prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — Det har framförts att denupphandlingsmodell man använde,förhandlingsupphandling, skulle stå i strid motnågon förordning. Så är det naturligtvis inte. Detär precis som chefen för harframhållit för utskottet, attförhandlingsupphandling är en väldigt vanlig dessa sammanhang.Hon betonar också, vilket är väldigt viktigt ochriktigt i detta sammanhang, att när det gällerPolenbiståndet är det trots allt något nytt. Honsäger på ett ställe i sina svar att den slutgiltigauppläggningen i dessa sammanhang kanske inte ärriktigt färdig ännu.Låt oss då gå till det principiella. Regeringen harfattat beslut och sedan uppdragit åt BITS attgenomföra vissa uppgifter. Är det förkastligt? Detpåstår utskottsmajoriteten.Då är det intressant att konstatera att jag harframför mig -- och en del av detta finns för övrigtockså i vårt material -- exempel där den nuvaranderegeringen har förfarit principiellt på samma sätt.Det är inte bara ett fall, utan två handfullar avbeslut av liknande slag.Hans Nyhage var tidigare intresserad av att föra enkonstitutionell debatt. Det har vi inte gjort hittillsdet vill jag understryka. Det har mest varit råskälloch försök att utifrån vårt grundläggande materialkomma med vilseledande synpunkter. Men om mannu vill föra en konstitutionell debatt då vill jag ställafrågan: Kommer och hans vänner påregeringssidan att till anmälaför granskning alla dessa andra ärenden som jufinns, där regeringen principiellt beslutat på sammasätt som när det gällde Celpapp, där man förstbeslutade och sedan sade till BITS: Var så god, härär regeringens beslut.Eftersom ni kritiserar detta regeringsbeslut, måsteni väl vara konsekventa i den fortsattagranskningen. Det är rimligt att Hans Nyhage, närdenna debatt är slut, springer upp tillkonstitutionsutskottets kansli och omedelbartanmäler även dessa andra ärenden för granskning.Sedan får vi se hur bred den politiska gråzonen ärför regeringspartierna, om ni kan komma fram tillsamma skrivningar som i det ärende vi nu talar om.Anf. 65 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! försöker frångåvad vår anmälan verkligen gäller, nämligen att dendåvarande ensidigt i fullvetskap om att det fanns andra företag på arenan,gynnade ett svenskt företag utan att låta de andratvå vara med och konkurrera. De kunde det inte,därför att regeringen ställde sig bakom de 30miljoner kronorna, från början till och med 45 kanman nästan misstänka.Det är detta saken gäller. Det är här vi anförkritiken. Vi har sagt i vår skrivning att eftersom detinte fanns någon begäran från att just NLK-Celpapp och som skulle haärendet, utan dessa i stället närmast påtvingatsdem, då borde man i stället ha gått ut med ettanbudsförfarande. Jag tror jag kan övertyga KurtOve helt om att den uppfattningen ståräven på BITS bakom.Anf. 66 ()replik:Herr talman! De som känner mig vet att jag intespringer ifrån en debatt. Jag tar den gärna, och allrahelst med Hans Nyhage.Det är väl ändå konstitutionellt intressant att sekonsekvensen av det ställningstagandeutskottsmajoriteten nu gör. Man säger att det ärförkastligt att regeringen fattar ett sådant beslut.Men chefen för , , har sagtatt hon tyckte att det var naturligt att regeringengjorde det, eftersom det rörde sig om så storabelopp. Det finns uttryckligen sagt ifrån hennessida att hon inte såg något konstigt i det. Menmajoriteten tycker att detta är konstigt och fel.Men vet jag också att vi här har ärenden därHans Nyhages regeringskamrater varit med om attfatta beslut som i princip är likadana. Varför kan dåinte Hans Nyhage vara så konstitutionelltrakryggad att han säger att han kommer att anmälaäven dessa till ? Skall inte deutsättas för precis samma prövning som densocialdemokratiska regeringens beslut? Är det förmycket begärt, Hans Nyhage, att ni i denkonstitutionella delen håller er rakryggat på sammalinje? Det är väl närmast ett rättvisekrav som manmåste ställa efter den här debatten. Ni måste välfullfölja detta. Det är orimligt att ni ser mellanfingrarna och låter den nu sittande regeringen görafel på fel. Jag har två handfullar av ärenden där manprincipiellt har beslutat på samma sätt.Visa nu för en gångs skull, Hans Nyhage, att detfinns en konstitutionell ryggrad hos majoriteten!Gå upp till och anmäl ävendessa ärenden!Jag springer inte ifrån någon debatt. Jag fortsättergärna diskussionen om Polenärendet, och detta ären del av det ärendet.Anf. 67 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Att gärna, länge,omfattande och ofta debatterar behöver han inteupplysa vare sig kammare ellerledamöterna av om, men detvore bra om debatterade detsaken verkligen gäller, nämligen vår kritik av attden dåvarande regeringen handlade mot tvåsvenska företag till förmån för ett annat svensktföretag. Det är där kritiken ligger. Regeringengjorde detta mot bakgrunden av utlovade storapengar, nämligen . I denkonkurrensen kunde alltså de andra icke vara med.Om det skulle vara så att den nuvarande svenskaregeringen har handlat på motsvarande sätt, såskall jag gärna titta på det ärendet. Jag drar mig inteför att rikta kritik av samma skäl som jag har gjorti det här fallet, det lovar jag ,om det verkligen förhåller sig så. Jag har inte settifrågavarande handlingar. Kom i håg att jag sägeratt handlandet skall ha skett på motsvarande sätt,mot vissa svenska företag till förmån för ett annat.Slutligen, herr talman: det var väl ingen tillfällighetatt BITS gick till ? Det var motbakgrund av att man var tvungen att handla somman gjorde, med det sätt på vilket regeringenhandlade ärendet.Anf. 68 ()replik:Herr talman! Det finns flera saker i Hans Nyhagessenaste anförande som är utomordentligtintressanta.Till att börja med säger han om dessa ärenden, somjag har fört på tal, att de skulle ligga utanför dagensdebatt. Det gör de inte. De finns faktiskt med iutskottets handlingar.Hans Nyhage säger att han inte har setthandlingarna. Det är ganska fantastiskt. Det stödermin teori att somliga läser med glasögon som gör attde inte ser allt; de ser bara det de vill se. Det ärprecis det jag har sagt hela tiden.Det finns anledning att än en gång rekapitulerafrågan om polackernas egen vilja. Jag har hänvisattill brev till ambassadörÖberg. Han säger att han vill ha klara besked frånden polska regeringen och att de skall uttala sittintresse för NLK-Celpapp.Det finns handlingar som talar om för oss attambassadör har framfört dessa synpunktertill den polska regeringen. Likväl hävdar man attdet inte finns dokument som skulle bilda underlagför det här regeringsbeslutet.Om Hans Nyhage bad någon jurist, t.ex. i det egnapartikansliet, att gå igenom våra handlingar skulleman komma fram till att det inte finns någon somhelst saklig grund för att kritisera det sätt på vilketdet här regeringsbeslutet har kommit till. Jag villalltså, herr talman, än en gång upprepa att alla deanklagelser som Hans Nyhage har riktat mot AllanLarsson, saknar grund.Hans Nyhages sätt att argumentera kallarÖstgötakorrespondenten för rutten moral. Jag villinstämma i det när det gäller argumenten ochkritiken mot . De saknar totaltgrund.Andre vice talmannen anmälde att Hans Nyhageanhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 69 ():Herr talman! tar upp ensärskild debatt om upphandlingsförfarandet. Detfinns anledning att understryka att huvudprincipeni upphandlingsförordningen ärkonkurrensupphandling. Man kan göra avsteg fråndet om det finns speciella skäl; det kan varasysselsättningsskäl, eller säkerhetsskäl t.ex. Detkan också ges möjlighet att göra avsteg frånkonkurrensupphandling om det t.ex. finns kravfrån motparten på ett speciellt företag. Men härfinns inga bevis för att det finns ett sådant krav. Hurmycket än framhärdar finnsdet i våra handlingar -- jag har läst samtliga KU:shandlingar -- inget dokument som framställer ettklart krav från polsk sida på att NLK-Celpapp ochBjörn skulle ha uppdraget.Kurt säger att regeringen tog överbeslutet och att BITS tyckte att det var bra. Om interegeringen hade tagit över beslutet hade det ju inteblivit något beslut. På de lösa boliner somregeringen fattade beslut ville inte BITS fatta någotbeslut; kostnaderna var orimligt höga, det fannsinte något klart syfte med studien, det fanns intenågot gehör för de polska synpunkterna etc. Detbeslutsunderlaget tyckte BITS var alldeles fördåligt och man såg gärna att regeringen övertogbeslutet. Man såg alltså gärna att regeringen togöver, om det nu tvunget skulle tas ett beslut. OmBITS hade avstått från att fatta beslut hade det inteblivit något Polenkontrakt för börsintroduktionen av hans företag.Faktum kvarstår: Det finns inga handlingar frånpolsk sida som klart dokumenterar ett uttalat kravpå att det skall vara och NLK-Celpapp som skall utföra uppdraget.Konstitutionsutskottets uttalande är kristallklart:Vi vill inte att våra ministrar skall hanterabiståndsärenden på det här sättet.Anf. 70 ():Herr talman! Jag har gång på gång sagt att YlvaAnnerstedt har fel på den punkten. Det finns klarabelägg för att polackerna ville ha NLK-Celpappsom samarbetspartner. Det framgår av vårahandlingar. Det hjälper inte att på gång påstår motsatsen. var noga med att man skulle ha svartpå vitt på att polackerna var införstådda med denlösning som var föreslagen. Det finns uppgifter somvisar att detta är polackernas vilja, och ingentingannat. Det var förutsättningen förregeringsbeslutet.När det gäller förhandlingsupphandling är YlvaAnnerstedt och jag överens om att man kananvända sig av den upphandlingsmetodiken bl.a.när det finns särskilda skäl. Man kan ju se på desvar som BITS chef gav i utskottetatt hon fann det naturligt att regeringen tog överoch fattade beslutet. Det finns ingen tvekan hellerpå den punkten.När det gäller just den delen kom ju en polskdelegation till . Det var också ett skäl till attinte en regeringen underlydande myndighet skulleföra diskussionerna och skriva avtalen.När det gäller de ärenden som jag tog upp med enannan ärad ledamot i den här kammaren harregeringen fattat beslut över huvudet på BITS, föratt använda er egen terminologi: 1 miljon kronorför idrottsutbyte med de baltiska staterna isamband med internationellafemdagarsorientering i . Det är ettärende på 1 miljon. I det fallet kan man inte hävdaatt den stora kostnaden var orsaken till attregeringen tog över beslutet; likväl har det skett.Detta är konstitutionellt intressant med tanke påden diskussion ni för i ert majoritetsyttrande. Detär ju inte oväsentligt att vi i en sådan här debattdiskuterar konsekvenserna av de skrivningarmajoriteten gör.Anf. 71 ():Herr talman! återkommerständigt till att det skulle finnas belägg för attpolackerna har krävt och NLK-Celpapp. De påståendena blir inte sannare för attKurt upprepar dem, och för att hansäger dem med hög röst. Det finns inga handlingarsom säger att polackerna kräver detta företag ochdenna person. Det finns ett flertal belägg för begär svenskt stöd. Det är ingen somopponerar sig mot det. Men det finns andraintressenter inblandade, och det visste regeringen.Man kan frångå huvudprincipen iförhandlingsförordningen om det finns särskildaskäl, det är vi ense med om.Men här fanns det särskilda skäl att stå fast vidhuvudprincipen eftersom det fanns ettkonkurrerande företag som hade bearbetatmarknaden . Det fanns alltsåanledning för regeringen att framhärda i enanbudsupphandling för att bäst tillvaratahanteringen av biståndspengarna.I andra ärenden är det flera myndigheter somhanterar biståndet till och östländerna. BITSär inte alls den enda intressenten i sammanhanget.Men just i det ärende som vi just nu diskuterar ochsom har anmälts till på grundav den märkliga hanteringen var det BITS somhade det ursprungliga ansvaret.Här konstateras när det gäller hanteringen en långrad märkligheter. Det gäller då både den dåvarande regeringen. Det är denhanteringen som harkritiserat.Konstitutionsutskottet uttalar sig mycket klart: Såhär skall hanteringen av biståndsärenden ochbiståndsmedel gå till, och så här skall svenskaministrar inte agera. De skall agera i allmännatermer och får inte favorisera ett företag till förmånför ett annat svenskt företag. Det ger helt felaktigasignaler.Överläggningen var härmed avslutad.Flyktingpolitiken m.m.(avsnitt 12)Anf. 72 ():Herr talman! granskar varjeår regeringens hantering av utlänningsärenden.Själv har jag deltagit i detta granskningsarbetesedan 1985. kommerkritiken mot den förda flyktingpolitiken från ettannat håll . var kritiken närmastinriktad på att det inte var en tillräckligt humanflyktingpolitik. vill kritikerna ha en snävareasylpolitik. Främst tar detta sig uttryck i att man villanvända visumtvånget som medel för att hindramänniskor från krisdrabbade områden att fly tillSverige. gäller detta det fornaJugoslavien.Denna förändring i riktningen på kritiken speglarockså en skrämmande attitydförändring isamhället. är det acceptabelt att offentligtframföra rent rasistiska åsikter.Häromdagen publicerade endebattartikel av en docent och expert påutvecklingsfrågor. Huvudbudskapet i artikeln är attstater bör vara etniskt rena -- mångetniskasamhällen framställs som en naiv utopi. Det är enrent rasistisk samhällssyn som förs fram.Jag kan inte låta bli att framföra min oro över attsådana åsikter nu framförs så öppet. Jag vill meddetta dock inte påstå att kritiken från oppositioneni skulle vara av rasistisk art -- så är detabsolut inte.Däremot finns det i anmälan till KUtongångar i den riktningen. Den typen avanmälningar bidrar till att främlingsfientliga ochrasistiska åskådningar underblåses. Det är docktacknämligt att Ny demokratis reservation har ettannat tonläge.Men jag skall börja med att bemötaSocialdemokraternas kritik mot den fördaflyktingpolitiken. Socialdemokraterna kritiserarCarl Bildt för att han inte insett att flykting- ochinvandrarfrågorna är ett utsatt och svårhanterligtområde. Jag tycker att det är en mycket märkligslutsats -- inte minst efter utfrågningarna avstatsministern, vilka klart och tydligt visar påstatsministerns engagemang i just dessa frågor.Thage G upprepade denna kritik i sittinledningsanförande och gjorde ett visstnummer av att man kritiserade just statsministernpå denna punkt.Jag måste säga att jag blev glatt överraskad över attstatsministern så aktivt tar del av flyktingpolitikenoch att han sätter in de frågorna i ett störresammanhang. Han betonade att flyktingpolitikenhar ett starkt samband med utrikes- ochsäkerhetspolitiken och sade: ''Flyktingfrågorna ären integrerad del av den europeiska politiken förvarje regeringschef i just . ''Påståendet att statsministern inte skulle inseflyktingfrågornas betydelse ter sig mot dennabakgrund mycket anmärkningsvärt. Jag kan intelåta bli att dra slutsatsen att det handlar ompartipolitik.Socialdemokraterna kritiserar statsministern för attregeringen inte har en minister som sysslar medflyktingfrågorna på heltid. Man bortser då från attinvandrarministern inte längre ansvarar föröverklagningsärenden, som enligt riksdagensbeslut skall överföras till en särskild nämnd. Dethar också skett. Därmed har en ansenlig del avinvandrarministerns arbetsbörda avlastats. Tilldetta kommer, vilket vi har fått klart för oss genomCarl Bildts svar till , att ocksåhan avsätter en stor del av sin arbetstid just tillflyktingfrågorna -- inte minst , dåCarl Bildt och hade mycket tätakontakter.Vidare säger att regeringenborde ha agerat starkare, så att påett bättre sätt hade kunnat hantera den mycketansträngda situationen. Vad avses med dettapåstående? chef sade underutfrågningen att verket på ett mycket bra sättkunnat möta den stora strömmen asylsökande. Jagdelar den uppfattningen. Verket lyckades på ettförvånansvärt bra sätt se till att alla asylsökandefick tak över huvudet.Man kan ju jämföra situationen , när60 000 människor kom hit från det fornaJugoslavien, med den situation som rådde hösten1989, då det kom en ström av turkbulgarer tillSverige. Den dåvarande socialdemokratiskainvandrarministern ansåg att man inte kundehantera situationen utan utnyttjade en särskildparagraf i utlänningslagen för att inte följa dennafullt ut. Då handlade det om 1 397 turkbulgarersom hade kommit -- attjämföra med 127 . Ökningen var alltsåbetydligt mindre. Detta kan inte jämföras medsituationen under senare tid.Ny demokrati riktar stark kritik mot BirgitFriggebo för att visumtvång inte infördes förkosovoalbaner förrän . Man hänvisartill förra chef . bedömdeInvandrarverket att man inte kunde avvisaasylsökande till Kosovo på grund av den situationsom rådde. Det säger sig självt att man då inte skallupprätta visumtvång för människor från justnämnda provins. Regeringen var, som sagt, mycketaktiv i just denna fråga . Det harsåväl invandrarministern som statsminstern gettbevis på.Regeringen beslöt attviseringsfrihet inte längre skulle gälla förmedborgare från ochMakedonien. Detta beslut var en konsekvens av attFN hade beslutat att inte skulle betraktassom successor till det forna Jugoslavien.Regeringen önskade även ett samordnat nordisktagerande på den här punkten, och så skedde också.Den 8, 9 och fattade , Norgeoch det beslut som blev den logiska följdenav FN-beslutet när det gäller . Den 10oktober infördes vidare viseringsfrihet förmedborgare från på grund avden svåra situationen där.I Ny demokratis reservation sägs det: ''Närresurserna inte räcker till måste gränserna stängasgenom att visumtvång införs.'' Det är etthäpnadsväckande påstående. Jag trodde att vi iSveriges riksdag åtminstone var överens om attfölja . Då är vi ocksåskyldiga att låta asylsökande som kommer till vårtland få sina ärenden prövade. Menar ni i Nydemokrati att vi skall frångå ?Vidare sägs det i reservationen att det var fel attupphäva det s.k. luciabeslutet, att det skulle ha gettfel signal. Men faktum är att det beslutet inte letttill att antalet asylsökande, bortsett frånJugoslavien, har ökat. Det har kunnat visa på genom statistik. Vilket bevishar Ny demokrati för motsatsen? Vad är det förlåtgåpolitik som invandrarministern beskylls för?Vidare kritiseras regeringen för att inte ha sköttkontakterna med på ettacceptabelt sätt. har inte riktatsamma beskyllningar. Tvärtom har hon sagt att detinte fanns motsättningar mellan ministern ochhenne själv. Däremot har gjortandra bedömningar än regeringen när det gällerpolitiska ställningstaganden. Men det är juregeringens skyldighet att bedriva den politik somden anser vara lämpligast och som följer denlagstiftning som har beslutat.Invandrarverkets uppgift är inte att utformapolitiken, utan att verkställa det som politikernabeslutar. har beslutat att vi skall ha enhuman flyktingpolitik. Den skall t.ex. inte följakonjunkturläget, såsom ochArbetsmarknadsverkets chef föreslog i ett öppetbrev till invandrarministern. Det står inte iöverensstämmelse med beslut.Till slut vill jag ta upp den kritik som utskottetuttrycker vad gäller uttalande omkosovoalbaner. Vi i ansågockså att det var ett olämpligt uttalande. Det insågBirgit när det hela kom ut i TV, och honbad om ursäkt dagen efter och försökte nå ut meddet budskapet.Vad ett statsråd uttrycker offentligt är viktigt -- inteminst på ett så ömtåligt område som invandrar- ochflyktingpolitiken. Hur vi här i hanterardessa frågor är också viktigt. Det borde Nydemokrati fundera över.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 4.Anf. 73 (nyd):Herr talman! överliberala flyktingpolitikfungerar fortfarande som en magnet. Hit kommermånga som söker ett bättre liv undan fattigdom isina hemländer. Dessa ekonomiska flyktingarbeviljar vi politisk asyl på bekostnad av dem som iordets rätta bemärkelse är politiska flyktingar.Denna förment altruistiska flyktingpolitik harockså blivit ytterst inkonsekvent, som närkosovoalbanerna sökte sig hit under sommaren1992. Då förlamades regeringens handlingskraft,eftersom ideologi och verklighet visade sig varaoförenliga. I sin beslutsvånda upphörde regeringenatt i flyktingpolitiskt hänseende styra Sverige.Regeringens oförmåga att hantera situationenbelystes också av att dess ministrar gick ut imassmedia och sade olika saker.Regeringen skickade heller inga signaler tillKosovo som gjorde klart för människorna där att deinte kunde räkna med att få stanna här.Regeringens inhemska strategi var att lovaInvandrarverket de pengar som verket behövde förpersonalförstärkningar och för, som det visade sig,att skaffa fram 40 000 bäddar undersommarmånaderna.Regeringen hade kunnat införa visering ,när det stod klart att flyktingströmmen hit varorganiserad. Men det gjorde inte regeringen. Inteheller införde regeringen visering , då det hadekunnat göras utan invändningar från FN:sflyktingkommissarie. Nej, regeringen väntade tillden , då FN fattade det formella beslutetatt inte betrakta somsuccessor till Jugoslavien.Mellan och kom intemindre än 30 000 kosovoalbaner hit. Hadeviseringen införts , när den massivainströmningen började, hade den situationenkunnat undvikas. Vad det betyder mätt i mänskligatragedier inser man lätt när man vet att 96 %skickas hem till ingenting. Det lilla de hade iKosovo såldes för att de skulle kunna finansierabiljetten till Sverige.Den dag överklagningskarusellen är avklarad här iSverige har den kosovoalbanska flyktingströmmenkostat de svenska skattebetalarna mellan 4 och 5miljarder kronor helt i onödan -- förutom att defalska förespeglingarna kostat stort mänskligtlidande.Regeringen lät med avsikt 4--5 miljarder flyta ner iett enda stort, svart hål, som regeringenförhandlade med Socialdemokraterna om hurSveriges ekonomiska kris skulle lösas. Densnabbaste och mest effektivabesparingsmöjligheten lät man rinna sig urhänderna.I utskottets utfrågningar av invandrarministern ochstatsministern har jag frågat dem båda varförregeringen inte införde visering , somchefen för då ville, eller åtmistonei juli , när började skickatillbaka kosovoalbaner. Men både klänger sig fast vid Invandrarverketsverkställighetsstopp, som rådde mellan november1991 och . Det innebar att kosovoalbanerinte skickades tillbaka, i avvaktan på utvecklingenav läget i Kosovo.Sammankopplingen mellan visering ochverkställighetsstopp är ett logiskt felslut, som ocksåIngela gjorde sig skyldig till. De sombefinner sig utanför har nämligen ingen rättatt komma hit, men när de väl är här och har söktasyl är de vår angelägenhet.Vårt enda åtagande är att ta emotkonventionsflyktingar. Vi har ansvar för dem somär här, inte för några andra. Om vi finner att vi intekan ta emot fler stänger vi gränsen -- vi är faktisktsuveräna.När inte skickade tillbaka kosovoalbanerunder verkställighetsstoppet, innebar det att vi togansvar för dem som var här. Detta hade dock intebehövt förhindra att införde visering.Dåvarande chefen för är avsamma uppfattning. Visering hade också varit densignal som kunde ha hindrat kosovoalbanerna frånatt sälja hus och hem för en biljett till Sverige.Jag och många med mig undrar hur det är möjligtatt en regering kan låta 4--avskattebetalarnas pengar försvinna till ingen nytta.Jag har lusläst konstitutionsutskottetsutfrågningsprotokoll, protokoll frånriksdagsdebatter, motioner om flyktingpolitik,utrikesutskottets betänkanden om mänskligarättigheter, äldre betänkanden frånkonstitutionsutskottet om granskningen av beslutetfrån ochregeringsförklaringen . Utifrån dessadokument har jag försökt bilda mig en uppfattningom orsaken till regeringens oförmåga.Den socialdemokratiska regeringen ändrade den 13december 1989 praxis i tillämpningen avutlänningslagen. var antaletasylsökande ca 5 000, och merparten av dem varturkbulgarer. Skärpningen gjordes med hänvisningtill att det svenska samhället inte klarade avpåfrestningarna och att flyktingarna inte kunde gesett värdigt mottagande.Folkpartiet ansåg att beslutet den 13 december 1989var olagligt och begärde granskning i KU 1990 och1991. Utskottet fann inte grundför kritik.