prot · GG09115 · 1993-05-25 00:00:00 — Detta entydigamandat, som bl.a. aktivt verkade för, germiljöfrågorna en fast förankring i alla delar avEBRD:s verksamhet.Betoningen av miljöaspekterna innebär bl.a. attalla projekt som kan antas ha miljömässiga effekterblir föremål för en noggrann prövning. Dessaprojekt utsätts också för en särskild övervakningsom skall se till att gjorda åtaganden följs. är slutfört kommer dessutommiljöeffekterna att utvärderas, så att erfarenheterkan tas till vara.Lennart hänvisar också till att till miljöprojekt i Central- och Östeuropabör ske till så förmånliga villkor som möjligt. Närdet gäller bankens lånevillkor finns detuppenbarligen en rad missuppfattningar, som harlett till omotiverade krav på ändring av bankensstadga. Det finns därför anledning att reda ut dennafråga. , liksom andra s.k. regionalbankereller , använder det kapital sommedlemsländerna tillskjutit som grund förmarknadsupplåning. De upplånade medlen lånassedan ut till mottagarländerna till enmarknadsmässig ränta, som motsvarar bankensupplåningskostnad plus en mindre marginal.Eftersom banken har högsta kreditvärdighet blirutlåningsräntan ändå relativt förmånlig.EBRD kan givetvis inte låna ut till en klart lägreränta än den man har lånat upp till. Det finns ingadolda reserver i sådanverksamhet som närmast påminner om Ebberödsbank. Inte heller kan banken förbruka detinbetalade kapitalet på direktutlåning. Förutom attkreditvärdigheten skulle påverkas,skulle bankens själva resursbas äventyras på sikt.Om det är så, att man önskar mjuka upplånevillkoren för vissa typer av projekt, måsteEBRD i så fall tillföras extra resurser frånmedlemsländerna för att täcka kostnaden förräntesubventioner. Detta kan lämpligen ske inomramen för olika former av samfinansiering. Jag harmed tillfredsställelse noterat att kontakter hartagits mellan och ommöjligheterna till samfinansiering med medel fråndepartementets anslag. En annan variant är attmedlemsländerna ställer rena gåvomedel tillbankens förfogande för specifika insatser. Ettviktigt exempel på detta inom miljöområdet är denfond för kärnsäkerhet som upprättats i anknytningtill och till vilken utfäst ett förstabidrag om ca . Denna fond ärytterligare en bekräftelse på institutionensprioritering av miljöfrågorna.EBRD kommer att spela en viktig roll förgenomförandet av Östersjöprogrammet. Ett stortantal projekt håller på att förberedas, framför alltgäller det kommunala reningsverk. Genomsamfinansiering av angelägna miljöinvesteringarkan vi från svensk sida medverka till att bankensdeltagande i programmet förstärks ytterligare. Detär ett sådant samarbete med de internationellafinansiella institutionerna som länderna i regionenbör eftersträva i stället för att föra fram obefogadekrav på stadgeändringar.Sammantaget menar jag att Europeiskautvecklingsbanken alltsedan starten har haft en klarmiljöprofil och att vi från svensk sida, som banken har verkat, konsekventarbetat för att slå vakt om denna profil. Dekatastrofala miljöproblemen i de f.d.planekonomierna i öst gör det speciellt angelägetatt en inriktning på hållbar utveckling innefattarlångtgående miljöförbättrande åtgärder.Anf. 166 ():Herr talman! Jag tackar naturligtvisfinansministern för svaret, även om det i storastycken handlade om obefogade krav påstadgeändringar. Några krav, obefogade eller ej,har jag inte framfört i min fråga. Den delen avsvaret är kanske inte så intressant i det härsammanhanget.Finansministern frågar mig om jag har en annanuppfattning än finansministern när det gällerbankens profil. Finansministern talar då ombankens uttalade miljöprofil. Jag kan försäkra attjag inte har någon annan uppfattning. Men denuttalade miljöprofilen i stadgarna, somfinansministern hänvisar till, är kanske inte såintressant. Vad jag frågade efter var hurmiljöprofilen fungerar i bankens arbete och hurregeringen och finansministern tänker hanteradetta.Banker av det här slaget -- är kanskedet mest klassiska exemplet -- har ofta haft enuttalad miljöprofil i sina stadgar. Så långt är allt gottoch väl. Men vi vet ju att harmisslyckats med att leva upp till den uttalademiljöprofilen. Jag vill då veta: Finns det någonuttalad miljöstrategi i ? Om så inte är fallet,har finansministern verkat för eller kommerfinansministern att verka för att en utkristalliseradmiljöstrategi tas fram? Finns det personal i bankensom har de miljöekonomiska och ekologiskaförutsättningarna att leva upp till de uttalademiljöprofilen? Finns det miljöekonomer? Finns detannan personal? Först när man har klarat ut dessadelar, är det möjligt att avgöra om det finnsförutsättningar för banken att hävda sin uttalademiljöprofil i sitt praktiska arbete. Det blirintressant att se om finansministerna och jag hardelade uppfattningar i det avseendet. Men jaghoppas inte det.Anf. 167 Finansminister ():Herr talman! Jag skall förklara för jag tog upp detta med omotiverade krav påstadgeändringar. Man kunde tolka -- men det varbra att inte avsåg detta -- meningenom att villkoren för miljöprojekt borde göras såförmånliga som möjligt så att det var fråga omsärskilt subventionerade lån. Det gläder mig attLennart inte avsåg att förespråka detta.Jag tycker att det är oerhört viktigt att man ocksålever upp till de uttalade mål som har fastställts.Det är väldigt trevligt att kunna säga att här finnsen organisation som gör det. Man har en uttaladmiljöstrategi och en miljöchef. Denne miljöchefhar dessutom haft kontakter med han avser att ta ytterligare kontakter för från svensk sida skall se efter vilka möjligheterdet finns för samfinansiering av speciellt intressantamiljöprojekt. Det finns väl utvecklat där. Jag kaninte svära på att det motsvarar kravpå kompetens på området. Men jag kan ändåkonstatera att det finns en mycket uttaladmiljöprofil och att det också i de projekt som ärgenomförda, som för all del inte är så många -- vihoppas att de skall bli fler -- inte bara ingårkärnsäkerhet utan att det också finns en kraftigbetoning på olika projekt för t.ex. avloppsrening.Avloppsledningar från de baltiska länderna ochfrån har direkt beröring med arbetet för attrena och bevara . Det finns en stor mängdsådana projekt som har en mycket speciellmiljöprofil, vilka man har valt av just dessa skäl.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tycker att det som finansministernpekar på när det gäller inriktningen på bankensarbete på många sätt låter lovande, och jag kännertill de personer som finansministern nämnde. Menjag har ändå fått intrycket att banken ärtraditionellt övertung i en ekonomisk och finansiellkompetens, som naturligtvis är nödvändig. Den böri det här fallet, med den inriktning banken skall ha,verkligen ha en matchning med en tungmiljömässig, ekologisk och liknande komptens.En annan del som jag tycker är viktig att få utklaradär förutsättningarna för villkoren. Även om maninte ändrar i stadgan vore det intressant att få hörafinansministerns bedömning av möjligheterna förländer som behöver västvaluta att satsa påinvesteringar och utnyttja det stöd de kan få tillinvesteringar i andra projekt än sådana somgenererar västvaluta. Till den andra kategorinprojekt hör miljöinvesteringar. Hur skall man klaradetta om man inte får möjlighet till en mjukarehantering av banken?Anf. 169 Finansminister ():Herr talman! Låt oss först vara överens, LennartDaléus och jag, om att det är väldigt bra medmiljöprofilen och att vi faktiskt från svensk sidatrycker på för att få miljöprojekten inom bankensverksamhet igångsatta. Det finns t.ex. projekt somSverige har avstått från att bifalla. Man har sagt attdessa bör man inte genomföra, därför att denödvändiga miljökonsekvensanalyserna inte hargjorts. Policyn att detta är en viktig förutsättningför projekt, tycker jag att vi bör fortsätta att driva.Nästa fråga blir då hur man skall bära sig åt för attfå till stånd projekt som inte alltid har vanligpenningmässig avkastning. Då måste man ha extramedel. Om de skall vara i form av en fond förkärnsäkerhet eller något liknande är en fråga. Detkan finnas andra typer av extra medel i form avgåvor eller litet extra resurser anslagna. De insatserfrån sida som jag nämnde är ettexempel.Anf. 170 ():Herr talman! Jag skall med intresse ochengagemang följa bankens utveckling ävenfortsättningsvis. De svar som finansministern hargett visar att det finns goda förutsättningar för attden uttalade miljöprofilen också kommer att få enkonkret fortsättning i arbetet.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1992/93:660 om bruk avanabola steroider bland värnpliktigaAnf. 171 Försvarsminister ():Herr talman! har -- bl.a. motbakgrund av en artikel i omanvändandet av anabola steroider blandvärnpliktiga -- frågat mig vad jag tänker göra för attkomma till rätta med bruket av anabola steroiderbland värnpliktiga.Sven-Olof tar upp en viktig fråga. Jaganser att det är fullkomligt oacceptabelt att anabolasteroider över huvud taget används av värnpliktigainom försvaret. Förekomsten av anabola steroiderpå regementen kan inte tolereras. Självfallet rör detsig dock inte om ett problem som är specifikt förförsvaret. Det är ett problem för hela samhället.För övrigt så är det ju förbjudet att inneha anabolasteroider enligt lagen (1991:1969) om förbud motvissa dopningsmedel.Jag har inhämtat upplysningar i ämnet frånÖverbefälhavaren, ,och centralavärnpliktsråd. Exakt hur stort problemet är inomförsvaret är svårt att säga, men tendensen tycksvara att problemet ökar.Försvarets sjukvårdsstyrelse deltar i en arbetsgruppsom behandlar frågan om samhällets insatser motdopning med bl.a. representanter frånSocialdepartementet, ,, . Ett deltagande frånÖverbefälhavaren i denna grupp är också aktuellt.Anledningen till att denna grupp tillskapats är justtendensen till ökad användning av anabolasteroider bland framför allt ungdomar.I dag utbildas försvarets läkare och sjuksköterskorav i frågor om alkohol-och narkotikaproblem hos bl.a. värnpliktiga.Även de värnpliktiga får på förbanden en grundliginformation om dessa problem. Försvaretsmyndigheter planerar att införa utbildning ocksåom skadeverkningarna av bruket av anabolasteroider.Försvarets myndigheter är således medvetna omproblemet och arbetar med det. Jag ser därför ingetbehov av åtgärder just nu från regeringens sida.Anf. 172 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret på denna fråga.När jag tog del av de artiklar som ligger till grundför frågan blev jag väldigt upprörd över att sådanthär, som jag uppfattar det, väldigt öppetförekommer bland många värnpliktiga ute påförbanden. Detta är något som jag också harfått styrkt vid samtal med representanter för devärnpliktiga.Det som gjorde mig mest bekymrad var attvärnpliktiga med sådana här preparat i kroppenkanske också kunde komma i kontakt med fordon,vapen och annat och att de därigenom kunde utgöraen säkerhetsrisk både för sig själva och för övrigainom förbanden och verksamheterna.Jag tycker att det som försvarsministern sade ärmycket positivt, nämligen att det är fullkomligtoacceptabelt att värnpliktiga använder den härtypen av preparat. Jag vill också dela uppfattningenatt problemet med dessa medel troligtvis inte ärspecifikt för försvarsmakten utan snarare en formav generationsproblem -- ett generelltsamhällsproblem. Det är viktigt att man försökeratt komma till rätta med de här bekymren. Jag troratt upplysnings- och informationskampanjer omdetta är väldigt viktiga.Såvitt jag förstår av svaret planerar man att införaen utbildning för i första hand personal, läkare ochsjuksköterskor inom försvaret omskadeverkningarna av bruket av anabola steroider.Det skulle vara intressant att få veta om det finnsnågon tidsplanering för hur snabbt denna kankomma till stånd. Det är viktigt att det sker så fortsom möjligt och att man har en bra plan också fören utvärdering när det gäller den härproblematiken. Är någon sådan planerad?Det är också intressant att få veta om man planeraratt göra någon form av undersökningar som kanvisa om dessa preparat kan ha legat till grund förolyckor och incidenter som har skett på förbandenalternativt hur många frikallandeärenden avvärnpliktiga som har orsakats av det här missbruketeller bruket -- det är samma sak eftersom bruket äratt missbruka.Anf. 173 Försvarsminister ():Herr talman! Jag förutsätter att den utbildning i attinformera värnpliktiga om skadeverkningarna avbruket av anabola steroider kommer till stånd meddet snaraste. Med detta vill jag ha sagt att jaghoppas att man redan under innevarande kan få tillstånd en tillfredsställande information om detta.Frågan om i vad mån anabola steroider är orsakentill olyckor är svår att besvara. Jag har inhämtatupplysning om att det inte sker någon rutinmässigkontroll vid inskrivningen av värnpliktiga, men omdet vid inskrivningen klart framgår att denvärnpliktige missbrukar anabola steroider innebärdet med all sannolikhet att den värnpliktige befriasfrån värnpliktstjänstgöring. Det är alltså viktigt på ett så tidigt stadium som möjligt kan få tillstånd någon form av kontrollmekanism på det härområdet.Kunskaperna om bruket av anabola steroider överhuvud taget, och naturligtvis också inom försvaret,har varit begränsade. Detta är jämfört med andramissbruk ett relativt nytt fenomen. Jag utgår frånatt man nu kommer att ägna detta ökaduppmärksamhet och att vi så snabbt som möjligtkan vidta kraftfulla åtgäder mot detta bruk.Jag vill avslutningsvis i detta inlägg säga attförsvaret självfallet inte är en isolerad del avsamhället. Om bruket av anabola steroider ökarbland ungdomar i allmänhet slår det tyvärr ocksåigenom inom försvarsmakten.Anf. 174 ():Herr talman! Det är bra att försvarsministen harambitionen att detta skall komma till stånd så fortsom möjligt och att man vidtar alla de åtgärder somkan vidtas i detta fall. Detta är en så pass viktigfråga. Vi delar tydligen den grundläggandeuppfattningen.Kanske det egentligen skulle finnas skäl för attinföra någon form av test vid inskrivningen tillvärnpliktstjänstgöringen. Om man på något sättkunde spåra dessa medel i kroppen redan vidinskrivningstillfället, kunde man kanske lokaliseraen riskgrupp inom den vidare utbildningen menäven inom samhället totalt.Ett problem är också att det trots att gränserna inteär öppna tydligen väller in sådana här preparatösterifrån . Det kanske i och för sigär en fråga som borde ställas till justitieministernvilka åtgärder man bör vidta på tullsidan för attkomma till rätta med den insmugglingen. Det ärmycket viktigt att man uppmärksammardetta och följer upp dessa bitar. Är det möjligt attredan vid inskrivningen göra en test?Anf. 175 Försvarsminister ():Herr talman! Jag är inte medicinare, så jag har svårtatt uttala mig om huruvida en test kan ske på etteffektivt sätt redan vid inskrivningen. Det är inteheller säkert att detta löser problemen. Man kan jufaktiskt börja missbruka anabola steroider efterinskrivningen. I allmänhet går det en relativt långtid -- ibland alltför ; det kan röra sig om år --mellan inskrivningen och inryckningen. Då löser entest inte på något sätt problemen. Jag förutsätterdock att den arbetsgrupp som jag just har refererattill också tar upp frågan om en test i samband medinskrivningen eller -- kanske än hellre -- i sambandmed inryckningen. Det förhållandet att det nu harblivit en ökad medvetenhet om missbruket kaninnebära att t.ex. befälen ute på våra förbandnoterar detta och vidtar vederbörliga åtgärder.Anf. 176 ():Herr talman! Det är nog korrekt somförsvarsministern säger att detta bruk inte behöverha börjat innan man mönstrar utan faktiskt kanbörja . Det ställer stora kravpå förbanden att man i samband medvärnpliktstjänstgöringen inte bara informerar utanockså ser till att man under de värnpliktigas fritidkan erbjuda bra fritidsaktiviteter med bra ledare.Där tror jag att en samverkan med föreningslivet påorten samt med borde vara enbra möjlighet. Man kan även samarbeta med dengrupp som heter ''Soldater mot droger'' och somtydligen arbetar tillsammans med Värnpliktsrådet.Det är också en fråga om attityder, inte bara frånsamhället utan också från befälet och de somhanterar de värnpliktiga ute på förbanden.Det är viktigt att man där bedriver bredainformationskampanjer, i synnerhet riktade till debefäl som är i samma ålder och har sammaintresseområden som de värnpliktigasom dessa befäl har att leda i det dagliga arbetet.Det är en målgrupp i detta sammanhang. Helatiden måste vi uppmärksamma och kontinuerligtfölja upp dessa problem. De är viktiga, inte bara förde värnpliktiga utan för helaungdomsgenerationen.Anf. 177 Försvarsminister ():Herr talman! Bruket av anabola steroider är intenågot specifikt för försvaret. Jag kan emellertidklart lova att också försvaretskall göra vad det kan för att visa att inom dessverksamhetsram detta missbruk inte på något sätttolereras.Anf. 178 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern för dettasvar. Jag hoppas att denna diskussion skall leda tillatt dessa problem ytterligare uppmärksammas bådei arbetsgrupperna och ute på förbanden så attproblemen får den prioritet som jag tycker att deförtjänar.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1992/93:630 om värnpliktensom ett medel att minska arbetslöshetenAnf. 179 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att göra något för att användavärnplikten som ett sätt att minskaungdomsarbetslösheten. har därvidpekat på två åtgärder som innebär att man delsinkallar värnpliktiga som är arbetslösa framför demsom har arbete, dels befriar de värnpliktiga sominte kommer att inkallas inom två år.Enligt värnpliktslagen (1941:967) skall devärnpliktiga som inte befrias frånvärnpliktstjänstgöring tas ut förvärnpliktsutbildning eller till en utbildningsreserv.För värnpliktsutbildning skall det antal tas ut sombehövs för försvarsmaktens krigsorganisation . Vid uttagningen skall den somär bäst lämpad för en befattning tas ut tillutbildning.Den som tas ut till utbildningsreserven kommerinte att behöva genomgå någon utbildning, om detinte behövs med hänsyn till Sverigesförsvarsberedskap.Antalet värnpliktiga som skall genomgå utbildningstyrs således av krigsorganisationens storlek,krigsförbandens omsättning och de ekonomiskaresurser som har tilldelats försvarsmakten.De förslag som tar upp för attminska arbetslösheten är inte förenliga med detvärnpliktssystem som vi har . Man kan intebefria någon från värnplikt bara på grund av att haninte har kallats till tjänstgöring . Det kanofta vara så att den värnpliktige själv har sökt ochfått anstånd med tjänstgöringen.Att kalla in arbetslösa framför dem som har arbetekan i förstone synas tilltalande. Men det är inteheller en framkomlig väg. Som jag sade skall --så länge som vi har ett värnpliktsförsvar -- den somär bäst lämpad för en befattning ikrigsorganisationen kallas till tjänstgöring.Säkerligen finns många av dessa värnpliktiga blanddem som har ett arbete. Att i stället ta utvärnpliktiga som är arbetslösa strider sålunda motvad har beslutat i denna fråga.Samtidigt är det självfallet av stor betydelse förtilltron till vårt värnpliktssystem att den enskildesmöjligheter på arbetsmarknaden inte försämras tillföljd av värnpliktstjänstgöringen. Det är därförviktigt att åtgärder vidtas för att motverka detta.Exempelvis görs redan hos Överbefälhavaren ochute på förbanden stora insatser för att denvärnpliktige vid utryckningen lättare skall kunnakomma ut i arbetslivet.Anf. 180 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Bakgrunden tillmin fråga är att vi lever i en speciell situation meden mycket snabbt ökande ungdomsarbetslöshet.Då tycker jag att det är rimligt att vi studerar allaområden för att se om vi kan underlätta förungdomarna genom att göra dem mer attraktiva påarbetsmarknaden. Därför ställde jag min fråga.Statsrådet har vävt in vissa möjligheter i sitt svar.Försvarsmakten kan faktiskt plocka ut människortill utbildningsreserven. Som det ser ut är välrisken inte speciellt stor att den utbildningsreservenaktiveras.Det gäller här ganska många unga killar. I valetmellan två personer som är lika kvalificerade för enbefattning inom försvarsmakten kan det varaytterligare en faktor att väga in om någon av dem ärarbetslös eller har arbete. En sådan flexibilitet voreutmärkt. Det skulle underlätta för unga killar somsöker jobb. Även bland de arbetslösa finns mångasom passar för olika typer av befattningar inomförsvaret. Givetvis är det utmärkt att man påförbanden gör insatser för att hjälpa ungdomarnatill arbete efter värnpliktstjänstgöringen.Anf. 181 Försvarsminister ():Herr talman! har fastslagit en viktigprincip, nämligen att vi skall ha ettvärnpliktsförsvar och att den som är bäst lämpadför en befattning också skall kallas in för att fullgöraden utbildning som leder till denna befattning.Detta hindrar naturligtvis inte att man ibland kanta personliga hänsyn och använda sunt förnuft samtvisa flexibilitet inom ramen för det existerandesystemet. Så sker faktiskt ofta.Jag håller med om att det är viktigtatt de som gör sin värnplikt -- och de allra flestagör det -- inte hamnar i en extra besvärlig situationnär de rycker ut. Jag har i mitt uppdrag såsomförsvarsminister möjlighet att träffa väldigt mångavärnpliktiga och samtala med dem om detta. Viförsöker vidta olika åtgärder för att se till attvärnpliktstiden inte blir ett hinder för att komma utpå arbetsmarknaden utan tvärtom kan bli en meritsom underlättar inträdet eller återinträdet påarbetsmarknaden.För några dagar sedan presenterade en arbetsgruppinom Försvarsstaben en rad åtgärder, som jag iprincip ställer mig bakom, för att just gevärnpliktstjänstgöringen ett meritvärde ochanpassa arbetsmarknadsreglerna till devärnpliktigas speciella situation när det gäller attkomma i åtnjutande av de förmåner som vårtarbetsmarknadsystem erbjuder. Jag hoppasinnerligt att vi inte skall behöva dra denna fråga ilångbänk. De som har legat inne kanske ochgjort en insats för landet skall faktiskt intebehandlas sämre än dem som har haft ett helt civiltyrke under samma period.Anf. 182 ():Herr talman! Jag hörde också ett referat, och detfanns många intressanta förslag.Min fråga handlade om dem som ännu inte ärinkallade. När man från försvarsmaktens sidagranskar de ungdomar som man har prövat och somman skall ta ut till olika typer av utbildningar skulleman kunna göra den form av vägningar som jagförsökte redogöra för i mitt förra inlägg. Om manhar jämbördiga kandidater till en post inomförsvaret kan man kanske lägga in sådana häraspekter i bedömningen. Om en person är arbetslöskan det även vara bra ur något slags statsekonomisksynpunkt att den personen får tjänsten framförnågon som har samma kvalifikationer men som harett jobb. Det kan vara ett litet sätt att också bidratill en bättre statsekonomi.Jag är inte ute efter att krossa det nuvarandevärnpliktssystemet, även om jag har synpunkter pådetta och inser att det kommer att behöva görasstora förändringar framöver. Det finns, som sagt,en viss möjlighet med utbildningsreserven, och denhoppas jag att man använder.Anf. 183 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att vi äröverens om att behålla de nuvarande principernaför värnpliktssystemet. Jag tror att det skulle ledamycket långt att rucka på grundprincipen att densom är lämpad för en viss befattning också skallutbildas för denna och att vi har så objektivakriterier som möjligt.Sedan kan jag ändå inte underlåta att påpeka attom hjälper mig att få igenom deförsvarsanslag som jag behöver, skall jag nog se tillatt det inkallas tillräckligt många människor. På såsätt skall jag mycket kvickt bidra till att lösaproblemen med ungdomsarbetslösheten, och detpå stubben.Anf. 184 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt begära ordet flergånger. Jag försökte litet fint antyda att jag nogpersonligen åtminstone kan tänka mig att göra omdet nuvarande värnpliktssystemet ganska kraftigt iframtiden. Jag tror att det kommer att blinödvändigt. Sådana signaler har även kommit frånöverbefälhavarens håll. I en effektiv försvarsmakthandlar det också om vilken utrustning man kansätta i händerna på de värnpliktiga och om läget utei världen.