prot · GG0990 · 1993-04-13 00:00:00 — Propositionen skrevs , ochbeslutet fattades 1991 -- det är riktigt.Om redovisningen av det förelagda uppdragetkommer in till , vad innebär det närdet gäller att fatta beslut om förbud mot jakt medblyhagel i våtmarker? Kommer förbudet bara att,som det nämns i miljöministerns svar, gälla endastde 30 särskilt skyddsvärda våtmarksområdena?Varför skall förbudet inte gälla allavåtmarksområden?Anf. 46 Miljöminister ():Fru talman! Jag avvaktar myndigheternas beskedpå den här punkten, innan vi går vidare och fattarbeslut. Så var inriktningen från början, och vi följerden inriktningen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:528 omfinansieringen av reningAnf. 47 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig hur jagavser att agera för att programmet för Östersjönsrening skall genomföras.Arbetet med att återställa fortgår ienlighet med de riktlinjer som drogs upp vidstatsministermötet i . Under år 1992ställde sig de deltagande länderna i huvudsakbakom det åtgärdsprogram, med förslag på olikamiljöinsatser, som tagits fram inom en särskildarbetsgrupp inom Helsingforskonventionen. Idetta åtgärdsprogram finns en översiktliguppskattning av de totala kostnaderna förprogrammet, baserad på preliminära bedömningaroch förstudier av enskilda projekt.Programmet är ett långsiktigt åtagande över ca 20år. Målsättningen med finansieringskonferensen iGdansk var att starta genomförandetunder . Konferensen syftade inte -- vilket jagvill understryka -- till att finna lösningar för dentotala finansieringen av Östersjöprogrammet.Vid konferensen manifesterades enigheten om attgenomföra programmet i en ministerdeklaration.I denna deklaration betonas t.ex. betydelsen avekonomiska styrmedel för att minska utsläppen tillÖstersjön, liksom behovet av en fortsattsamordning av insatserna. Länderna uppmanasockså att påta sig samordningsansvar för olikaområden. Vikten av innovativafinansieringslösningar framhålls. Det gäller t.ex. attfå till stånd ändamålsenliga kombinationer avlokala, bilaterala och multilateralafinansieringskällor.De multilaterala finansieringsorgan som deltagit iförberedelserna för kommeratt ha en viktig roll när det gäller den långsiktigafinansieringen av åtgärdsprogrammet. Jag kan medtillfredsställelse konstatera att dessa nu deltaraktivt i arbetet med att ta fram konkretainvesteringsprojekt och finansiering till dessa.Såväl som den Europeiskautvecklingsbanken förbereder ett stort antalprojekt, framför allt när det gäller avloppsrening iBaltikum och . Bankernas engagemang är enav de viktigaste förutsättningarna för attprogrammet skall kunna genomföras.Den har aviseratsammanlagt ca tillÖstersjöarbetet. Det är förstås min förhoppning attandra länder också kommer att anvisa särskildamedel till Östersjöarbetet. Jag föreslog i atten särskild fond för projektförberedelse inrättas föratt skynda på igångsättningen av konkreta projekt.Jag är beredd att utnyttja alla tillfällen, nu närmastden förestående alleuropeiskamiljöministerkonferensen , föratt uppmana till ökade insatser för att räddaÖstersjön.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret påmin fråga. Jag inser att meningen medfinansieringskonferensen inte var att finnalösningar på den totala finansieringen. Etthuvudsyfte var dock, om jag inte är fel underrättad,att få fram just finansiering av programmet.Miljöministerns svar andas nu avsevärd optimism.Det är i och för sig en god utgångspunkt. Men omman ser till det konkreta resultatet av den härkonferensen är väl det inte så strålande. Jag villdärför ställa ytterligare några konkreta frågor tillmiljöministern. Miljöministern säger att demultilaterala finansieringsorganen nu aktivt deltar iarbetet. Har detta skett först efter konferensen?Hur är miljöministerns bedömning av de aktuellafrågorna? Blir satsningarna av?Miljöministern säger också i svaret: ''Det är förståsmin förhopping att andra länder också kommer attanvisa särskilda medel till Östersjöarbetet.'' Finnsdet några tecken på detta? Har några ländervidtagit konkreta åtgärder i en sådan riktning?Den bild massmedia gav av konferensen i ,efter det att konferensen avslutats, var ganskanegativ. Det talades om besvikelser. Jag tror attmiljöministern själv gav uttryck för en vissbesvikelse. Är den bild som framställdes imassmedia felaktig? Har miljöministerns känsla avbesvikelse försvunnit?Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Det är korrekt att säga att jag hadeväntat mig mer av vissa andra länder. Jag föreslogsjälv, såsom jag nämner i svaret, att en särskild fondför frivilliga bidrag skulle inrättas. Sverigeaviserade direkt för att ju fåandra länder att också ställa upp. Av de övrigaÖstersjöländerna var det enbart somgjorde så. Från den synpunkten var konferensennaturligtvis en besvikelse.Vi vet dessutom att de allra flesta staterna runtÖstersjön befinner sig i en sådan samhällskris att dehar mycket små möjligheter att bidra.Till detta kommer det förenade . Detgamla har sitt hemarbete i gamlaÖsttyskland. I anser man att man i det härsammanhanget mer än väl bidrar med sin del, dvs.det som var en internationell fråga har nublivit en nationell fråga. bidrog därför intevid denna konferens med några nya friska pengar.Sådana förväntningar kunde trots allt ställas.Det är viktigt att notera att förberedandestudier med kalkyler om hur mycket saker och tingkommer att kosta inte är något steg tillförverkligande, annat än om arbetet fullföljs. Detär s.k. ''feasibility studies'' som de fyrainternationella banker som varit involverade hittillshar ägnat sig åt. Det är vad jag syftar på när jagsäger att dessa organ nu får en mer aktiv roll för attverkligen skapa den finansiering som krävs för attfölja upp de förberedande studierna. Och det ärvad de skall göra.Anf. 50 ():Fru talman! Jag hoppas naturligtvis att det kommeratt bli på det sätt som miljöministern aviserar. Detär fortfarande svårt att få någon klar bild av detfortsatta programmet. Det känns dystert att frågaom det blir av, men det är ju ändå slutpunkten. Trormiljöministern att förslaget kommer att kunnagenomföras ? Finns detskäl till ett slags alternativ strategi om så inte skullevara fallet? är trots allt det land av samtligaländer kring som har den längstaÖstersjökusten.Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman! Det är därför som har varitförst med att gå ut med konkreta besked. SåsomUlla säkert minns lade regeringen redani höstas fram en proposition härom. Tyvärr ställdeinte alla partier fullt ut upp genom att bevilja depengar som i propositionen anvisades för konkretaprojekt för ett Östersjösamarbete.Den propositionen behandlades . Vi hardärefter återkommit i samband med den s.k.klimatpropositionen, som ännu inte harbeslutat om. I den propositionen föreslåsytterligare medel till ett Östersjösamarbete. I dessaavseenden har regeringen, före , konkret visat sig vara beredd attsatsa.I en rundskrivelse till mina kolleger runt Östersjönhar jag dessutom bett dem fundera övergemensamma finansieringsmodeller. miljöavgifter, eller andra avgifter, på sådantsom förekommer i alla länder. En av de frågor somjag har ställt har gällt just hur man exempelvisskulle kunna ta ut en avgift på sjötrafiken iÖstersjön.Anf. 52 ():Fru talman! Jag hade egentligen inte tänkt ta uppden svenska delen i det här, men eftersommiljöministern gör det, vill jag påpeka att vi sombekant har litet olika syn på hur det här skallgenomföras. Vi tycker att regeringen plottrar litetmed de anslag som man delar ut. Vi vill se ett mersammanhållet och mer samlat program förEuropapolitiken över huvud taget, där naturligtvismiljöfrågorna skulle få en större omfattning. Mendet är ju inte huvudämnet för vår diskussion i dag.Vi är inte ovilliga att ge pengar tillÖstersjösamarbetet, långt därifrån. Vi tror att vimed vår modell skulle få ett effektfullare medel.Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Jag har för säkerhets skull med mig enhel pärm som handlar om program. Det är ettgemensamt program inom ramen för HELCOM-samarbetet. Det kallas The Baltic Sea JointComprehensive Environmental ActionProgramme. Så program saknas inte, men detsaknas en del pengar.Jag har under den här processen sagt attdet var ett mycket bra initiativ som togs i Ronneby1990. Tyvärr hade det en brist, och det var att detinte heller där klarades ut hur man framöver tänktesig att finansiera det hela. Vi har genom de medelsom blev ''över'' när vi genomförde höjningen avkoldioxidskatten i frigjort pengar förÖstersjöprogrammet.Jag är naturligtvis öppen för alla konstruktivaförslag som kan finnas hos andra partier om hur dethär skall finansieras.Anf. 54 ():Fru talman! Det var ine programmet för Östersjönsräddning som jag avsåg när jag efterlyste ettsammanhållet program, utan ett svenskt program.Vi har så sent som i jordbruksutskottetpreliminärt behandlat just förslag i den riktningen.Vi anvisar lika mycket pengar som regeringen gör,dock med en, som vi anser det, mer sammanhållenstrategi när det gäller åtgärder i ochÖsteuropa.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Jag är naturligtvis tacksam för att manbeviljar minst lika mycket pengar som regeringenhar föreslagit. Betydligt större insatser kommer attkrävas inom ramen för det samlade programmet,även om vi ser det här sikt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:530 om importen avaporAnf. 56 Miljöminister ():Fru talman! har frågatjordbruksministern om han avser att vidta någraåtgärder för att stoppa importen av apor till Sverigefrån länder där apor lever i vilt tillstånd.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Jag vill först nämna att med stöd av 1958 årsveterinära införselkungörelse har ett i det närmastetotalt importförbud för apor till införts avsmittskyddsskäl. Tillstånd till sådan införsel kan ipraktiken erhållas endast för vetenskapligaändamål eller offentlig förevisning.Sverige har undertecknat konventionenom biologisk mångfald. Inom regeringskanslietpågår arbete med att utarbeta en proposition medförslag till att godkänna konventionen.Genom tillträde till konventionen åtar sig parternabl.a att utarbeta och bibehålla nödvändiglagstiftning eller andra reglerande bestämmelserför skyddet av hotade arter och populationer.Importen till av bl.a. apor reglerasinternationellt genom konventionen ominternationell handel med utrotningshotade arterav vilda djur och växter, den s.k. . Samtliga arter av apor upptas påkonventionens bil. I eller II, dvs. att dessa arter ärutrotningshotade eller riskerar att bli utrotade, ominte handeln med arterna regleras strängt. Varjekonventionspart får införa strängareskyddslagstiftning än vad som anges ikonventionen. Genom förordning omtillämpning av har Sverigeutöver konventionsbestämmelserna, innefattandebl.a. krav på importtillstånd för djur- och växtarterupptagna på bil. I, även infört krav påinförseltillstånd för levande exemplar av djur- ellerväxtart som tagits upp i bil. Import- ochinförseltillstånd meddelas av Statens jordbruksverkefter samråd med . Tillståndfår enligt förordningen inte beviljas, omNaturvårdsverket anser att importen eller införselnkommer att påverka överlevnad ogynnsamteller om vissa i konventionen och förordningenangivna villkor inte är uppfyllda.Som påpekat har ettantal viltfångade apor importerats till frånIndonesien. Dessa apor, två arter av släktetmakaker, har importerats för vetenskapligaändamål. Arterna är upptagna på konventionensbil. Erforderligt exporttillstånd från Indonesienhar funnits, och övriga villkor för beviljande avinförseltillstånd har varit uppfyllda.Naturvårdsverket har därefter fått information somtyder på att införseln till kan komma attpåverka arternas överlevnad i Indonesienogynnsamt. Enligt uppgift från Naturvårdsverketoch har den aktuelle importörenockså fått denna information. Ställning till fråganom beviljande av införseltillstånd kan endast tas idet enskilda ärendet.Sverige har alltså redan nu möjlighet att förbjudaimport av apor om ansvariga myndigheter bedömeratt handeln kan komma att påverka artensöverlevnad ogynnsamt, även om exportlandetsmyndigheter inte delar denna bedömning.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Jag måste säga att jag tycker att det är heltoacceptabelt att kan importera apor närapor, samtliga arter, befinner sig på listor överutrotningshotade djur. Vi har under föregående årimporterat ett hundratal apor och använt dem idjurförsök. Det är inte bara barn och ungdomar iSverige som är upprörda över den härverksamheten. Vi borde samtliga vara det. Det ärhelt oacceptabelt.De apor som har importerats till riskerar attutrotas. Vi borde inte enligt våra egnabedömningar ha importerat dem och använt dem idetta syfte. Ändå har detta skett. Därför vill jag änen gång, muntligt här i kammaren, frågamiljöministern om han avser att uppfylla kraven ide internationella konventioner som harundertecknat när det gäller biologisk mångfald,utrotningshotade djur osv. EnligtEuroparådskonventionen om skydd avryggradsdjur som används till försök skall bara djursom är uppfödda i det syftet få användas. fångarman t.ex. i dräktiga honor eller honormed ungar och säljer dem som uppfödda förförsöksändamål.Jag tycker att detta är helt oacceptabelt. Jag villupprepa min fråga till miljöministern om hantänker vidta något för att stoppa detta.Anf. 58 Miljöminister ():Fru talman! Jag har talat om i frågesvaret att denimport som förekommit har skett enligt svensk lag.Jag utgår ifrån att delar denuppfattningen. Sedan kan man naturligtvis ha olikavärderingar om de regler som gäller enligt svensklag och enligt de konventioner som Sverigeundertecknat är tillräckliga eller om vi skall ha etttotalförbud. Helst skulle vi vilja se att man slappanvända försöksdjur över huvud taget. Det är debatt, som säkert känner till.Vi har en etisk nämnd som bestämmer i de fall därman bör eller kan tillåta användningen avförsöksdjur för medicinska ändamål, därest det inteär möjligt att använda människan som försöksdjur.Vill man dra den gränsen benhårt, skall manupphöra med djurförsök även av medicinska skäl.Till sist blir ju motfrågan den.Däremot gör vi definitivt inte avkall när det gällerarter som är utrotningshotade. Det gör inte deberörda myndigheterna heller. Det är därför somNaturvårdsverket i det här fallet i ett brev meddelattill att manuppfattar att just dessa apor som har importeratskan vara utrotningshotade i . Detmeddelandet har importören fått. Det kaninnebära att vi får ett annat utslag nästa gång, menjag vill inte föregripa myndigheternas bedömning;de har följt de regler som gäller.Anf. 59 ():Fru talman! Jag skall inte i den här debatten ta uppoch diskutera om det är moraliskt försvarbart meddjurförsök, utan bara om det är riktigt attimportera apor som tillhör utrotningshotade arter.Jag noterar att miljöministern i sitt svar skriver att''har därefter'' -- alltså efter detatt importen har skett -- ''fått information som tyderpå att införseln till kan komma att påverkaarternas överlevnad i ogynnsamt''. Jagkan inte tolka detta annat än som att vi är eniga omatt bestämmelserna inte har varit tillräckliga.Därför undrar jag om inte miljöministern vill införaett totalförbud mot import av apor till Sverige.Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Det som står i frågesvaret är enbedömning av en av de berörda myndigheterna,som anser att det finns risk för utrotning av dennasorts apa. Därmed har man också antytt att man iframtiden inte kommer att bifalla ansökningar omimport.Lena Klevenås ställde en direkt fråga om huruvidajag anser att man skall stoppa import avutrotningshotade arter. Det är självklart, och detföljer av de bestämmelser som redan finns och sommyndigheterna följer så långt de är informerade.Jag kan inte svara på frågan om varför man inte frånbörjan hade den information som man hade eftersitt beslut.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:526 ommiljöskadornas effekter på samhällsekonominAnf. 61 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har någon strategi för hur vi skallsamarbeta internationellt för att ta fram s.k. grönanationalräkenskaper.I samband med om miljö ochutveckling i antogs etthandlingsprogram -- -- som Sverigeåtagit sig att följa, vilket redovisas i regeringensskrivelse nr 1992/93:13. I läggs stor viktvid ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljö- och utvecklingspolitik.Regeringen uttalade redan i propositionen1991/92:150 en ambition att öka ansträngningarnaför att förbättra och utveckla de fysiskamiljöräkenskaperna och har, i det uppdrag tillKonjunkturinstitutet som nämner,också betonat att institutet skall undersökamöjligheterna att aktivt påverka det internationellaarbetet.I takt med de växande miljöproblemen har allt flerländer insett behovet av att beakta andra faktorerän de som traditionellt avspeglas inationalräkenskaperna. FN har därför utarbetat ettförslag till kompletterande miljöräkenskaper somföljer nationalräkenskapernas principer och regler.FN har också utarbetat ett förslag till program somsyftar till att komplettera nationalräkenskapernamed miljöräkenskaper i alla medlemsländer föresekelskiftet.Konjunkturinstitutet kommer i sitt arbete att verkaför att den svenska utformningen avmiljöräkenskaperna blir förenlig med det programsom utarbetats av FN.Anf. 62 ():Fru talman! Jag tackar återigen miljöministern försvaret, även om det den här gången var mycketkortfattat.Genom min fråga ville jag ha svar på om regeringenhar någon strategi för hur vi skall samarbetainternationellt för att ta fram de s.k. grönanationalräkenskaperna. Miljöministern och jag ärnaturligtvis eniga om att det finns ett stort behov avgröna nationalräkenskaper, nu när miljöproblemenväxer och vi inte riktigt har kontroll över hur dettapåverkar samhällsekonomin eller ensmänsklighetens överlevnad. Men jag är bekymradöver hur detta arbete sker. Miljöministern nämndeinte i sitt svar det arbete som pågår inom EG medatt ta fram miljökostnadsstatistik. Hur försöker vifrån sida att påverka detta arbete? Hur tarvi till oss de erfarenheter som man gör inom EG?Jag har just fått veta att FN justerar sin BNP-beräkning för . Där drar man avkostnaderna för att råvarulagren minskar. Detgäller inte för i-länder, vilket bekymrar migmycket. Hur skall man uppnå balans och en rättvisjämförelse mellan olika länder och hur skall mankunna komma fram till en hållbar utveckling, omman inte samordnar för att få fram gemensammakriterier för hur välfärden skall beräknas i olikadelar av världen?Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! tar upp en viktigprincipfråga som för mig är alldeles självklar i ettlängre perspektiv. Jag har också delvis svarat påden frågan. Det är klart att för att man skall få eninternationell användning av grönanationalräkenskaper krävs det jämförbarhet. Detinnebär ju inte att man skall sitta stilla påhemmaplan och avvakta detta. Men målet måstevara det som jag angivit i frågesvaret, att vi så långtmöjligt får en internationell uppslutning kring ettsystem som står bakom. Det ärbra att detta arbete har kommit i gång.För att man som nation skall bli trovärdig ochkunna vara pådrivande i detta sammanhang gällerdet naturligtvis att man sopar rent framför egendörr. Det var därför som den regering som jagtillhör i sin första budgetproposition ijanuari 1992 hade med en särskild bilaga -- förförsta gången någonsin -- i finansplanen angåendeekonomiska styrmedel. Som jag nämnde ifrågesvaret aviserade vi därefter att detvar hög tid att lägga ut uppdrag till både Statistiskacentralbyrån och deskulle utveckla nya miljöinstrument på olikaområden. Så har också skett.Det är självklart att vi i de löpande kontakternamed t.ex. EG agerar för att driva på det arbete somändå måste ske internationellt.Anf. 64 ():Fru talman! Jag känner mig ändå inte riktigt nöjdmed miljöministerns svar. Jag förstår fortfarandeinte hur vi skall samarbeta internationellt. Jag vetatt myndigheterna i har satt i gång med sittarbete, och jag ser fram emot någon typ avdelrapport. Jag förstår att de har på sig föratt komma med förslag. Men jag vet inte riktigt hurarbetet går till. Jag har en känsla av att vi i Sverigearbetar på vårt sätt, som FN har gett utnågon sorts handbok. Men har vi ingen strategi förhur det hela skall gå till? Hur tänker man inomregeringen driva denna fråga framåt? Frågan kännsså angelägen, men det är så litet diskussion kringden. Jag är otålig och vill ha mer information omhur man tänker sig det hela.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Det organ som jag anser vara bästlämpat för att driva dessa frågor är Kommissionenför uthållig utveckling, som startar sitt arbeteefter . Det är där som vi haranledning att lyfta fram våra synpunkter och ocksåvara tillräckligt flexibla för att inte gå i förväg på ettsådant sätt att det internationella arbetet äventyras.Det gäller därför att vara internationelltpådrivande, som man lyssnarinternationellt. Det är självklart att det är som man bör ställa de hårdaste kraven på.Där ingår som bekant också EG-länderna.Jag anser alltså att med deraserfarenheter av nationalräkenskaper är ett viktigtinstrument att använda för att se till att de rikasteländerna i världen tar ledningen för att få någontinggjort.Anf. 66 ():Fru talman! Enligt uppgifter som jag har fått ärHolland det land som har kommit längst när detgäller att ta fram förslag till nya grönanationalräkenskaper. I arbetar mellan 40och 60 personer på regeringens uppdrag med detta.I är det bara en handfull personer somhåller på med samma arbete. Tror miljöministernatt vi kommer att klara av att få fram något förslagpå det här området för räkning inom femår? Finns det tillräckligt med tid och resurser för attklara detta?Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! På det nationella planet bör det takortare tid än så. På det internationella planet gårdet inte att sätta den sortens tidsgränser, men FNhar som sagt klarlagt att man vill ha ett gemensamtsystem före sekelskiftet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:518 om avveckling avmiljöfarliga ämnenAnf. 68 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig ommiljöministern är beredd att geKemikalieinspektionen ett uppdrag att arbeta framen ny lista över ett överskådligt antal ämnen sombör avvecklas eller starkt begränsas.I regeringens proposition 1992/93:180 om riktlinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingredovisas när det gäller riktlinjerna förkemikaliekontrollen bl.a. att flödena ochanvändningen av hälso- och miljöskadligakemikalier bör minska och att systematiskriskhantering av kemikalier behöver utvecklasytterligare. Vidare anges att användningen av demest skadliga ämnena bör avvecklas och att planerför riskbegränsning bör tas fram inom enfemårsperiod.Kemikalieinspektionen arbetar redan med att tafram en systematisk strategi för att begränsariskerna med hälso- och miljöfarliga kemikalier.Jag räknar med att det systematiskariskhanteringsarbete som Kemikalieinspektionenhar inlett kommer att leda till bättre underlag föratt identifiera och begränsa förekomsten av särskiltriskabla kemikalier. I detta sammanhang kommerkonkreta planer för riskbegränsning att tas fram förde ämnen som innebär stora hälso- ellermiljörisker och som har en sådan spridning isamhället att centrala begränsningsåtgärder blirnödvändiga för att nå resultat. Enligt minbedömning bör det vara möjligt att successivt tafram konkreta riskbegränsningsplaner föruppskattningsvis 25--50 ämnen inom enfemårsperiod.Den omfattande gränsöverskridande varuhandelngör vidare att det krävs internationellt samarbeteför att begränsnings- och avvecklingsåtgärder skallfå full effekt. Internationellt arbete medriskbegränsning pågår inom ramen för påbl.a. Vidare har EG i mars 1993beslutat om ett omfattande program för att samla inuppgifter om högvolymkemikalier. Arbetet syftartill riskbegränsning av de farligaste kemikalierna.