandena i fängelset idomslandet och den dömdes hälsotillstånd en viktigroll vid en bedömning av huruvida fallet skall tasupp på ett extraordinärt sätt.Jag kan försäkra att UD ochutlandsmyndigheterna lägger ner ett omfattandearbete för att tillvarata och skydda våramedborgares intressen i utlandet.Anf. 18 HANS ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Det innehåller en hel del allmän information somkan vara av värde för många i utsatt belägenhet.Bakgrunden till min fråga är att svenskar som sittereller har suttit i fängelse utomlands har behandlatsmed olika grad av intresse frånUtrikesdepartementets sida. Det är tydligt attaktiviteten har ökat då det funnits en stark opinion,som i fallet med de tre svenskar som satt fängsladei . I andra fall, där det offentliga intresset varitmindre eller litet, har insatserna varit merbegränsade.Många har frågat sig varför regeringen inte har varitmer aktiv i fallet -- framför alltefter regeringsskiftet i . Förutsättningarna föratt nå resultat bör vara betydligt större efter det attUSA fått en ny demokratisk president. Här börförnyade ansträngningar göras. Jag förväntar miginitiativ på hög nivå. Vad är utrikesministernberedd att ytterligare göra för egen del i detta fall?Ett annat fall gäller svenske medborgaren som satt häktad i . Därhotades han av utlämning. Det anmärkningsvärdai det fallet var att inte hadeunderrättat honom om att gjort enutlämningsanmälan mot honom.Anf. 19 Utrikesminister ():Herr talman! När det gäller de tre svenskarna i Irakvar det fråga om en rättsordning som väsentligenskiljer sig från vår egen och en dom som enligt vårrättsuppfattning inte stod i rimlig proportion tillgärningen. Gärningen skulle sannolikt habetraktats som en förseelse hos oss.Det fanns således mycket starka skäl att rikta envädjan om benådning till de irakiskamyndigheterna. Jag tycker inte att vi på UD skallskämmas för det starka engagemang som vi ladened för att få Iraksvenskarna loss.Fallet har varit aktuellt för UDända . De av minamedarbetare som har att jobba med dessa frågorförsäkrar att det finns få konsulär- och rättsfall därUD lagt ned så omfattande arbete som när detgäller . I detta fall handlar det omatt försöka få en strafföverföring till Sverige.Anf. 20 HANS ():Herr talman!