prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — Men de haruppenbarligen inte varit tydliga nog på en punkt.Självklart skall vi förtydliga dem genom attframlägga en proposition till vårriksdagen medikraftträdande nästa år.Det innebär med andra ord att man skall se till attdet går att ha den här typen av primärföreningar.Avsikten har inte varit att lagen skall lägga någrahinder i vägen för det. Däremot skall mansjälvfallet upprätthålla lagens grundläggande krav,nämligen ett förbud för missbruk avmarknadsdominerande ställning respektiveskadliga konkurrensbegränsningar.Svaret på frågor är med andra ordatt de förtydliganden som har ansetts erforderligakommer att göras så snart det låter sig göras. Imellantiden finns det goda möjligheter att avvaktagenom en enkel kontakt med Konkurrensverket.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tackar för de klarläggandena.Jag vill bara fråga en sak till. Berörs ävenskogsägarföreningar av förbudet mot samverkan?Kommer man i så fall att även i det fallet undanröjahindren för att skogsägarna skall kunna samverka?Jag hoppas att näringsministern genomklarlägganden och lagändringar ger helaföreningsrörelsen inklusive skogsägarföreningarnarätt att bedriva sin verksamhet.Anf. 123 Näringsminister ():Fru talman! Det har ansetts onödigt.Skogsägarföreningarna är intemarknadsdominerande utan ganska små iförhållande till dem som inte är organiserade iskogsägarföreningar -- jag tänker på bolagsskog,kyrkoskog, m.m. Skogsägarföreningarnasverksamhet kan väl hanteras genom de förarbetensom finns. Det är förtjänstfullt inskrivet, inte minstav näringsutskottet här i . Därmed kanderas problem lösas inom ramen förKonkurrensverkets nuvarande befogenheter. Detär en blankett som skall fyllas i med argumenten föratt man inte är att anse sommarknadsdominerande. Därmed kan man klara detpå ett förhållandevis obyråkratiskt och smidigt sätt.Men det är ändå en del av tillämpningen av lagen.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för de här svaren.Det har varit en del oro ute i leden för att det härinte skulle fungera fr.o.m. . Men är detså att det inte krävs några ändringar för attSkogsägarföreningarna skall kunna fortsätta sittarbete är det bra. Men det är också bra om detklarläggs ordentligt så att informationen kan gå uttill dem som berörs av det här.Anf. 125 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att lagen välfungerar från . Inför självaikraftträdandet krävs det vissa sådana byråkratiskabeteenden som jag har nämnt.Skogsägarföreningar måste alltså komma in med enblankett för att markera att det inte är någonskadlig konkurrensbegränsning som man avser attåstadkomma när man arbetar tillsammans iföreningen.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1993/94:230 om landstingensom huvudmän för gymnasieutbildningAnf. 126 (m):Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att elever somtagits in av landsting på Barn- ochfritidsprogrammet skall kunna slutföra sinutbildning hos landstingen och erhålla giltigaavgångsbetyg från gymnasieskolan.Enligt skollagen får landstingen anordna utbildningendast på sådana nationella program som avsernaturbruk och omvårdnad. Någon möjlighet förregeringen att medge dispens från dennnabestämmelse finns inte.Regeringen lämnade mot denna bakgrund den 1juli en ansökan från Svenska kommunförbundetom rätt för landstingen att under en övergångstidanordna Barn- och fritidsprogrammet utan åtgärd.Enligt vad jag har erfarit har , haft överläggningar i frågan ochdärvid enats kring att kommunen som huvudmananordnar utbildningen. Med huvudmannaskapetföljer alla de skyldigheter som författningsenligtåligger huvudmannen. Det innebär bl.a. attutbildningen skall ledas av en rektor som är anställdav kommunen. Rektor utövar pedagogisk ledningoch alla andra författningsenliga rektorsuppgifter,t.ex. utfärdande av betyg.Den situation som har uppstått fårsjälvfallet inte på något sätt drabba eleverna. Jaganser att det är fullt möjligt för de berörda att lösade problem som finns. Jag har också erfarit att i deflesta av de berörda länen har detta redan skett ochöverenskommelser träffats om hur frågan löses ienlighet med de riktlinjer som och Landstingsförbundetkommit överens om.Anf. 127 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag har ställt den av omsorg om deungdomar som i god tro har börjat på de härutbildningarna. Det är oerhört väsentligt för dematt de inte råkar illa ut därför att kommunerna ochlandstingen inte har lyckats reda upp sinamellanhavanden.Jag ser med glädje att de olika kommunförbundenoch huvudmännen har haft överläggningar ochfunnit modeller för lösning av det här problemet.Det kan ibland ta att bytahuvudman -- det är ju det som det här handlar om.Det kan skapa oro, påverka kvaliteten ochliknande. Ett landsting kan t.ex. ha många olikakommuner att klara ut relationerna med. Jag ärglad att statsrådet och jag är överens om att inteungdomarna som har tagits in på de härutbildningarna skall drabbas -- det vill jag gärnasäga.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet det faktiskt tar olika , om det på någotställe uppstår svårigheter att lösa problemen inomrimlig tid, är statsrådet då beredd att varalyhörd och hjälpa till, t.ex. om man behöver någonform av dispens eller vad det kan vara -- jag kan intesäga exakt vilken hjälp man kan komma att behöva,men hjälp kan ibland behövas för att klaraungdomarnas situation?Anf. 128 (m):Fru talman! Svaret på den frågan är naturligtvis ja.Vi har tidigare i något undantagsfall varit tvingadeatt vidta extraordinära åtgärder för att hållaeleverna skadeslösa när byråkratin har krånglat tilldet.Men i det här fallet är det höstens intagning som ärproblemet. Det dröjer i varje fall innan detskall ges avgångsbetyg. Det finns nu enöverenskommelse och riktlinjer, somKommunförbundet och . Där är de viktiga utgångspunkternadels att kommunen i enlighet med reglerna fullt utskall ta över huvudmannaskapet, dels att en lösningav den akuta situationen skall vara till gagn förverksamheten. I riktlinjerna skriver man också attdetta under inga förhållanden får drabba eleverna,vare sig när det gäller rätten till god utbildning,rätten till giltiga betyg, rätten till studiehjälp ellerpå annat sätt.Alla involverade är besjälade av att lösa detta på ettför eleverna positivt sätt. Jag utgår därför från attdet inte skall vara något problem. Skulle problemdyka upp förelår jag att kommunerna vänder sig tilldepartementet eller Skolverket.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tackar för det. Jag var inte ute föratt snärja statsrådet i den här frågan, och jag tyckeratt det är ett oerhört gott besked till landstingen ochkommunerna. Man skall ju lösa lokalproblem, manhar saker gemensamt och man skall dela boet på ettförståndigt sätt, och ibland tar sådana saker längretid än man kanske inledningsvis räknar med.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1993/94:234 om riksväg 40Anf. 130 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att intentionerna iriksdagsbeslutet om investeringar i trafikensinfrastruktur skall uppfyllas.Bakgrunden är att erhållitinformation om att byggstarten av harsenarelagts på grund av otillräckligmedelstilldelning.Av regeringens proposition om investeringar itrafikens infrastruktur framgår att utbyggnaden avvägsystemet i första hand bör ske på söder omGävle, och E 6 söder om framhöll regeringen att andra angelägnainvesteringar är motorvägsutbyggnaden påE 18/E 20 och mellan ochVänersborg, liksom en ny förbindelse på 4över har i remissutgåvan av den nationellaväghållningsplanen redovisat att en utbyggnad på delen --kanpåbörjas --1996.Delen --kommer att byggas utunder perioden --2003. Det slutliga förslagettill nationell väghållningsplan skall redovisas förregeringen . Regeringenskall därefter godkänna planen.Riksdagen har anvisat en kostnadsram förutbyggnaden av vägnätet för de kommande trebudgetåren. Denna kostnadsram är drygt 17,1miljarder kronor. Genom initiativ våren1993 om tidigareläggning av investeringar itrafikens infrastruktur startades investeringar förtotalt . Dessa investeringarkommer att ta en stor del av kostnadsramen förbyggande av vägar i anspråk de närmaste åren.Därmed påverkas vilka projekt som kan inrymmasi de av anvisade årliga ramarna.Det är ansvar att, utifrån de riktlinjeroch de resurser som riksdag och regering haranvisat, upprätta detaljerade planer för när i tidenutbyggnaden av olika delar av vägnätet skall ske.Anf. 131 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Jag är självfallet medveten om att det är Vägverketsom har ansvar för att följa upp de politiska beslutsom fattas och att varken ministern, departementeteller kan detaljstyra verksamheten.Därom är vi fullständigt överens.Det framgår av ministerns svar att det såväl iregeringens proposition som i detutskottsbetänkande som ledde till beslutmycket tydligt står att ett av de objekt jag tar upp,, skall ligga i framkant.Det inger en viss förvåning att i kontakter medVägverket få veta att det sannolikt inte finnsutrymme för att starta projektet förrän i slutet avden första treårsperioden, dvs. 1996.Jag har vid samtal med regionchefen fått ett löfteom att man skall titta över prioriteringen för att seom det finns utrymme för projektet. Jag äregentligen ute efter att tala om principen.Riksdagen fattar entydiga beslut om hur arbetetskall bedrivas, men antingen skickar regeringeninte med tillräckligt mycket pengar, eller så följerVägverket en annan prioriteringsordning än densom beslutet innebär. Det är bakgrunden tillfrågan.Jag vill fråga ministern om det är rimligt att verkentolkar de beslut som fattas så godtyckligt att ett avde viktigaste projekten hamnar i den senare delenav beslutsperioden, trots att uttryckt attdet skall genomföras i framkant av perioden. Är detså man kan tolka sådana här beslut?Anf. 132 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det pågår en remissbehandling avVägverkets förslag till väghållningsplan. Det är detförslaget som har kommit under . Jag har också fått brev, bl.a. från Boråskommun, om detta.Det är alldeles riktigt att det står i propositionen attde vägar som jag räknade upp i mitt svar är de sombör byggas ut i första hand. frågarom det är rimligt att verken tolkar beslut så härgodtyckligt.Jag vill påminna om det jag sägerimplicit i mitt svar. Det som har förändratritningarna något är ett utskottsinitiativ itrafikutskottet. Utskottet bestämde sig föratt sätta i gång ett antal startfärdiga projekt, vilka ioch för sig ligger längre fram i tänktaplaner, men som då var helt färdiga att starta. Detvar projekt som kostade drygt 3 miljarder kronor.Dessa projekts igångsättande har gjort attstrukturen på det förslag till väghållningsplan somnu är ute på remiss ser något annorlunda ut.Det är som har varit godtycklig,om tillåter att jag säger så, iförhållande till de planer som regeringenpresenterade i sin infrastrukturproposition.Anf. 133 ():Fru talman! Det vore förmätet av mig att säga attden ena eller den andra parten har tolkat rätt ellerfel. Jag tycker att det initiativ som tog varriktigt vid det tillfälle det togs. Initiativet var käntvid det tillfälle som utskottets hemställan gick tillriksdagen, så det borde i och för sig ha kunnatpareras i rimlig tid.Nu är vi ändå i den situationen att många förväntarsig att de löften som avgavs efter det viktiga beslutriksdagen fattade , inte minst avVägverket självt, skall infrias. Inte barainnebyggarna i regionen utan även entreprenörermed mycket stor maskinkapacitet som har haftrimliga förväntningar på att få utnyttjamaskinparkerna i projekten är mycket besvikna.Projektet skall genomföras i en region därarbetslösheten inte bara är genomsnittlig utanligger över landets snitt. Det tyder på att det avmånga skäl är riktigt att tidigarelägga projektet.Anf. 134 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det var av just det skäl som LarsBjörkman nu tog upp som vid ett tidigaretillfälle bestämde sig för att tidigarelägga ett antalandra projket.Vi kan ändå konstatera att det står skrivet iremissmaterialet att utbyggnaden av de 37kilometer väg som går mellan och Boråsskall påbörjas mellan 1994 och 1996.Låt oss hoppas att det sker i början av perioden.Anf. 135 ():Fru talman! Jag delar gärna den förhoppningen.Ministern visar en positiv inställning. Jag skallgärna ta med mig detta besked hem till regionenoch säga att vår gemensamma tolkning är den, att''i framkant'' måste innebära att projektet påbörjasi den främre delen av perioden --1996. Medden tolkningen är jag nöjd.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på frågorna 1993/94:240 och 243 omÖresundsbronAnf. 136 Kommunikationsminister ():Fru talman! har ställt två frågor tillmig. Den första frågan är om den svenskaregeringen delar uppfattningen att juridiska hinderfinns för att avbryta om denekonomiska eller miljömässiga prövningen ger ettnegativt resultat. Den andra frågan är omregeringen kan garantera att ett fullföljande avÖresundsbroförbindelsen inte kommer att kostaskattebetalarna något. Jag avser att besvarafrågorna i ett sammanhang.De svenska och danska staterna har sedan år 1991ett avtal om att gemensamt anlägga och driva enfast förbindelse över . I avtalet föreskrivsatt förbindelsen skall gå mellan ochLimhamn med en sänktunnel under Drogden ochen högbro över Flintrännan, samt att den slutligautformningen skall ske med hänsyn till vad som ärekologiskt motiverat, tekniskt möjligt ochekonomiskt rimligt så att skadliga verkningar avbron förebyggs.För närvarande pågår en prövning av förbindelsen iregeringen enligt vattenlagen och naturresurslagen.Avgörande i denna prövning är att den s.k.nollösningen vad gäller vattengenomströmningenmellan och kan säkerställas. IDanmark görs en prövning av de slutligavillkoren för utformningen av förbindelsen. Iavtalet anförs att och är överensom att de prövningar som skall ske enligt respektivestats lagstiftning för utförandet avÖresundsförbindelsen kan leda till avvikelser frånvad som sägs i en bilaga till avtalet omÖresundsförbindelsens sträckning och tekniskautformning. Sådana avvikelser kan komma attgöras för att tillgodose högt ställda miljökrav påutformningen av förbindelsen.Beträffande kostnaderna för Öresundsförbindelsenerinrar jag om att förbindelsen enligt avtalet skallfinansieras med trafikantavgifter och att inget avländerna skall behöva skjuta till någrabudgetmedel.Inför avtalets tillkomst studerades förbindelsensekonomi noggrant, och omfattande beräkningaroch känslighetsanalyser gjordes.Öresundskonsortiet, som har i uppdrag att byggaoch driva kust-till-kust-delen av förbindelsen, harföljt upp och förnyat dessa beräkningar och gjort engrundlig översyn av de ekonomiskaförutsättningarna för förbindelsen. Konsortietanser, mot bakgrund av de prognoser som i daggäller, att ekonomin för den gemensamma kust-till-kust-delen av förbindelsen samt de svenskaanslutningarna är mycket god.Konsortiets bedömningar grundar sig bl.a. på deförutsättningar som beslutade om år 1991med anledning av avtalet med omÖresundsförbindelsen. Inför beslutet om avtaletförsäkrade man sig nämligen från svensk sida omatt ge de svenska anslutningarna en rimligomfattning i syfte att skapa goda förutsättningar förprojektets ekonomi. Därför lade man i inmindre omfattande anslutningsanläggningar iprojektet än i Danmark.Mot bakgrund av de begränsningar som omgärdaravtalet samt de beräkningar som konsortietpresenterat rörande projektets ekonomi anser jagatt projektet ligger inom de ekonomiska ramar somriksdagen beslutat. Jag står därför fast vid minuppfattning om att ett fullföljande av den avriksdagen beslutade Öresundsförbindelsen intekommer att belasta skattebetalarna.Anf. 137 ():Fru talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret.Jag tycker att detta är en viktig fråga. Förbindelsenhar inte minst diskuterats ur miljösynpunkt, menäven ur andra synpunkter. Några av dem vill jag taupp i denna debatt.Den första frågan gällde om det är juridiskt möjligtatt avbryta projektet. Frågan härrör från en artikeldär den danska regeringens synpunkter kringprojektet refererades. Regeringen uttalade att densåg väldigt negativt på att avbryta projketet och attdet skulle vara väldigt svårt.Exempelvis finns en artikel om Öresundsbroni som lyder ungefär så här: Om densvenska regeringen säger till den danska regeringenatt miljöprövningen inte tillåter den föreslagnakombinerade förbindelsen utan vill pröva andralösningar, så ryms det inom avtalet. Det bör inteutlösa ett skadeståndskrav. En sådan lösning skullekunna vara tunnelalternativet.Det är ungefär vad kommunikationsministernockså säger i sitt svar. Frågan är vad som händer idet läge man upptäcker att bron inte klararmiljöprövningen. Därom vet vi ingenting . Vivet att har sagt nej. Vi vet attåtminstone ett parti inom den borgerligaregeringen har sagt nej till en bro. Vi vet att detråder splittring även inom andra partier.Frågan är vad som händer om det visar sig att broninte klarar prövningen och om det inte blirekonomiskt lönsamt att bygga tågtunneln, vilketden borgerliga regeringen har hävdat attdet blir. Vad blir då alternativet? Alternativet blirförstås att inte bygga någonting. Det är mot denbakgrunden man skall diskutera om det finnsskadeståndskrav eller inte.Sedan kostnaden, där det finns en rad olikaberäkningar. Det anmärkningsvärda är att såvälden förutvarande som den nuvarande regeringenhar utgått från konsortiets egna beräkningar.Frågan är om beräkningsgrunden är den mestkloka. Såvitt jag har förstått har regeringen intelåtit oberoende revisionsbyråer granskaberäkningarna i just detta fall såsom man har gjorti andra fall som exempelvis ellerTeleverket. Är regeringen beredd att göra dettanu?Anf. 138 Kommunikationsminister ():Fru talman! Just nu pågår den förmodligen mestomfattande miljöprövning av ettinfrastrukturprojekt som någonsin har genomförtsi detta land och i . Det är en oerhörtnoggrann och heltäckande prövning som omfattaralla tänkbara aspekter på projektet. Det ärregeringens ambition att den med största möjliganoggrannhet skall genomföras fullt ut.När nuvarande regering bildades fastlades iregeringsdeklarationen att det avgörande var attdenna förbindelse klarade nollösningen, nämligenatt det inte skulle få innebära någon påverkan avvattnets möjlighet att strömma från in iÖstersjön. Till den delen finns nu ett stort antalremissvar som övervägs i . Vikommer att lägga framregeringens syn på detta i form av ettregeringsbeslut.När det gäller kostnaderna vill jag säga attkonsortiet inte är ett bolag som kan se lättsinnigt pådetta med ekonomin. Följaktligen har sex olikakonsultkonsortier tagits in. Vart och ett har frånsina egna utgångspunkter fått göra ekonomiskakalkyler och beräkningar. Samtliga dessa sexkonsultkonsortier har kommit fram till att dettaprojekt kan genomföras inom de ramar som ärfastlagda.Jag kan också berätta för att vi inomregeringen, under ledning avFinansdepartementets ekonomer, gör en helt egenutvärdering av detta. Därigenom kommer vi att hamycket ordentligt på fötterna den dag vi fattarbeslut även i den delen.Anf. 139 ():Fru talman! Det finns ett gammalt citat som lyder:Som man frågar får man också svar.Det har gjorts ett antal olika beräkningar för detta.Jag skall inte säga vilken som är den rätta. Men rentpersonligt ser jag en ganska stor och uppenbarkonflikt mellan somliga beräkningar som hamnarpå och andra som hamnar på95 miljarder kronor, en summa som exempelvisMiljöförbundets beräkningar hamnade på. har gjort kan man inkluderaexempelvis miljökostnader och rentsamhällsekonomiska kostnader. Jag tror attskillnaden ändå var mellan 12 och 60 miljarderkronor, om man bara ser strikt tillbyggkostnaderna.Även om nu ser över detta ärdet anmärkningsvärt att regeringen inte låteroberoende utländska revisionsbyråer göraordentliga granskningar, vilket man hargjort i olika sammanhang som exempelvis i frågaom och . Uppenbarligenhar regeringen nu inte för avsikt att göra en sådangranskning.Vi vet ju inte om brobygget blir miljövänligt, såförhoppningsvis kommer inget förslag att läggasfram av regeringen.Anf. 140 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig bara konstatera att MartinNilsson hävdar att det inte har förekommitoberoende och utländska bedömningar. Jag vill dåbara upplysa om att det bland dessa sexkonsultkonsortier finns utländska konsultföretag.Såvitt jag förstår är samtliga också oberoende.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1993/94:248 omstuverimonopoletAnf. 141 Kommunikationsminister ():Fru talman! Bo G Jenevall har frågat mig om jaghar vidtagit några åtgärder för att upphävastuverimonopolet.Jag vill inledningsvis nämna att det inte finns någonlag eller förordning om stuverimonopol i Sverige.Genom en kombination av fackligt agerande ochöverenskommelser på arbetsmarknaden har manåstadkommit en ordning som innebär att det ipraktiken endast finns ett stuveriföretag i varjehamn.Frågan om det s.k. stuverimonopolet berörhuvudsakligen arbets- och konkurrensrättensområden. Den nya konkurrenslagen är intetillämplig på överenskommelser mellanarbetstagare och arbetsgivare avseende lön ellerandra anställningsvillkor. Den omfattar inte hellerfackförbund.Däremot omfattas stuveribolagens verksamhet avkonkurrenslagen. Mitt förslag är att den som ansersig drabbad av någon form avkonkurrensbegränsning från ett stuveribolag börvända sig till för att få den fråganprövad.Anf. 142 BO G JENEVALL (nyd):Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, även om det i mitt tycke inte ärtillfredsställande. Jag vet inte om det är jag ellerkommunikationsministern som är felinformerad.Grunden för det s.k. stuverimonopolet ligger i enILO-konvention, nr 137, som har ratificerats avregeringen. I dessa arbeten sades det för cirka 20 årsedan att den skulle vara högst temporär -- högst entioårsperiod. Jag vill påstå att detta i allra högstagrad är något som ligger inomkommunikationsministerns ansvarsområde. Dettabör behandlas skyndsamt, inte minst med hänsyntill att den nuvarande ordningen starkt hindrar dentekniska utvecklingens möjligheter att förbättrasjötransporternas såväl tidsmässiga somkostnadsmässiga situation.Jag har fått dessa uppgifter från, som jag tror,sakligt håll. Jag hoppas att de är riktiga, eftersomde var utgångspunkten för den fråga som jag harställt.Anf. 143 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som Bo GJenevall säger, att det här är fråga om en ordningsom naturligtvis begränsar effektiviteten ihamnarna. Detta tror jag att vi är helt överens om.Frågan är bara om detta är något som är åtkomligtgenom lagstiftning.Det finns mycket som vi inte gillar, men som vi trotsdet inte kan ingripa mot genom lagstiftning. Dettror jag är en av de bärande ideologiska principernai Bo G Jenevalls politiska parti.Det förtjänar naturligtvis att framhållas att enfördjupad diskussion i dessa frågor bör föras. Jagtycker att frågan på intet sätt bör vara avförd i ochmed detta. Jag har redovisat sakläget. Det är fulltmöjligt att driva frågan vidare där den hör hemmabeträffande de delar som Bo G Jenevall tar upp.Anf. 144 BO G JENEVALL (nyd):Fru talman! Det låter hoppfullt. Jag hoppas attkommunikationsministern kommer att tittanärmare på frågan. När det gäller de förhållandensom jag har påpekat finns det möjligheter förregeringen att agera. Problemet skulle då kunnaundanröjas.Ingen annan grupp än hamnarbetarna har ettkonventionsbundet skydd för tryggande avanställning i samband med teknik- ochsamhällsutveckling. Därför antar jag att detta baraär början av en förnyad behandling i ärendet.Anf. 145 Kommunikationsminister ():Fru talman! Den ordning som gäller gårganska långt tillbaka i tiden, närmare bestämt . Det fanns t.ex. en stuveriordning -- enöverenskommelse som gjordes mellanSvenska arbetsgivareföreningen ochRedareföreningen -- som nog har gett upphov del av den här debatten.Men detta handlar om ett antal olika aspekter somberör olika departement. finnsinget arbete på gång i denna del, utan jagrekommenderar dem som känner sig drabbade atti första hand vända sig till för attfå frågan prövad.Anf.