prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — En gymnasieskola därkursutformningen så att säga dras ut in absurdumtror jag får en mer sorterande funktion gentemotspeciellt dem som i allt mindre grad, beroendepå socialgruppstillhörighet, söker sig till högrestudier.Anf. 160 ():Herr talman! Det framtida arbetslivet kommer attställa allt högre krav på medarbetarnas kunskapoch kompetens. Det kommer att vara av avgörandebetydelse att vi som bor i det här landet ärvälutbildade och att vi har en bred kompetens. Deträcker med att se på den utveckling som sker iarbetslivet. Det framtida arbetslivet kommer attställa högre krav på matematiska färdigheter menockså på goda språkkunskaper. Den utveckling somvi ser i vår omvärld, den ökadeinternationaliseringen och den ökadeintegreringen, gör naturligtvis att också vi i Sverigekommer att blir mer konkurrensutsatta.Vi tror ibland att vi i , i , ochJapan har de långa utbildningarna. Det är vi i de härländerna som ser till att många människor går igrundskolan och gymnasieskolan, att man kan gåvidare till högre utbildning och forskning. Men såär det inte. Det finns mängder av som ärpå väg att bli i-länder och en del som har bliviti-länder, där man kanske satsar mer pengar påskolan och ser till att fler går i gymnasieskolan, därman satsar mer på högre utbildning och mer påforskning. För att kunna klara den ökadekonkurrensen gäller det att vi ser till att vi har enutbildning och en skola som håller måttet och liggeri världsklass.Vi skall nu diskutera gymnasieskolan. I denproposition som regeringen har lagt fram finns enhel del bra grundpelare i det här bygget, sådant somgör det möjligt för gymnasieskolan att bli ännubättre än vad den är i dag.Det finns ett par delar i propositionen som jagsärskilt vill nämna. Vi får nu en gemensam läroplanför de frivilliga skolformerna. Vi underlättar förkommunerna att skapa en mer kursutformadgymnasieskola inom programramarna. Viunderlättar för skolhuvudmännen att inrättaspecialutformade program. Vi ändrar tiden tillpoäng. I det avseendet, , närmarsig gymnasieskolan högskolan. Vi får ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem, där betyg sätts påavslutad kurs. Vi säger att eleverna bör ha enindividuell studieplan. Vi lyfter också fram lärarnaoch deras professionalitet.När det gäller läroplanen har alla reformer för denfrivilliga skolan utgått från principen att man skallmöjliggöra ökad samverkan mellan olikautbildningar. För utbildningsformer som skallsamverka bör det i så stor utsträckning som möjligtfinnas gemensamma mål. Detta är bakgrunden tillatt regeringen föreslår att läroplanen skall varagemensam för gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Genom den gemensammaläroplanen uppnår man värdegrunden, och deövergripande målen, riktlinjerna ochansvarsfrågorna blir gemensamma för hela detfrivilliga skolväsendet.Även om läroplanen och delvis också kursplanernablir gemensamma för ett antal frivilliga skolformer,är det angeläget att de skilda uppgifter ochförutsättningar som de olika skolformerna harkommer till uttryck i läroplanen. Jag kan i detsammanhanget konstatera att Socialdemokraternaså att säga har vänt på kuttingen. I de direktivGöran gav till talasdet ju faktiskt om att det skall finnas en gemensamläroplan för hela skolan. Men det är kanske lätt attsäga en sak i regeringsställning och en annan iopposition.I propositionen föreslår regeringen ökademöjligheter för de kommuner som så önskar attövergå till en mer kursutformad gymnasieskola.Propositionen föreskriver inte precis hur enkursutformad gymnasieskola skall se ut eller närden skall införas, utan man räknar med demöjligheter till lokalt utvecklingsarbete som redanfinns i dag.I det sammanhanget vill jag nämna att man pådepartementet har bildat en särskild arbetsgrupp,som bedriver ett antal lokala projekt mot en merkursutformad gymnasieskola. Också IngerLundberg borde ju veta att så är fallet.Det har under den debatt som har förts förekommiten rad missuppfattningar om innehållet ipropositionen och vad regeringen menar med enmer kursutformad gymnasieskola. En del har sagtatt regeringen kommer att driva en gymnasialdiversehandel och att det blir som att gå till ettsmörgåsbord. Detta är helt fel.Vad vi föreslår är att det ges större möjligheter attgöra gymnasieskolan mer kursutformad, mer änvad den är i de nationella programmen. Elevernaskall läsa kärnämnena, och det skall finnas engenomtänkt plan för varje elevs studieprogram. Despecialutformade program som en kommunerbjuder eleverna som valalternativ jämte denationella programmen skall ha programmål. Detviktiga är att vi med denna proposition sändersignalen ut på fältet, att man skall starta lokalautvecklingsprojekt. Utifrån den erfarenhet som deger kommer regeringen att återkomma med förslagtill riksdagen.Vad vinner man då med denna process? följande:- ökad frihet för eleverna att påverka sin utbildning,- bättre möjligheter att successivt och i takt medarbetslivets förändrade behov förnya utbildningengenom utbyte av kurser,- större möjligheter för kommunerna att profilerasin utbildning mot arbetslivets behov,- större möjligheter för eleverna att sätta sammansina program efter individuella önskemål, vilketökar elevernas studiemotivation,- större möjligheter för eleverna att kombinerastudieförberedande och yrkesförberedande kurserän de nuvarande nationella programmen ger samt- möjlighet för elever att gå långsammare ellersnabbare igenom gymnasieskolan än pånormaltiden tre år.Jag måste ställa mig frågan: Vad harSocialdemokraterna och mot detta?Sedan till det resonemang som både IngerLundberg och var inne på förut.Lena sade att det var en våldsamcentralstyrning. använde uttrycketofattbar centralstyrning. Det verkar som omSocialdemokraterna har vaknat upp med en rejälbaksmälla och inte kommer ihåg vad man har varitmed och fattat beslut innan, i berusattilstånd. Det är faktiskt efter de direktiv somSocialdemokraterna gav 1991 somkaraktärsämnen och även kärnämnen i många fallhar blivit indelade i många korta kurser om minst30 timmar. Det är dags att vakna nu!Det är litet dålig stil att skylla på den nuvaranderegeringen. Däremot vill jag lyfta fram att vi iutskottet säger att det inte är något självändamål attkurserna i karaktärsämnena i de olika programmenskall vara korta. Vi ser gärna att de är längre imånga fall. Jag tror att det är bra att regeringen tartill sig det. Det nämns också i propositionen.Det var en stor miss att man inte kopplade beslutet1991 till ett nytt betygssystem. Man behöll detrelativa betygssystemet. Om man delar uppämnena i kurser skall man naturligtvis ha dels ettmål- och kursrelaterat system, dels betyg påkursen. Socialdemokraterna är fullständigtologiska när de säger att man skall ha terminsbetyg.Hur sätter man ett terminsbetyg om en kurs börjari december månad? Det logiska är att man gerbetyg när kursen är avslutad. Det föreslår ocksåregeringen.Inger talade om ett tillkännagivande. Jagtycker att det är bra att vi har varit överens om atten parlamentarisk kommitté skall tillsättas för attfölja frågan. Det är framför allt viktigt att det ärriksdagspartierna som gör detta. När man läserSocialdemokraternas motion förstår man också attdet är nödvändigt att se till att ävenSocialdemokraterna får kunskap om vad de en gångföreslog och vad beslutade.Avslutningsvis vill jag ta upp en sak som är viktig,som vi sedan blev överens om. Det var att viändrade till ett poängsystem. Det som är positivt äratt man kan gå igenom gymnasieskolan snabbare änpå men också långsammare. Med det förslagsom regeringen lägger fram får vi också engymnasieskola för alla.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 161 () replik:Herr talman! säger, som en direkt ellerindirekt argumentation, att det handlar om detframtida arbetslivets krav, när vi talar om en störremöjlighet till kursutformning. Jag vill säga att detframtida arbetslivets krav också handlar mycket omarbetslivets organisation. Det beror på vilkapolitiska och fackliga krafter som kommer att vinnagehör för sin syn eller sin organisationsmodell. Menman kan definitivt säga att nya och modernaarbetsplatser alltmer kommer att kräva enkompetens som innebär en helhetssyn, attmänniskor inte bara behärskar en specialiserad delav en produktionskedja eller process. Det borde välbli ännu tydligare, om vi inser att mycket av denframtida produktionen kanske inte handlar omproduktion av enstaka detaljer eller varor utan omtjänsteproduktion och hela system av produkter.Jag förstår inte riktigt det som säger. Detvore intressant om han kunde utveckla vilkenanalys som har gjorts för att hamna just därpropositionen har hamnat när det gäller detframtida arbetslivet.Jag vill ta upp en annan aspekt som är intressant.Ulf säger att detta innebär frihet förgymnasieskolorna. Man får välja och göra hur manvill egentligen. Är det möjligt för en gymnasieskolai en kommun att, om man så önskar, ha en helttemaorienterad undervisningsmodell, där man heltfrångår kursutformningen?Anf. 162 () replik:Herr talman! Vår taletid har varit något begränsadi dag. Vi är uppsatta , och det tyckerjag är litet synd. Vad jag menar när jag talar om detframtida arbetslivet är att det kommer att ställashögre krav. Jag tror att och jagkan vara överens i det avseendet. Det kommer attställas mycket högre krav på dem som arbetar -- påallmänna kunskaper men också påspecialkunskaper inom yrken. Framför allt tror jagatt det kommer att ställas högre krav på socialkompetens. Just därför är det oerhört viktigt att setill att vi har en gymnasieskola som förmedlar alladessa delar. För att skapa den är det, enligt minuppfattning, nödvändigt att lägga ut så mycket sommöjligt av besluten till den enskilde eleven. Skolanskall se till att man kan skapa förutsättningar föralla elevers möjlighet till lärande. Jag kan tänkamig att gymnasieskolans program i vissa fall kanvara för snäva i det avseendet. För att möta t.ex.det lokala arbetslivets behov kan man då skapaspecialutformade program.Låt mig ta upp en annan aspekt, som jag också trorär ganska viktig. Det är att klara den framtidaförsörjningen till industrin med goda medarbetare.Under lågkonjunkturen har visserligen mångamänniskor sagts upp. Men kommerindustrin att behöva fler tekniker. vet viatt det är få som söker till industriprogrammet. Vadjag kan se framför mig är att det lokalt skapas ettprogram där man kan ha med bra delar avkaraktärsämnena inom detnaturvetenskapliga/tekniska programmet ochexempelvis industriprogrammet och därigenom få''praktiska tekniker''. Det är viktigt att man kanutveckla sådant på de olika skolorna. Just därförhar vi tillsatt en arbetsgrupp inom departementetsom jag nämnde, som skall följa det lokalautvecklingsarbetet. Vi sänder signalen. Signalenkommer sedan underifrån. Sedan skall vi här iriksdagen ta ställning till det utvecklingsarbete somsker lokalt.Anf. 163 () replik:Herr talman! I vårt verkställande utskott har vi idagarna fattat beslut om att vi behöver en ännu merökad satsning på forskning och utbildning. Vårabevekelsegrunder är att en ökad hänsyn till miljöoch människor och en ökad förädling av deprodukter som vi hämtar från naturen kräver ökadkompetens. Det kräver också en ökad förmåga attse sammanhang och att tänka i system. Jag vet inteom den här strukturen gynnar just en sådantankebaneutveckling.Vi behöver fler tekniker och fler som väljernaturvetenskaplig-teknisk utbildning, sade UlfMelin. Det var just därför som vi, när det gälldegrundskolan tidigare, var fundersamma överöverförandet av timmar från naturorienterandeämnen till samhällsorienterande.Det återstår dock ett problem, nämligen attmotivera unga människor att studera och sebildningens värde. Det är svårt med tanke påden verklighet med arbetslöshet som de kommeratt mötas av. Den situationen är mycket allvarlig.Vi talar om att inte förslösa resurser, men det ärprecis det vi gör med den mycket högaungdomsarbetslöshet vi har.Anf. 164 () replik:Herr talman! säger att man måstekunna se helheten. Det är viktigt. Jag tycker att detär angeläget att framhålla att vi just därför säger attkärnämnena ligger fast. Vi säger också att denprogrambaserade gymnasieskolan ligger fast. Mankan alltså inte välja från ett smörgåsbord. På denpunkten är vi mycket tydliga.Som exempel på vad man kan tänka sig somspecialutformat program nämnde jag tekniker. Jagtror att det är viktigt att vi ser till att skapa engymnasieskola -- som ju ändå är en frivilligskolform -- med ett flexibelt system där vi kanbehålla den studiemotivation som eleverna har.Skolan förkväver alldeles för ofta elevens törst efterkunskap genom att allt är så oerhört reglerat. Dettaarbete syftar ju dels till att lyfta ned besluten på ettlokalt plan, dels till att ge eleverna möjlighet attpåverka sina studier mer än vad de kan göra i dag.När det gäller ungdomsarbetslösheten och attkunna motivera ungdomar till studier vill jag sägaatt situationen naturligtvis är besvärlig. ochvästvärlden befinner sig i en lågkonjunktur som viinte haft sedan före . Förutomalla andra åtgärder som regeringen vidtar för attunderlätta för arbetsliv och näringsliv att anställafler människor och för att skapa en tillväxt i vårekonomi, tror jag att det är viktigt att man sändersignalen att utbildning alltid betalar sig. Ju mervälutbildade vi är och ju större kompetens vi harsom nation desto större möjlighet har attklara sig i den ökade konkurrensen och den ökadeinternationaliseringen.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det är bra att talar så välom den treåriga gymnasieskolan; sammagymnasieskola som han och moderatasamlingspartiet motarbetade sedan.Samma gymnasieskola som regeringen inte gav deutvecklingsresurser man borde ha givit för något årsedan. Men även en syndare kan bättra sig, och detär bra att vi nu är eniga om att det är viktigt att allaSveriges ungdomar får chansen till den treårigagymnasieskolan.Ulf har hänvisat till när hantycker att regeringens beslut är tokigt. Regeringensbeslut är tokigt oavsett vad gjordeeller inte gjorde. Vad den socialdemokratiskaregeringen gjorde i sina direktiv i september 1991var definitivt inte att beordra fram en uppstyckningav den svenska gymnasieskolan i en mängdsmåkurser. Det står i den skrivning som kommerfrån den dåvarande regeringen: Indelning av kurseri delkurser beslutas lokalt. Med den målstyrningsom skall prägla den reformerade utbildningen förgymnasieskolan och komvux bör inte en centralindelning i delkurser styra undervisningensorganisation och uppläggning. I den månindelningen av kurser i delkurser utarbetas avSkolverket skall dessa utgöra ett hjälpmedel förlärarna i deras arbete med att konkretisera programoch kursmål till undervisningsmål. Delkurser fårdärmed status som servicematerial med dagensterminologi.Det vi har sett av kursindelning innebär ettantal ganska stora kuser som väl står i linje med dendåvarande regeringens direktiv, men också enmängd småkurser som begränsar möjligheten tillhelhetssyn och begränsar möjligheten tillflexibilitet. kan det med hänsyn till tillvaletc. -- det har vi markerat i vår motion -- varanödvändigt att göra den typen av kurser. Men viljantill kursindelning har överstigit förnuftet ochinnebär en allvarlig risk för centralstyrningen avskolan.Ulf svarade inte på frågan om varförgymnasieskolan skall ha så stelbentabehörighetsregler. Varför skall det vara omöjligtför en elev som inte har godkänt i ämnenamatematik, engelska och svenska att få tillträde tillett nationellt program? Varför skall man bygga upptrösklar när det inte är nödvändigt i varje enskiltfall? Utredningen om snedrekrytering till högrestudier visar att ju fler trösklar och ju störresvårigheter man skapar för elevernas val destostörre är risken för snedrekrytering och desto störreär risken att ungdomarna inte utnyttjar denkompetens de har.Anf. 166 () replik:Herr talman! Under den tidigare debatten harsocialdemokraterna ondgjort sig över attregeringen inte har försökt genomföra läroplanernaför och gymnasieskolan i gott samråd.Man kan ju fundera över vilken princip ni hade närni hade makten och genomdrev den nyagymnasieskolan. Om man hade haft den principsom ni har ondgjort er över hade ni ju aldriglagt propositionen.De invändningar vi hade var att man tog en mängdtimmar från de nuvarande teoretiska linjerna ochförde över dem till de tvååriga praktiska linjerna.Det var den principen vi vände oss emot. Vi hargjort en del nödvändiga justeringar av det förslag nidå lade. Vi fortsätter på den vägen.Jag noterar att måste tycka att enhel del av förslag var ganskadumma, även om ni försöker krypa undan detansvar ni har. I de direktiv som ni gav Skolverketstår det bl.a.: Kursplanen anger mål för dekunskaper och färdigheter som eleverna skalluppnå i de enskilda kurserna. En kurs kanmotsvaras av vad som benämns ämne, menockså kunskapsområde eller del av ämne och delarav flera ämnen. En kurs kan således vara såvälmindre som mer omfattande än dagens ämnen igymnasieskolan och etapper i komvux.Ni sände ju signaler. Beslutet innebar juändå att man skulle dela upp ämnena i kurser. Dettycker jag är bra, . Men vad berordet som ni kallar snuttifiering på? Jag vill påstå tillförde en del ämnen som inte fanns ipropositionen och gav dem 30 timmar.Då var signalen att ämnen också kunde delas upp i30 timmar. Den dåvarande regeringen hade ettansvar för det, liksom och ävenbranscherna, som också var med om att påverkadetta.Jag vill bara säga att det inom vissa program finnsmånga korta kurser. Byggprogrammet är ett bra,eller dåligt, exempel på detta.Livsmedelsprogrammet har däremot många långakurser.Vad vi nu säger är att detta skall ses över. För ossär det inget självändamål att alla kurser skall vara30 timmar. I vissa, mera djupgående ämnen kankurserna naturligtvis vara längre.När det gäller betygen vill jag säga att man med detförslag som Socialdemokraterna här lägger framgör eleverna en björntjänst. Om man skickar inelever på program utan att de har de kunskapersom krävs lurar man dem, ingenting annat.Anf. 167 () replik:Herr talman! Vore det inte bättre att att han har ångrat sig när det gäller detreåriga gymnasielinjerna? Det fördes på den tidenen diskussion i utskottet och i kammaren om deteoretiska ämnenas ställning. En socialdemokratiskmajoritet lyssnade och tog till sig opposition inomdet egna partiet och från andra partier. Därav komförändringar av bl.a. vissa teoretiska ämnen. Detgällde religionsämnets ställning och justeringar ispråk och andra ämnen. De partier som ställde sigbakom gymnasiereformen var eniga om detta.Oavsett detta sade och hans kamrater nejtill den treåriga gymnasieskolan. De ville inteprioritera utbildningen på de yrkesinriktadegymnasielinjerna tillräckligt högt. Det är bra att denu har ändrat sig.När vi talar om kurser som motsvarar ämne eller äri samma storleksordning som ett ämne kan UlfMelin och jag vara överens. Men det som är farligtoch som vi har vänt oss mot är risken försnuttifiering. tar upplivsmedelsprogrammet som ett strålande exempelpå långa, väl avvägda kurser. Jag vet inte om detverkligen är rimligt att man på central nivå slår fasten kurs för styckning av gris, en annan kurs förstyckning av nöt och en tredje kurs för styckning avövriga djur. Det är mycket möjligt att det är ett brahjälpmedel, en service, som säger isitt yttrande. Men det är inte rimligt att centralt ochnationellt slå fast den typen av låsningar. På någrayrkesområden är det nödvändigt, med hänsyn tillvissa behörighetsvillkor, men får inte låsadet utvecklings- och förändringsarbete som sker.Slutligen är det så, , att det finnsungdomar som har blivit underkända i t.ex.matematik i årskurs 9. Skälen kan vara olika. Detkan bero på att man har mått dåligt, att man harhaft svårt med något moment eller något annat. Detbehöver inte vara så oerhört dramatiskt. Den ungepojken eller unga flickan har möjlighet att kommaigen i det nationella programmet och ta igen detman har tappat. Man måste ha den möjligheten.Även om vi vuxna kan säga att det inte är helavärlden om man får tentera i det underkända ämnetför att bli godkänd, kan det vara just sådanatrösklar som är så dumma. Vi socialdemokrater villinte ha en skola som formellt stänger ute någon,utan att den enskilde själv har fått ta ställning tillvad hon eller han kan, vill eller orkar.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag hann inte med allt i min förrareplik, och jag skall försöka att avsluta den först.Det gäller just det som nämnde nusist, varför vi säger att man måste vara godkänd imatematik, svenska och engelska. Det beror på attvi gör eleverna en björntjänst om vi skickar in demi program som vi vet att de inte kommer att klaraav. Vår lösning är ju att vi nu ser till att elevernahar möjlighet att komplettera sina betyg när de harlämnat . En elev har alltså fullmöjlighet att komplettera sina betyg, för att sedangå i ett nationellt program.Ni socialdemokrater vill ju ofta både det ena ochdet andra. När jag läser er motion ser jag att ni iprincip håller med oss om att ribban måste höjas.Men det gäller kanske också i vissa avsnitt att ha enoch annan reservation.Sedan vill jag ta upp frågan om den s.k. vitboken.Har verkligen gjort det här på egetbevåg? Nej, det har man naturligtvis inte gjort.Man har självfallet fått direktiv från regeringen.Sedan har branscherna haft ett inflytande, som jagsade, och det är bra. Men signalen från regering ochriksdag var . Båderegeringen och utskottet säger att det finnsanledning att se över det här och kanske förlängaen del av kurserna.När det gäller det treåriga gymnasiet har vi sagt attvi ställer upp på gymnasiereformen. Vi har sagt iregeringsdeklarationen att den ligger fast. Men jagtror också att man framöver måste fundera litet påom det är rimligt att alla elever går igymnasieskolan. Vissa kanske behöver ,medan andra behöver . Jag tror att detkommer att krävas en viss flexibilitet. Vi vet att enhel del elever är skoltrötta när de lämnargrundskolan. Det finns inget alternativ tillgymnasieskolan. För de eleverna kanske man ivissa fall måste tänka sig en något annorlundastruktur. Även de tankegångar som torgförsmöjliggör den aktuella propositionen.Anf. 169 ():Herr talman! sade att harsagt att man skall ha en gemensam läroplan för defrivilliga utbildningarna. Jag har inte frågat om bakgrunden till det förslaget, men jagvill trots det framföra följande synpunkter när denborgerliga regeringen nu har arbetat fram sittförslag.Vi socialdemokrater kan inte acceptera att det bliren gemensam läroplan för de frivilligaskolformerna. Har vi då någon anledning att tro atten gemensam läroplan innebär attvuxenutbildningen får stå tillbaka? Ja, tyvärr är detså.Går man tillbaka i riksdagsprotokollen kan manklart utläsa att främst , men tyvärräven , har lagt fram förslag som ärriktade just mot vuxenutbildningen. Man serdessutom hur den borgerliga regeringen harhandlagt frågan, och det finns ingenting som tyderpå att den inställningen har ändrats.Lägger man därtill det alltmer kärva klimat somkommunerna lever i, kan man befara att de signalersom regeringen skickar ut innebär att komvux fårstå tillbaka gentemot den gymnasialaungdomsutbildningen.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att slåvakt om den kommunala vuxenutbildningenssärskilda prägel, som en utbildning för vuxnamedborgare.Att det finns olika läroplaner är ingentillfällighet. Det är i stället effekten av ett långt ochintensivt arbete, som har belönats rikligt. Det gällerde elever som har haft förmånen att få enutbildning, men även det svenska samhället, sompå det sättet har fått fler välutbildade medborgare.Vi har betraktats somvuxenutbildningens världsmästare. Det är eninofficiell titel, som vi skall vara mycket rädda om.Vi gör det bäst genom att ha kvar de skildaläroplanerna. Varför då, kan man fråga sig.Jo, under de år som har gått har komvux utvecklaten speciell vuxenpedagogik som är anpassad till devuxnas förutsättningar, förkunskaper, behov ochönskemål.