prot · GG0971 · 1993-03-09 00:00:00 — Det är dockinte fråga om en järnvägstunnel, utan en järnvägs-och vägtunnel. Det gäller inte för helaförbindelsen, utan enbart mellan den konstgjordaön söder om och . Det tillhörsjälvfallet sådant som måste prövas i den fortsattaprocessen, liksom alla andra synpunkter somkommer in. Att avbryta processen vore politik ochinte miljö.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1992/93:402 ommiljöprövningen av ÖresundsbronAnf. 20 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att koppla samman frågan omframtiden för medbeslutet om miljöprövningen av Öresundsbron.Frågan föranleds av ett uttalande i dansk TV därjag, som svar på en fråga om det vore lämpligt förDanmark att koppla ihop ett danskt nej tillÖresundsförbindelsen med en stängning avBarsebäcks kärnkraftverk. Jag sade då att jagpersonligen inte skulle ogilla en sådan koppling.Det framgick tydligt av uttalandet att det var enpersonlig synpunkt och inte någon uppmaning ellerett uttalande om vad skall göra. Regeringenhar alltså inte behandlat frågan om att kopplasamman frågan om framtiden för kärnkraftverket iBarsebäck med prövningen av en fast förbindelseöver Öresund.Jag har i samband med möte i Oslomött den danska inrikesministern och dryftatfrågan om . Vi var överens om attSverige och borde hålla regelbundnakontakter på politisk nivå i frågan.Anf. 21 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret. Även om frågan om har blivitän mer aktuell än vad den var när jag ställdefrågan , är det just min fråga som tarupp kopplingen mellan ochBarsebäcksverket. Den har, såvitt jag har förstått,besvarats av miljöministern ett otal gånger.Jag är nöjd med klarläggande häri . Jag noterar att uttalandet i dagrubriceras som ett personligt uttalande. Tidigarehar jag förstått att miljöministern och ävenstatsministern har betraktat det som ett skämt.Fru talman! Jag är ny i , och jag skallsjälvfallet inte undervisa en gammal politisk rävsom om vådan av att skämta ipolitiken. När jag arbetade på en tidning fick jaglära mig att man aldrig skulle använda ironi ellerhumor, eftersom det alltid missuppfattas av någon.Min erfarenhet är att det är ungefär likartat ipolitiken -- tyvärr, skulle man kanske ibland kunnasäga.När det gäller sakfrågan undrar jag ommiljöministern möjligen har skämtat i sammaärende tidigare. Jag har här vid sidan av mig ettbrev från en kollega i med en artikelfrån , där enligt skribenten densvenske miljöministern uppmanar de danskapolitiska partierna att påverka sina resp.partivänner i för att stoppa . Ärdetta uttalande möjligtvis också att rubricera somett personligt tyckande, uttalande eller kanske ettskämt? Jag vill få detta klarlagt i dettasammanhang.Fru talman! För att inga ytterligare oklarheter skalluppstå vill jag slutligen fråga miljöministern omhan stöder regeringsförklaringen angåendekärnkraftsavvecklingen och byggandet avÖresundsbron. Delar denuppfattning som statsministern här alldeles nyligenframförde om byggandet av ? Minpersonliga uppfattning är självklar. Det är oerhörtviktigt att arbetet med de planer som finns förbyggandet av inte stannar upp. Detfinns tecken på att det kanske sker just nu.Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! ställer en rad frågor. Jagtar den sista först. Det är mycket enkelt. Ettfrågesvar delas, och det har varit föremål fördiskussion mellan statsministern och mig. Jag harinte hört hela den tidigare debatten. Men jag harförstått att den blommade ut, vilket också den härkan göra om jag nu tar upp alla de kastadehandskarna.Låt mig först konstatera att detta med skämt ärbesvärligt. Jag håller med om det. Jag har intebegärt att någon annan skall tycka att detta ärroligt. För mig är det nämligen blodigt allvar. Jaghar inte lämnat mina grundvärderingar vare sig närdet gäller eller Öresundsbron.Men jag respekterar självfallet attBarsebäcksverket ligger där det ligger och att vi haren energiöverenskommelse, och den står jagbakom. Det var detta frågade om.Jag respekterar också att det finns fattade beslutoch folkrättsligt bindande avtal, även om jag intestår bakom dem. Jag respekterar att de finns och attdet nu skall göras en miljöprövning. Det hardiskuterats i den förra debatten, och det behöver viinte ägna oss åt . Däremot har jag noterat att detpå nordisk grund förekommit partipolitiskapåtryckningar.Det var detta som jag syftade på i fallet fråndecember. Jag har uttalat mig också om detta iDanmark. Jag noterade vad förre statsministernIngvar ägnade sig åt i förhållande tillSvend Auken, som då var socialdemokraternaspartiordförande i , när det gälldeÖresundsbron. Jag sade att den modell sometablerats i detta sammanhang är att vi går tillnärstående partier, utövar påtryckning och får dematt ändra uppfattning. Visst har jag sagt detta. Detvar inget skämt, utan det var blodigt allvar. Detsäger jag i min egenskap av partiordförande. Jaganser nämligen att det är ett legitimt sätt att umgåsi den nordiska politiken.När det sedan gäller frågan om skämt har det jagsagt missförståtts en aning. För mig är detta ettpartipolitiskt skämt. När man är politisktvälinformerad vet man att det finns en politiskmajoritet för byggande och för dettafolkrättsliga avtal. Det är därför ett skämt att talaom en koppling. Vad andra tycker om detta, ochom det är roligt eller inte, har jag inte någonuppfattning om. Det får andra ha.Anf. 23 ():Fru talman! Min avsikt är inte alls att stå här ochkasta handskar, miljöministern. Jag har förstått avretorikprofessorer och andra att skämt och humor ipolitiken kan göra att folk lyssnar bättre. Men detär inte alls detta det handlar om.Min fråga och den oro som uppstått har sin grund iatt miljöministern kanske menar vad han säger.Den politiska majoriteten inom regeringen, sommiljöministern i detta fall syftar på, kanske inte ärså kristallklar. Min uppfattning både när det gällerBarsebäcksverket och har jag imånga olika sammanhang, också från dennatalarstol, redogjort för.När signaler som dessa kommer från regeringen,föranleder det mig att fråga: Har det häntnågonting? Håller regeringen på att ändrauppfattning? En annan intressant fråga är, och numenar jag inte att vara ohövlig mot statsrådet: miljöminister och ett statsråd ha en personliguppfattning i en sådan viktig fråga som han själv äransvarig för? Det är en konstitutionellt intressantfråga. Anser miljöministern att det är möjligt?Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Detta skall bli intressant att diskuteramed bl.a. , där det ocksåfinns en anmälan. Det kommer jag att göra med livoch lust. Det kan jag försäkra. Om det skulle varaså att man inte kan ha en partiuppfattning, kan intepartiledare i fortsättningen ingå i svenskaregeringar, i varje fall inte i koalitionsregeringar.Det är en omöjlighet. Jag är mycket intresserad avatt höra svaret på den frågan.Om jag uttalar mig personligen, säger jag att det ärpersonligen. Jag gör en mycket klar distinktionmellan min roll som miljöminister och talesman förregeringen i miljöfrågor och när jag uttalar mig iandra sammanhang som partiordförande. Flerhattar har jag inte.Jag har utskriften , och därför vet jag att jaghåller mig till formulär 1 A. Jag har inte fått dendanska utskriften, men det lär vara ett utklipp urden. Där markerar jag att jag inte skulle ogilla denkopplingen. I ett annat sammanhang använde jagordet personligen. Så är det!Anf. 25 ():Fru talman! skall vi inte göra den här debattensvårare än den är. Jag har fått det svar jag vill ha,nämligen att den här kopplingen inte kommer attäga rum.Däremot är det kanske intressant att debatteradetta, att när ett statsråd och en miljöministeruttalar sig och säger ''jag'', uttalar han sig väl bådesom minister och som person. Det går ju knappastatt dela på personer, om förstår vadjag menar.Olof har här använt uttrycken personliguppfattning och partiuppfattning. Det förenklarmåhända inte begreppen. Jag är medveten omdessa problem. Jag har full förståelse för dem. Jaghar också respekt för att har driviten annan uppfattning i den här frågan tidigare. Mendet är ju inte bara jag som har missuppfattat dethela. Det har väldigt många gjort. Danskarna haruppenbarligen missuppfattat det helt.Nu har jag fått det svar jag önskar. Jag är glad fördet. Det finns uppenbarligen ingen olikartaduppfattning inom regeringen när det gällermiljöprövningen och det fortsatta arbetet förÖresundsbron.Anf. 26 Miljöminister ():Fru talman! Det senare kan jag bekräfta, men detinnebär inte att jag har ändrat minagrundvärderingar när det gäller det beslut som viärvde. Det är mycket viktigt att den distinktionenockså är klar. Dessutom är jag ingen anhängare avtystnadens konformism bara för att det bildasregeringar. Det är en känd före detta statsministersom har använt det uttrycket. Jag gräver gärna uppdet igen och talar om att partiuppfattningar inteförsvinner när man deltar i en regering ochrespekterar det man kommer fram till gemensamt idenna regering. Det är den linjen jag vill driva.Anf. 27 ():Fru talman! Då vill jag bara återigen ställa två enklafrågor. Det är väl så ett miljöministern delaruppfattningen i regeringsförklaringen vad gällerÖresundsbron och kärnkraftsavvecklingen i vårtland? Det är ju de två viktiga frågor vi nu diskuteraroch debatterar. Det är egentligen bara det jag villha svar på. Jag vill veta vad miljöministern tycker iden här frågan.Anf. 28 Miljöminister ():Fru talman! Den frågan har jag redan besvarat imin föregående replik.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1992/93:443 om finansieringenav en ÖresundsbroAnf. 29 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågatfinansministern hur regeringen kommer attfinansiera förlusterna som uppstår om enÖresundsbro byggs. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.År 1991 träffade de svenska och danskaregeringarna ett avtal om en fast förbindelse överÖresund. beslutade den svenskariksdagen och det danska att godkännaavtalet, varefter det ratificerades av de bådaregeringarna.Enligt avtalet skall Öresundsförbindelsen i sinhelhet finansieras av ett svensk-danskt konsortiummed trafikantavgifter. Inga statliga anslag skallanslås för förbindelsen. Under byggnadsfasenkommer konsortiets verksamhet att täckas av lånsom tas upp på den öppna marknaden, vilkagaranteras solidariskt av den svenska och danskastaten.SVEDAB:s uppgift är att vara svenskt ägarbolag ikonsortiet samt att svara för all verksamhetbeträffande de svenska anslutningarna.Under de inledande åren i driftsfasen kommerkonsortiet att få ett negativt rörelseresultat,eftersom en stor del av kostnaderna utfaller underdenna period och trafikantavgifterna därför intehelt kan täcka konsortiets kostnader. EftersomSVEDAB är ägarbolag i konsortiet, kommer dåbolagets egna kapital att snabbt minska, ochbolaget kan komma att utsättas förtvångslikvidation enligt svensk bolagslagstiftning.För att undvika detta bör konsortiet låna upp medelför att täcka förlusten med en solidarisk garanti frånden svenska och danska staten vilken från svensksida utfärdas genom ägare, Vägverketoch , efter och regeringensbemyndigande.Denna garanti för kapital innebär ingaytterligare garantiåtaganden utöver vad somangivits i riksdagsbeslutet om förbindelseneftersom den inledande perioden med ett negativtrörelseresultat förväntas följas av rörelseöverskott.Garantin skall närmast ses som en teknikalitet.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att i stället fick deltaga i överläggningen.Anf. 30 ():Fru talman! Jag får delvis gå över ån eller översundet efter vatten eller efter argument i den härfrågan. Finansieringsfrågan har ju kommit upp somett ytterligare problem när det gällerbroförbindelsen över Öresund.Projektet har ju presenterats som ett lönsamtprojekt och som en lönsam investering som skullekunna klara sig på marknadens villkor. Ett rimligtbevis på tilltro till ett sådant argument vore ju attprivatisera brobolaget och låta det utsättas förmarknadens krafter och se om det tål enmarknadstestning.Det verkar som om beräkningarna av kostnadernahar gått fel i flera steg. Det som ursprungligenbeskrevs som en lönsam affär beskrivs nu som enjättelik förlustaffär. I dansk press, där man inte ärså hövlig som här, säger man att de danskaministrarna fifflar med siffrorna. De ändradekalkylräntor och trafikströmmar för att få det helaatt gå ihop. Vad jag förstår har den svenskaregeringen och , när fattadebeslut, haft samma siffror som danskarna.Sedan har det tillkommit kostnader som har medvattengenomströmningen att göra i första hand.Det kommer till ytterligare kostnader som måsteräknas in. De har att göra med de luftburnaföroreningar som är förknippade med den härförbindelsen. Eftersom den danska finansministernhar gått ut och sagt i pressen att det för hans del ärrimligt att skjuta till statliga pengar, borde det varaargument nog för att ta upp omförhandlingar omavtalet. Kommer regeringen att göra det mot denbakgrunden?Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi vet ju alla att partihar tagit bort det kommunistiska prefixet och kallarsig numera . Här går det undan isvängarna. föreslår de en privatisering avbrokonsortiet. Jag har ingenting emot den tanken.Det är intressant att notera i sammanhanget att dendåvarande svenska socialdemokratiska regeringenförordade att det skulle vara just ett privatkonsortium, medan den dåvarande danskakonservativa regeringen förordade att det skullevara ett statligt konsortium. Slutresultatet av dettablev en statlig konstruktion av den art som finns iavtalet.Fru talman! Låt mig också konstatera att säger att det som förut beskrevs som enlönsam affär nu beskrivs som en förlustaffär. Jag villdå hänvisa till avtalet. Jag vill hänvisa till denbudgetproposition som regeringen lade fram påkammarens bord . Där står exaktsamma sak som jag redovisar i mitt svar, nämligenatt projektet inledningsvis kommer att ha en förstaolönsam driftsfas som senare kommer att övergå iett överskott.Bakgrunden till de här beräkningarna, som harlegat till grund för avtalet, är öppna siffror, somRolf L kan kontrollera när han vill. Detfinns en uppgift om att man räknar med mellan8 000 och 10 000 fordon under deinledande åren. skriver i sittremissvar om miljöprövningen att man anser att etttillstånd enligt naturresurslagen bör förknippasmed ett särskilt villkor. Bl.a. bör avgiftspolitikenutformas så, att vägtrafiken begränsas till högst10 000 fordon per årsmedeldygn underöppningsåren, och den årliga ökningen avvägtrafiken på bron bör sedan inte överskrida dengenomsnittliga ökningen i regionen.Anf. 32 ():Fru talman! Om och jag är överens omen privatisering av bolaget kan vi väl försöka fåmajoritet för det förslaget, men jag tror att detförutsätter att avtalet omförhandlas, och då är detmånga saker som bör tas upp.Jag tror att det är omöjligt att säga var kostnadernaför ett brobygge anpassat efter miljökrav hamnar.Det är möjligt att man kan hävda att ett sådantbygge kommer att blilönsamt. De kostnader man rimligtvis måste läggatill gör att det alternativ som harförespråkat, nämligen en borrad järnvägstunnel,som inte har negativa utan tvärtom positivamiljöeffekter, blir intressant och bör föras in idiskussionen. Är beredd att föra införslaget om en tunnel i den debatt med danskarnasom med nödvändighet kommer?Anf. 33 Kommunikationsminister ():Fru talman! Statsministern har redan svarat på denhär typen av principiella frågor. Regeringensuppfattning är att den här miljöprövningen nu skallgöras. Vi avvaktar remissvarliksom den internationella expertpanelenssynpunkter. Därefter får regeringen samla sig tillett beslut enligt naturresurslagen. Vad det kaninnebära i fråga om olika internationella kontakterär det för tidigt att uttala sig om.Låt oss konstatera något som jag tycker har kommitbort i debatten, nämligen att det här handlar om endubbelspårig järnvägsförbindelse. Regeringen ladei går fram en proposition med den störstajärnvägssatsningen i vårt land under 1900-talet.Vårt förslag bygger på att vi skall kunna attraheragodstransporter från väg över till järnväg. Självagrundbulten skall vara att vi också kan fåexportindustrins intresse, och en förutsättning fördet är att vi får till stånd en fast förbindelse ner tilldet europeiska fastlandet. Man räknar nämligenmed att ca gods kommer attpassera över bron, varav ungefär hälften påjärnväg.Anf. 34 ():Fru talman! Jag är en varm anhängare av en snabboch effektiv järnvägsförbindelse mellan ochkontinenten. Det går att uppnå en sådan lösninggenom ett tunnelalternativ, och man slipper då denegativa miljökonsekvenser som man får medbroalternativet. Visst är bron enjärnvägsförbindelse, men det är också enbilförbindelse, som i stor utsträckning kommer attanvändas för lokal och regional trafik och som i ochmed det kommer att öka miljöbelastningen på endel av som är oerhört sårbar, som nubefinner sig på gränsen för vad den tål.Jag menar att det är självklart att det måste bli frågaom överläggningar med danskarna, framför alltmed tanke på det uttalande som Mogens Lykketoft,den danske finansministern, har gjort ommöjligheterna till danskt statligt stöd till bron. HarMats principiellt något emot att föra intunnelförslaget i de diskussionerna?Anf. 35 Kommunikationsminister ():Fru talman! I samband med sessioni hade jag tillfälle att diskutera dessa frågorsåväl med den danske statsministern som medtrafikministern och Östersjöministern. Vi är helteniga om det som statsministern sade, nämligen attdet när miljöprövningen är klar kommer att taskontakter, såväl på statsministernivå som mellanfackministrarna. Då skall vi diskutera utfallet avmiljöprövningen.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vill tacka för den härdebatten. Det lär bli fler.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:416 omInterrailkortetAnf. 37 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omInterrailkortet för ungdomar kommer att finnaskvar och vad jag gör för att påverka arbetet.Interrailsamarbetet i avgörs närmast inomUIC, som är en samarbetsorganisation för deeuropeiska järnvägsförvaltningarna. Trots att ettantal länder ifrågasätter Interrailkortets framtidbeslöts vid ett attInterrailkortet skall finnas kvar även under 1993.Under 1993 kommer järnvägsförvaltningarna attdiskutera kortets framtid.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Jag är mycketglad över att kortet kommer att finnas kvar underdet här året.Jag tror att många ungdomar -- det är ju framför alltungdomar som använder Interrailkortet -- uppleverfrågetecknet kring kortets vara eller inte vara somlitet ironiskt. som vi som politiskaföreträdare gärna talar om den stora betydelsen avinternationellt samarbete, kontakt över gränser ochutbyte mellan länder, känner vi av attInterrailkortet är hotat. Jag tycker i ochför sig att det är synd, men det är bra att kortet i allafall kommer att finnas kvar under 1993.Även om det inte är kommunikationsministernsuppgift att sia om framtiden, vill jag fråga omkommunikationsministern ändå har några aningarom vilka diskussioner och tankar som förekommeri den internationella kommittén vad gäller vad somkommer att hända med Interrailkortet under restenav 90-talet.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är, som säger,alldeles riktigt att det här är en fråga som det åvilarjärnvägsförvaltningarna att fatta beslut om.Ungdomar från de skandinaviska länderna ochnorra har en väldig förkärlek för att dra sigsöderut, ner till . De betalar dåden avgift som är uppe i -- den har ökatganska kraftigt. I de sydeuropeiska länderna anserman helt enkelt att man inte får kostnadstäckninggenom den här avgiften. Ungdomar som reser medInterrailkort upptar plats för människor som ärberedda att betala full biljettkostnad. Detta äralltså bakgrunden till problemen.Det pågår nu ett mycket kraftfullt arbete på olikanivåer för att rädda Interrailkortet. Jag vill gärnanämna att även min kollega ungdomsminister i olika sammanhang har arbetat för attInterrailkortet skall få finnas kvar. Så sent som den5 februari träffade ungdomsministernEuroparådets generalsekreterare bl.a.för överläggningar om vad som kan göras för atträdda kortet. Jag har fått reda på attgeneralsekreteraren då lanserade en idé om attsammankalla en konferens med alla berördaregeringar och järnvägsbolag. Detta var ett uppläggsom också stöddes av statsrådet i april samlas därför de europeiskaungdomsministrarna till en konferens i , ochInterrailkortet kommer då särskilt att tas upp islutdokumentet, med en försäkran om attungdomsministrarna kommer att verka för attkortet behålls och utvidgas.Inte minst i det nya är det viktigt attInterrailkortet får vara kvar och underlätta förungdomar att träffas över gränserna. Kortet är heltenkelt ett instrument för att underlätta förståelsenmellan ungdomar i . Det bör vi slå vakt om.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Jag får välåterkomma efter mötet för att höra efter hurdet kommer att bli . Jag uppskattarmycket att vi har samma syn på vikten av attInterrailkortet får vara kvar också i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:442 om förslaget tillny hyreslag och avgifter för kabel-TVAnf. 41 Statsrådet (-):Fru talman! har frågat mig om dennya hyreslagen kommer att innebära att vägran attbetala avgift för kabel-TV inte skall leda till hot omvräkning.Det har förekommit fall där en hyresgäst blivitvräkt därför att hyresgästen inte betalat den del avhyran som motsvarar kostnaden för kabel-TV. Ettsådant fall avgjordes av år 1989.Hyresgästen hade underlåtit att betala en höjningav hyran som avsåg installation av kabel-TV.Hyreshöjningen var på ochhyresgästen hade underlåtit atterlägga detta belopp. Domstolen ansåg attdröjsmålet med betalningen inte var av ringabetydelse och att hyresrätten därför var förverkad.Högsta domstolen anförde i sina skäl bl.a. atthyresgästen vägrat att betala en i behörig ordningtillkommen hyreshöjning och att han vidhållit sininställning och att det såledesinte var fråga om vare sig glömska eller förbiseendeeller något därmed jämförbart förhållande.I den proposition (1992/93:115) som regeringen harlagt på bord föreslås en del förändringari hyreslagens regler om dröjsmål med betalning avhyra. Förslaget innehåller bl.a. att den s.k.förverkandefristen förlängs till envecka och att det skall bli möjligt förSocialnämnden att ta på sig betalningsansvaret förhyran med verkan att hyresgästen inte förlorar sinbostad.Förslaget omfattar inte något som bör föranleda enändrad bedömning av ett fall där hyresgästen intevill betala en del av hyran därför att han eller honinte önskar kabel-TV.Anf. 42 ():Fru talman! Tack för statsrådets svar på min fråga!Bakgrunden till mitt intresse är inte historisk. Mittintresse beror på att frågan i högsta grad är aktuell,eftersom en 85-årig dam hotas av vräkningdärför att hon inte accepterar att betala för kabel-TV, som hon inte vill ha i sitt hem.Det fall som statsrådet hänvisar till isvaret, rör sig inte om ett enstaka misstag. Fråganär i högsta grad aktuell även i dag.Naturligtvis kan man undra om personer ihyresbolag eller i domstolar inte använder sittsunda förnuft och omdöme när de på grund avsådana här skäl fäller domar och tar upp hot omvräkning. Det har alltså förekommit. Jag tyckernaturligtvis att det är fel och att det visar på dåligtomdöme.Grunden till detta är fel i hyreslagen, eftersomavgift till kabel-TV anses ingå i hyran. Vi iVänsterpartiet tycker att det är fel. Vi har tidigareföreslagit förändring på den punkten.Det är därför bra att statsrådet tar upp aspekternanär det gäller den nya hyreslagen. Jag delar helt denuppfattningen att den nya hyreslagens föreslagnaförändringar är positiva. Men varför betraktar maninte även den här frågan som väsentlig vid förslagom ny hyreslag? Avgiften för kabel-TV skall inteses som en del av hyran, utan som en frivillig delsom man kan välja på samma sätt som man väljeratt ha telefon eller TV. Inget hyresbolag bestämmerju det -- tack och lov.