prot · GG0990 · 1993-04-13 00:00:00 — Det kan alltså finnas skäl att varaförsiktig och att gå vidare med forskningen på dettaområde.Vad gäller frågan om åtgärder så görs det ständigtnya insatser. Jag vill bara peka påkretsloppspropositionen. Där sägs det attekonomiska styrmedel inom avfallsområdet skullekunna vara rationella för att nå målen. Därföraviseras en utredning för att belysa lämpligheten aven avfallsbeskattning.Det visas på tre olika principer: en skatt påosorterat avfall, en avfallsskatt enligt dansk modelloch en renodlad deponeringsskatt.Det är bra att vi är överens om att det är nödvändigtatt gå vidare för att få in mer och mer i kretsloppet.Anf. 143 ():Herr talman! Vad jordbruksministern säger äralldeles riktigt. De problem med tungmetaller somvi har när det gäller askan beror alltså påurlakningen i marken och upptaget i växter till följdav bl.a. försurningen.Men frågan är om de tungmetallrester som finns iaskan är mer svårlösliga eller om de är merlättlösliga än exempelvis i annan form återfördanäringsämnen. Vi vet för litet i det sammanhanget.Men i och för sig finns det tecken på att det när detgäller gödsling med bränsleaska blir svårlösligaretungmetallföreningar.Den stora osäkerheten gäller de statliga insatsernaoch den statliga forskning och utveckling som nuförekommer och som jag inte tycker är tillräckligaför att vi snabbt skall kunna nå resultat. Där skiljersig våra uppfattningar.Anf. 144 Jordbruksminister ():Herr talman! Olika uppfattningar om huruvidagjorda insatser är tillräckliga eller inte kan alltidförekomma. Jag vill bara peka på att ganska mycketi dag är på gång när det gäller spridningen.Ett bekymmer är kanske att det för deflesta är billigare att deponera än att sprida. Då kanåtgärder av den typ som jag nämnde i mitt förrainlägg vara viktiga för att motivera också den somförbränner att göra större insatser.Vi har möjligheter att använda oss av t.ex.Energiteknikfonden när det gäller att gå vidare här,om ytterligare resurser skulle behövas. För nästa årfinns det med i regeringens budgetpropositionökade medel jämfört med tidigare för just det somhär nämns.Anf. 145 ():Herr talman! Försöken med spridning av aska ärlångsiktiga. Det är svårt att få veta vilkaeffekter askspridningen får. I avden står det:''Först är försöketavslutat och ska man också veta vilka effekteraskspridningen haft på skogsmarken.'' Det gälldehär ett försök med att sprida aska över 3 hektarskogsmark i . Naturligtvis sprids det askapå fler ställen.Vad jag här tagit upp är långsiktiga frågor. Detfordras intensiva insatser just nu för att vinågorlunda snabbt skall kunna få en bild av hurdetta verkligen fungerar.Anf. 146 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är riktigt att det handlar omlångsiktiga frågor. Men det exempel som JanJennehag anför är ganska begränsat till sinomfattning och ryms väl inom de ekonomiskaramar som vi har.Jag tror att det är viktigt både att ha ett långsiktigtperspektiv -- eller mera -- och att man vidtaråtgärder för att ganska snabbt få ut en del av denhär askan i kretsloppet. Jag tror att vi vågar oss pådet i en ökad omfattning, även om vi ännu intekänner till alla detaljer från försöken.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1992/93:504 om ökadanvändning av flisAnf. 147 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att föreslå ökat statligt bidragtill investeringar i nya flispannor under 1993.Det finns flera skäl att öka användningen avbiobränslen för energiproduktion. Så t.ex. är defördelaktiga från klimatsynpunkt till skillnad frånde fossila bränslena. Biobränslen är förnybara ochatt utnyttja biomassa som bränsle inom ramen förett uthålligt skogsbruk och jordbruk ökar inteväxthuseffekten.Enligt gällande energipolitik skall fossila bränslenersättas med bl.a. biobränslen. Det finns flerastatliga styrmedel för att stimulera en sådanutveckling. Exempel på sådana är förmånligarebeskattning och investeringsstöd tillbiobränslebaserad kraftvärme. Vidare ges ettomfattande statligt stöd till forskning ochutveckling för att främja biobränsleanvändningen.Intresset för användningen av biobränslen ökar.Det tar sig bl.a. uttryck i omfattande investeringari biobränslebaserad fjärrvärme och kraftvärme.Det är angeläget att man i ökad utsträckning gåröver till biobränslen även i panncentraler, där oljanav olika skäl fortfarande dominerar. I regeringensklimatproposition, som lämnades tillriksdagen, föreslås därför ett investeringsstöd med15 % av investeringskostnaden för utbyggnad avfjärrvärmenätet. Syftet är att förbättra deekonomiska möjligheterna för anslutning avmindre block- och gruppcentraler, industrier samtsmåhus till fjärrvärme. En annan fördel med enökad anslutning till befintliga fjärrvärmenät är attunderlaget för en utbyggnad av kraftvärmen ökar.I många fall finns emellertid inte denna möjlighet.Därför föreslås också ett stöd för utveckling avmindre, biobränslebaserade panncentraler ochpannor för att förbättra deras miljöprestanda. Ensådan utveckling kan även komma att sänkadriftkostnaderna för dessa anläggningar.Sammantagna kommer de åtgärder som jag harredovisat här att stimulera till en ytterligare ökningav biobränsleanvändningen. Regeringen har alltsåredan vidtagit åtgärder som ger sådana effektersom efterlyser.Då , som framställt frågan, anmält atthan var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav andre vice talmannen att istället fick delta i överläggningen.Anf. 148 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.Jodå, jordbruksministern, det är naturligtvisalldeles utmärkt att satsats föratt få bättre miljöprestanda på mindre pannor ochatt 50 miljoner i investeringsstöd går tillfjärrvärmenäten.Men här har vi också andra effekter. Vi vet att flisenkostar ungefär hälften av vad oljan kostar. Menförutsättningarna måste vara de rätta. Flis skallhelst eldas i stora anläggningar. Där är det bra meddet investeringsstöd som föreslås i propositionen.Vi skall helst ha pannorna i kommunala värmeverk.Helst skall de vara installerade med de statligabidragen. Vi skall också ha någorlunda rimligatransportavstånd. Avståndet mellan flistugg ochpanna bör inte vara alltför många mil.Det här är också en fråga om sysselsättning ocharbetstillfällen, när vi befinner oss i en situationsom är den mest prekära vi har haft på decennier.Därför är det inte vad som faktiskt står iklimatpropositionen, utan vad regeringen tänkergöra ytterligare under det här året som är grundvalför frågan.Anf. 149 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi har faktiskt gjort ganska mycket.Jag noterar frågan både från och frånJan Jennehag om ökade statliga bidrag. Men jag villgärna understryka att vi nu håller på att använda debidrag som har beslutats och som utgår under denärmaste åren. En stor del av detta är en följd betänkande.Vi avsatte för den långsiktigaanvändningen av bioenergi, framför allt förframställningen av el. Vi har tagit undan det mestaav pengarna till detta men har också kvar en postsom går att använda för andra ändamål. Vi sätterundan under enfemårsperiod, alltså , förinvesteringsstödet till kraftvärme. Vi har en långlista med anläggningar som skall byggas, och en stordel av den här miljarden är redan intecknad, liksomen stor del av de andra pengarna.Det här innebär att efter hand som projekten blirklara och utvecklingen går vidare utnyttjas demedel som är anvisade eller utlovade framöver. Detvar därför jag också tog upp frågan omklimatpropositionen. Trots att man nu arbetar ochnår allt bättre resultat föreslår regeringen ökadesatsningar.Anf. 150 ():Herr talman! Vi har ett läge med arbetslöshetoch vi kan konstatera att oavsett om vi eldar medobehandlad flis eller med förädlade bränslen såskapas fler arbetstillfällen. Antalet varierarnaturligtvis beroende på hur mycket biobränslesom eldas. Men det är klart att det här finnshundratals, för att inte säga tusentalsarbetstillfällen att hämta om vi intensifierar det härsättet att förändra energiproduktionen.De åtgärder som jordbruksministern har redovisatför att stimulera en ytterligare ökning avbiobränsleanvändning tycker jag är bra i och för sig,men det finns nu särskilda skäl att gå in medytterligare satsningar. Det är dem som jag villdiskutera, inte det i och för sig värdefulla som ståri klimatpropositionen.Anf. 151 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att den härfrågan diskuteras i kammaren. Det är viktigt att viarbetar för en succesiv ökning avbioenergianvändningen.Jag har själv vid tidigare tillfällen satt upp myckethöga mål 2010, detdatum som vi har lagt fast för avveckling avkärnkraften. Där har jag utan att räkna så väldigtmycket använt mig av begreppet en fördubbling iförhållande till vad vi gjorde av med . Det borde vara rimligt.Men för tillfället har vi alltså medel att ta i anspråksom innebär att det inte är medelsbrist som hållerigen biobränsleanvändningen. När det har gåttlängre tid kanske det behöver fattas nya beslut.Men uppfattar jag att vi faktiskt arsenal av stödåtgärder som är nödvändig föratt få en ökning.Anf. 152 ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attregeringen inte på detta område har medelsbrist.Jag skall komma ihåg det vid framtida debatter.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1992/93:531 om miljöavgifterpå kadmiumAnf. 153 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mignär regeringen avser att lägga fram förslag ommiljöavgifter på kadmium.Kadmium är en tungmetall som förekommer imiljön och som i större mängder kan förorsakaolika skador på människor. Det internationellaarbetet på detta område inriktas på att minskakadmiumbelastningen på miljön ochkadmiumintaget hos människor. Det råder enighetom att användningen av kadmium bör upphöra påsikt. Kadmium i åkermarken tas upp av grödornaoch påverkar via födan människors hälsa.Tillförslen av kadmium till miljön sker dels vianedfall från luften, dels via användning avhandelsgödsel.Ett regeringsuppdrag att utreda behov, möjligheteroch konsekvenser av miljöavgifter på kadmium harredovisats och remissbehandlats. Regeringenbeslutade att införa ett gränsvärde förkadmium i handelsgödsel från och med den 1januari 1993.Gränsvärdet, som ligger på kadmium perton fosfor, kommer framför allt att eliminerariskerna för att blir ett dumpingland förgödselmedel med höga kadmiumhalter. Det finnsen risk att detta annars skulle bli fallet då allt flerEFTA- och inför sådana gränsvärden.Sverige kommer även fortsättningvis att agera iinternationella fora för att få till stånd ytterligaresänkta kadmiumhalter.Frågan om ytterligare åtgärder för att minskakadmiumhalterna i handelsgödsel, bl.a.miljöavgifter, bereds iregeringskansliet.Anf. 154 ():Herr talman! Jag konstaterar attjordbruksministern i svaret, som jag för övrigt villtacka för, berättar om och beskriver bakgrunden tilldet som vi nu diskuterar. Jag vill då ge min version,som handlar om hur vi socialdemokrater har sett påfrågan.Vid samtliga tillfällen som vi har haft sedan detförsta förslaget kom om avskaffande avprisregleringsavgifter på handelsgödsel ochväxtskyddsmedel har vi motsatt oss det. I höstaskom propositionen. Vi motsatte oss förslaget då. Vitog upp det i motionen som följde påbudgetpropositionen. Med anledning avjordbruksproposition 2 det här året, om man fårkalla den så, har vi tagit upp samma sak. Skälet äratt användningen av i det här fallet kadmium måsteminska.Jag fick ett utdrag ur den rapport somNaturvårdsverket har gjort, Miljöstörningar ochhälsa, som kommer ut . Där skriver man bl.a.:Jämfört med andra länder är den mängd kadmiumsom vi utsätts för låg, men säkerhetsmarginalernatill skador är ändå liten hos en del av befolkningen.Därför måste mängden kadmium i handelsgödselminska, liksom nedfallet från luften. För attmängderna i marken inte skall öka får tillförselninte överstiga ca per kvadratmeter och år.Det är det här som vi har avsett med vårt envisaupprepande av att bibehålla prisregleringsavgiftenalternativt införa en miljöavgift eller enkadmiumavgift. Det är bakgrunden. Vi menar attdet har varit fel signalatt ta bort avgifterna.Nu är de borta och vi väntar med spänning på denmånga gånger aviserade kadmiumavgiften. Med ettlitet leende på läpparna sade jordbruksministernatt den bereds i regeringen. Jag vill då fråga: När ärberedningen klar?Anf. 155 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill bara först konstatera attMargareta och jag nog är alldeles överensom syftet med den här diskussionen, nämligen attbegränsa föroreningen med kadmium och att vi börvidta så många åtgärder som är möjliga för attkomma till rätta med det här problemet.På frågan om när beredningen är klar kan jag intesvara med att ange något absolut datum. Men minförhoppning är att beredningen sker mycketsnabbt. Vi har diskuterat detta under en lång tid.Jag tycker personligen att det är bra att ha avgifterpå skadliga ämnen. Det var för övrigt någontingsom det inte alltid var lätt att övertygaSocialdemokraterna om de satt iregeringen.Sedan vill jag ta upp frågan omprisregleringsavgifter. Jag finner det någotanmärkningsvärt att somordförande i jordbruksutskottet så ivrigt blandarsamman prisregleringsavgifter med miljöavgifter.Inte minst ochsocialdemokraterna i utskottet var med och drevfrågan om 90 års beslut, då prisregleringslagenavskaffades. Prisregleringsavgiften var något somvar kopplat just till denna företeelse. När vi går inmed ny politik alternativt kommer med i EG saknasmotivet för att ha en prisregleringsavgift påproduktionsmedel för att begränsa produktionen.Kvar står alltså miljöavgifterna.Vi har inte velat ändra på miljöavgifterna, även omdet från har framförts synpunkterom att man inte behöver ha någon miljöavgift påfosfor, för fosforgödsel saknar negativmiljöpåverkan. Däremot är det just i fosforgödselsom kadmium finns. Då vore det enligt minuppfattning, och det är därför frågan bereds iregeringskansliet, viktigt att lägga över en avgift påfosforgödseln.Anf. 156 ():Herr talman! Man får säga att det var tur förregeringen och jordbruksministern att EES-avtaletaldrig trädde i kraft. Om det hade trätt i kraft hadedet varit omöjligt att införa en kadmiumavgift. Såär det.Därför menar jag att det är väsentligt att skynda på,om denna avgift är allvarligt menad. I och för sig serdet ju litet dystert ut för just . Mendet kan ju hända att de länder som tycks ha litetsvårt för det fattar beslut. Då måste vi vara klarainnan skall träda i kraft i Sverige.Vi hade en jordbrukspolitisk debatt här för någraveckor sedan som ministern deltog i. Då sade denmoderate företrädaren bl.a.: Inga nya ochfördyrade krav på djurhållning och miljö skallbelastas med mindre än att konkurrentländerna gördetsamma. Vi har högre krav.Jag blir litet fundersam, eftersom Centernsrepresentant i samma debatt sade att vi väntar påen kadmiumavgift. Jag undrar vem som företrädermajoriteten i riksdagen.Anf. 157 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror säkert att till att det både tidigare och finnsolikheter mellan de partier som finns iregeringsställning. Det är ingen hemlighet. Menregeringen för en politik, och så småningomkommer vi att redovisa den här.Jag vill ta upp frågan om införande av enkadmiumavgift kopplad till . Det äralldeles riktigt att och ett EG-medlemskap skulle begränsa möjligheterna attinföra nya avgifter. Jag är inte övertygad om att enkadmiumavgift i detta sammanhang bör betraktassom en ny avgift, eftersom vi har en avgift på justdetta gödselmedel, på fosfor, som man kan göra omtill att i stället ligga på kadmiuminnehållet. Då ärdet så att säga ett nytt kriterium för en gammalavgift. Vi får se vad som händer.Anf. 158 ():Herr talman! Jag blir litet full i skratt närjordbruksministern säger att regeringen för enpolitik och att vi får se hur det går sedan. Det ärklart att det är en viktig markering. Det har ju integått så bra för regeringens politik på detta område.Det har ju varit ett antal bakslag. Eftersom tvåpersoner i ministerns eget parti och det störstamajoritetspartiet har en annan uppfattning, voredet intressant för oss att få veta om detta förslagfinns förankrat hos majoriteten i riksdagen.Beträffande kadmiumavgiften hoppas jag attjordbruksministern har rätt. Men det bästa är attinföra denna avgift innan träder ikraft. Jag undrar om det blir på denna sida omhalvåret eller om det blir till hösten.Anf. 159 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag förstår att det inte är ovanligt inågon regering att det finns olika synpunkter. Detvore onormalt om det inte skulle finnas i enflerpartiregering. Det är därför som frågor bereds,för att man skall uppnå en enighet.När den enigheten finns, kommer vi naturligtvis atttala om det. Det är min förhoppning att det inteskall dröja länge.Anf. 160 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis ställa en fråga.Tror jordbruksministern att man i denna frågakommer att uppnå enighet inom en inte alltföravlägsen framtid?Anf. 161 Jordbruksminister ():Herr talman! Egentligen handlar väl tro om andrasaker än detta. Men regeringsarbetet bygger på attpartierna enas.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1992/93:536 om märkningenav livsmedelAnf. 162 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka ambitioner den har för atttillmötesgå konsumenternas krav.EES-avtalet omfattar ommärkning. De viktigaste bestämmelserna finns i ettramdirektiv om märkning av livsmedel. SåvälSveriges som för märkning av livsmedelbygger på den standard som har utarbetats inomden internationella organisationen . ommärkning har emellertid ett vidaretillämpningsområde än de svenska bestämmelerna.De förra omfattar nämligen inte bara livsmedel somsaluhålls direkt till konsument utan också livsmedelsom saluhålls till storhushåll. De svenskamärkningsbestämmelserna omfattar endastförsäljning direkt till konsumenten. En anpassningav de svenska bestämmelserna till EG:s innebärsålunda en skärpning på denna punkt.Enligt både och de svenskabestämmelserna skall alla ingredienser i ettlivsmedel deklareras i fallande storleksordningefter vikt. Undantag från denna huvudregel görs ide svenska föreskrifterna i de fall livsmedeltillverkas av s.k. sammansatta ingredienser, dvs.ingredienser som består av flera komponenter. Ettexempel på detta är majonnäs som ingår ipotatissallad. I de fall halten av den sammansattaingrediensen, i detta fall majonäsen, är lägre än5 % av hela livsmedlet, dvs. potatissalladen,behöver man endast ange namnet på densammansatta ingrediensen, däremot inte vad denbestår av. Råvaruingredienser som är kända för attkunna ge problem för överkänsliga personer skalldock alltid deklareras oberoende av halten.Enligt EG:s märkningsdirektiv behöversammansatta ingredienser inte specificeras omhalten i livsmedlet är lägre än . I dessa fallbehöver endast beteckningen på den sammansattaingrediensen deklareras. Något krav på att alltiddeklarera allergena råvaruingredienser finns inte.EG:s bestämmelser om märkning ärtotalharmoniserade, vilket innebär att viden anpassning varken kan ställa strängare ellermildare märkningskrav. Det finns naturligtvis intenågot hinder för handeln att frivilligt märka med deuppgifter som konsumenterna kräver utöver vadsom följer av . Detta innebär attkonsumenternas roll är utomordentligt viktig isammanhanget, strängt taget viktigare änlagstiftarens.Anf. 163 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag konstaterar att viockså här har en bakgrundsbeskrivning som står attläsa i regeringens proposition 1991/92:170. Jagtyckte därför inte att den var så intressant. Däremotslås jag av det som står på s. 2 i svaret, nämligen:''om märkning ärtotalharmoniserade, vilket innebär att viden anpassning varken kan ställa strängare ellermildare märkningskrav. ''Detta tycker jag är en något defensiv och passivhållning. Vi är i början av ett förhandlingsskede.Jag vet vad har sagt. Jag vet att mandär har fått respit till 1995 för våra svenska krav.Men jag trodde att vi till dess skulle ha ettförhandlingsresultat som åtminstone skulle byggapå en viss ambition även på detta område. Det kanförefalla vara en liten detalj. Men vi har läst om ettantal olycksfall som har inträffat, just på grund avatt man i dessa länder inte har deklareratingredienser på samma sätt som i Sverige.Jag tycker att det är så defensivt att bara säga att vimåste anpassa oss men att det inte finns någothinder för handeln att frivilligt märka. Kunderegeringen inte vara litet mer offensiv ochåtminstone försöka?Anf. 164 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att skiljamellan två delar i dessa bestämmelser. Det ena ärdet som bara gäller en innehållsförteckning. Detvar detta som jag i huvudsak uppehöll mig vid isvaret, i synnerhet när det gäller frågan om när detfinns sammansatta ingredienser, där kraven inomEG är betydligt mindre.När det gäller frågor som kan ha betydelse förhälsan och för miljön, har vi möjlighet att hävdahögre krav. Det är en möjlighet som kan utnyttjasnär det gäller allergena råvaruingredienser. Vi harfrån regeringens sida en ambition inom ett brettfält -- miljö, djurskydd, veterinära frågor, osv. -- attså långt det är möjligt behålla de regler som vi har.Men jag har redovisat principen för deharmoniserade bestämmelserna när det gäller justmärkningsdirektiven.Anf. 165 ():Herr talman! Det sägs ofta när det gäller hälsa,miljö och säkerhet att det är minimiregler och att visedan har möjlighet att fylla på dem. Men detstrider mot det som står i svaret, att vi inte harnågon möjlighet att ställa strängare eller mildaremärkningskrav. Det förhållandet att man ärallergisk mot någonting i en sammansatt produkthar självfallet med hälsan att göra. Det finns ett ipressen för sedan beskrivet fall där en flickai dog av att äta glass utaninnehållsmärkning. Man kunde då inte härledaorsaken till dödsfallet och inte heller ställatillverkaren eller försäljaren till ansvar, eftersomreglerna inte är sådana.Det brukar alltid sägas att vi har möjlighet atthävda högre krav, men det är väl ändå så,jordbruksministern, att det inte är vi själva, eller EG-parlamentet utan som till slut avgör huruvida de högrekrav som vi vill ställa är förenliga med en frikonkurrens.Anf. 166 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi kan naturligtvis länge diskuterahur man definierar t.ex. ett krav som har betydelseför hälsan. Det är rätt, som ,säger att det i det fallet är domstolen som islutänden kan avgöra frågan. Därför tror jag att detär ännu viktigare att vi aktiverar oss på dettaområde. Vi kommer tillsammans med de övriganordiska länderna att driva frågan om en fullständigdeklaration av allergena ämnen på det möte medCodex Alimentarius Commission om märkningsom skall hållas i Canada.Eftersom liksom våra bygger på CodexAlimentarius, kan en ändring ha betydelse ocksåför . Dessutom märker jagredan i dagsläget i kontakterna med representanterför regeringar i olika att man där harvissa ambitioner. Jag tror alltså att det gör nytta attdriva på utvecklingen inte bara hemma utan ocksåinternationellt.Anf. 167 ():Herr talman! Därmed fick jag ändå svar på minförsta fråga. Regeringen är inte så passiv som detverkade av svaret. Då vill jag bara önska regeringenlycka till i det arbetet.Anf. 168 Jordbruksminister ():Herr talman! En lyckönskan tackar regeringenalltid för.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1992/93:537 om stödet tilljordbruket i norra . 169 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omdet är politiskt möjligt att bibehålla nivån på stödettill jordbruket i norra efter ett medlemskapi EG.Regeringens utgångspunkt är att det iförhandlingarna måste skapas förutsättningar föratt bevara och utveckla jordbruket i norra villkor för detta är att fortsatt stöd kan lämnastill Norrlandsjordbruket. Jag ser det somnödvändigt och även möjligt att upprätthållastödnivån efter ett EG-inträde. Svaret på frågan äralltså ja.Anf. 170 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Sysselsättningeni de areella näringarna är betydligt högre i vissa avNorrlands kommuner och län än i riket i desshelhet.