prot · GH095 · 1993-10-12 00:00:00 — Tvärtom!Men jag tycker att det är viktigt att dessa skolorsköts på ett riktigt sätt, så att de inte förfelar helasyftet med friskolor. Därför är det viktigt attfriskolor respekterar och följer de grundläggandevärderingarna om demokrati, religionsfrihet,respekt för mänskliga rättigheter och objektivitet.Det fanns i inslaget om Joshua-skolan saker somgjorde att jag fick uppfattningen att man i denskolan inte riktigt tillämpar de värderingarna. Detär dock klart att man inte helt kan avgöra det baragenom att se på TV-inslag, och därför är det viktigtatt verkligen gör en extra tillsyn.Av svaret framgår att den omständigheten att dettahar uppmärksammats i massmedia kan ge en impulstill att göra en kontroll utöver denreguljära tillsynen. Jag tycker dock att det är litetlångt till /95, och det vore bra omSkolverket kunde genomföra denna kontrolltidigare än då. Jag undrar om statsrådet har fåttnågon reaktion som tyder på att en sådan tidigarekontroll kommer att göras.Jag tycker också att det är märkligt att vi inte harmetoder för uppföljning av skolans verksamhet ochatt någon sådan inte har gjorts tidigare. Det är jumycket viktigt för allas vår framtid hurskolverksamheten sköts.Anf. 99 (m):Fru talman! Jag tycker att några saker är väsentliga.För det första har regeringen skärpt kraven förgodkännande av fristående skolor. Jag vill påstå attvi är noggrannare med öppenheten ochplaneringen av verksamheten. Vi kontrollerar bl.a.att dessa skolor har utbildade lärare, vilket kanskeinte skedde lika noggrant tidigare.För det andra vill jag ta upp resonemanget omobjektivitet och allsidighet. En skola behöverinte -- inte ens en skola -- vara objektiv,men den undervisning som eleverna får skall varaallsidig. Man måste alltså ge frågorna en belysningfrån olika håll. När man agerar som lärare iklassrummet -- det skulle gälla också om vi självavar lärare -- präglas undervisningen ibland av ensegen uppfattning. Men det är en skyldighet förskolan att se till att eleverna får en fråga belyst i merän en vinkel.I den skola som vi diskuterar här har man mer avundervisning i kristendom, men man har ocksåundervisning i religionskunskap, dvs. om andrareligioner, vilket är väsentligt.Jag delar uppfattningen att det är märkligt att vi ärganska nya på området utvärdering ochuppföljning, men tyvärr har det intefunnits intresse från socialdemokraterna för attägna sig åt den sidan av skolverksamheten. Detpågår nu ett intensivt arbete om detta.Vi har också ett verktyg att tillgripa när enutvärdering visar att en fristående skola intefungerar. Vi kan då dra tillbaka skolans tillståndoch stänga den. Vi har inte motsvarande verktygeller praxis för vad som skall göras när det gälleroffentliga skolor.Vad gäller Joshua-skolan har jag varit i kontaktmed och med den region som ansvararför den skolan. Det har gjorts ett ordentligt arbeteinför godkännandet av skolan, och man har intebedömt att det nu behövs en extra tillsyn. Man villatt skolan skall få en rimlig chans att komma i gång.Man har också hävdat att TV-inslaget är mycketkort och kanske inte belyser hela verksamheten.Det verkar som om man ganska väl vet hur skolanfungerar, och jag har utgått från att man har giviträtt signal. Man har också ställt sig frågor medanledning av TV-programmet.Anf. 100 ():Fru talman! Man kan ställa sig frågan vadobjektivitet är, och det är inte så helt klart. I deningår dock att man skall belysa saker från olika håll,och jag fick av TV-programmet intrycket att manpå Joshua-skolan anser att man besitter den endasanningen. Jag reagerar mot att man kan göraanspråk på det -- att det inte är politikerna sombestämmer i vårt samhälle, utan att avgörandenasker högre upp, så att säga.Men jag skall inte gå in på detta. Det är Skolverketsuppgift att på ett sakligt sätt göra en bedömning.Jag beklagar dock att man inte vill göra någon extratillsyn /95. Jag tackar ändå för svaretoch för att regeringen verkligen tar kontrollen avskolor på allvar, både av kommunala skolor och avfriskolor.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:11 om åtgärder föratt förhindra rymning från sluten psykiatriskvårdAnf. 101 Statsrådet ():Fru talman! har frågatsocialministern om vilka åtgärder han har för avsiktatt vidta med anledning av rymningen från Sidsjönssjukhus . Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallbesvara frågan.Jag skulle inledningsvis vilja erinra om att skyddetför samhället särskilt har beaktats i den nyapsykiatrilagstiftning som gäller sedan den 1 januari1992. Tingsrätten (i första instans) kan nämligenbesluta om särskild utskrivningsprövning när dendömer någon till rättspsykiatrisk vård, om denbedömer att det finns risk för att den dömdeåterigen kan komma att begå något allvarligt brott.I sådana fall är det länsrätten som bestämmer omvården skall upphöra eller om patienten skall fåvistas utanför sjukvårdsinrättningens område.Vidare har åklagaren möjlighet att överklagalänsrättens beslut.Vid rättspsykiatrisk vård med särskildutskrivningsprövning är det enligt bestämmelsernachefsöverläkaren vid vårdinrättningen som fattarbeslut om patienten skall få lov att på egen handvistas inom vårdinrättningens område men utanförsin vårdavdelning. Det är enligt min meningutomordentligt väsentligt att man i varje enskilt fallnoga prövar om detta är lämpligt.Jag har blivit informerad om att Socialstyrelsenplanerar att genomföra en inspektion vid Sidsjönssjukhus för att klarlägga förhållandena kring denaktuella rymningen. Inspektionen kommer attgenomföras i samverkan medJustitieombudsmannen. Om det vid inspektioneneller på annat sätt framkommer att det krävsförfattningsändringar för att t.ex. öka säkerhetenvid rättspsykiatrisk vård, kommer jag självfallet attta de initiativ som behövs.Jag vill också påminna om att regeringen i april1992 gav i uppdrag att utvärderatillämpningen av den nya lagstiftningen ompsykiatrisk tvångsvård m.m. Styrelsen skall inomramen för sitt uppdrag bl.a. särskilt analyseraskyddet för samhället.Göthe tar även uppstödpersonsfunktionen i sin fråga. Jag vill därförnämna att utformningen och konsekvenserna avsystemet med stödperson också skall analyserasenligt det uppdrag som givits. Socialstyrelsensutvärdering skall redovisas till regeringen i mittenav december, dvs. Näruppdraget är avrapporterat kommer det att finnasytterligare underlag för att ta ställning till vilkaåtgärder som kan behöva vidtas för att förbättraden psykiatriska tvångsvården.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för detta som jagtycker utförliga svar, som såvitt jag förstår ocksåinnehåller en nyhet, och en bra sådan, nämligen attSocialstyrelsen planerar att genomföra eninspektion vid för att klarläggaförhållandena omkring den aktuella rymningen.Den rymning som jag i min fråga tillsjukvårdsministern har tagit upp gäller en rymningav en för styckmord dömd person. Det visade sigatt denne t.o.m. hade egen bil och nyckel till den.Han kunde bara promenera ut från sjukhuset, därhan skulle vara i sluten psykiatrisk vård efter sinamissgärningar, och kunde åka i väg.Den läkare som såvitt jag förstår borde vara denansvarige sade att det här är förskräckligt -- mannenkommer att mörda igen. Vi vanliga människorfrågar oss varför man har en sådan person på fri fot.Hur kan det komma sig att det är så släpphänt? Detär ju det rätta ordet. Vi erinrar oss också sompolitiker att vi har behandlatpropositioner i kammaren med förslag tilländringar syftande till att skydda allmänheten.Allmänheten blir mycket utsatt i ett sådant här fall,och polisen får mycket merarbete.Nu slutade det lyckligt den här gången.Vederbörande togs om hand, för övrigt i ,och är nu tillbaka på sjukhuset. Men man frågar sig:För hur länge?Statsrådet kommer att ta initiativ till att förbättrareglerna, om det skulle visa sig krävas. Kan vi utgåfrån att sådana åtgärder blir snabbt vidtagna frånSocialstyrelsens sida? har angivits somen tidpunkt.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Det stämmer att den rapport som vibegärde skallredovisas vid utgången av , dvs. om ett parmånader. Det kommer då alltså att finnas ettunderlag som jag, och andra som ärintresserade kan ta del av.Jag vill utan att gå in på detaljer i vad somförevarit i ärendet, men eftersom vid frågan, säga att om en ansvarig läkaregör den bedömningen att patienten kommer attmörda igen och släpper ut vederbörande på fri fot,är det självfallet på tok. Men jag hoppas att det inteär fullt så illa.Anf. 104 ():Fru talman! Tack för de synpunkterna. Det gällde för all del ett citat från entidning. Dess värre tror jag att det stämmer.Statsrådet tar välvilligt upp detta medstödfunktionen. Det är dock just den funktionensom en ansvarig läkare påstått vara skulden i dettaspeciella fall. Men rent allmänt gäller ju att vigenom beslut har satt in en särskildfunktion i form av en stödperson. En läkare säger iett fall, och kanske gäller det flera fall, att detfaktum att det skall finnas en stödperson är det somorsakat att det blivit så här.Avslutningsvis vill jag ta tillfället i akt och påminnasjukvårdsministern om denna detalj, som tydligenär väldigt väsentlig. Den åberopas ju nu som skälför att det har gått snett.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Min bild av den nya lagstiftningen är,som jag antyder i mitt svar, att den i de här delarnahar haft som syfte att öka samhällsskyddet, dvs.egentligen skyddet av allmänheten. Jag tror ocksåatt man har åstadkommit en sådan förbättring. Mendet vet vi inte mera i detalj förrän kanske i slutet avåret.Med anledning av senaste inläggvill jag säga att det också är min bild atttankegången bakom lagstiftningen är att dömdapersoner skall ha rätt till en stödperson. Det trorjag i grunden är en korrekt tankegång. Men det ärmöjligt att det blir fel ibland.Anf. 106 ():Fru talman! Jag är synnerligen till freds medstatsrådets svar. Jag tycker att det säger oss -- ochjag avser då inte i första hand mig själv som härställer en enkel fråga utan allmänheten -- att dennaregering genom nu kommer att ta itumed det här. lägger fram sinrapport, och regeringen kommer att se till att deändringar snabbt företas som -- dess värre, ellerkanske dess bättre -- är av nöden.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Slutsatserna kommer vi förstås att dranär vi har läst utredningen. Jag vill därför inteförutskicka något resultat i dag.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:36 omförtidspensionärers möjlighet att arbeta ideelltAnf. 108 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att modifiera inkomstreglernaså att det blir möjligt även för förtidspensioneradeatt delta i ideellt arbete.Fr.o.m. finns det fyra nivåer iförtidspensioneringen, så att pensionen nu kanbeviljas som hel, tre kvarts, halv eller en fjärdedelsförmån. kunde förtidspension beviljassom hel, två tredjedels eller halv förmån. De nyareglerna innebär bl.a. en bättre överensstämmelsemellan sjukpenningförsäkringen ochförtidspensioneringen.Syftet med denna reform var att åstadkomma enstörre flexibilitet inom förtidspensioneringen.Frågan om fyra ersättningsnivåer inomförtidspensioneringen har utretts avRehabiliteringsberedningen, som förordade ensådan lösning. Den övervägande majoriteten avremissinstanserna var positiva till förslaget. Fyraersättningsnivåer i förtidspensioneringen ger bättremöjligheter att bevilja förtidspension på en nivåsom faktiskt överensstämmer med den försäkradesnedsättning av arbetsförmågan. Härigenom kanockså flera människor bibehålla kontaktenmed arbetsmarknaden.Enligt de tidigare reglerna kunde hel förtidspensionbeviljas om arbetsförmågan var nedsatt i sådangrad att intet eller endast en ringa del däravåterstod. Detta har i praxis inneburit att helförtidspension kunde beviljas omrestarbetsförmågan hos den försäkrade inteöversteg en sjättedel. De nya reglerna innebär attsamma krav på nedsatt arbetsförmåga ställs inomsjukförsäkringen och förtidspensioneringen ochdärmed att hel förmån i princip förutsätter att ingenrestarbetsförmåga finns. Vidare har den tidigarenivån om två tredjedels förtidspension slopats,som en ny nivå med tre fjärdedels pensioninförts för den vars restarbetsförmåga uppgår tillminst en fjärdedel, dock ej till hälften.För dem som beviljats förtidspension före den 1 juli1993 gäller övergångsbestämmelser så att detidigare villkoren fortsätter att tillämpas förbeviljade förtidspensioner till dess att enomprövning eventuellt aktualiseras.Avgörande för om förtidspension beviljas ärnaturligtvis den försäkrades arbetsförmåga. Iprincip bedöms oavlönat arbete inte på något annatsätt än avlönat arbete. Så var fallet även enligt detidigare reglerna. Tillämpningen av begreppetarbetsförmåga förutsätter dock ett nära samspelmellan medicinska och ekonomiska bedömningar.Den skärpning av kravet på nedsättning avarbetsförmåga för hel förtidspension som gällersedan den 1 juli 1993 minskar möjligheterna attförvärvsarbeta eller arbeta ideellt utan attförtidspensionen reduceras. Det är dock angelägetatt alla kan delta i ideellt arbete, inte minstpersoner med funktionshinder. I den mån det visarsig att de nya reglerna lägger påtagliga hinder ivägen för funktionshindrade personers möjligheteratt delta i ideellt arbete, finns det skäl att se överde nya reglerna. Regeringen avser därför att meduppmärksamhet följa erfarenheterna av de nyanivåerna inom förtidspensioneringen.Anf. 109 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet svaret. Det utgör till stor del en beskrivning avhur systemet fungerar och av intentionerna bakomsystemet. Det finns egentligen ingen anledning attgöra några invändningar mot detta. Det är bra omvi har ett flexibelt system som kan anpassas efterindividen. Det är också bra att man strävar efter attkontakten mellan den förtidspensionerade och detnormala arbetslivet så långt som möjligt bibehålls.Det jag har tagit upp, och detta haruppmärksammats av enskilda individer,och massmedierna, är det somframstår som avigsidor av den skärpning av kravenpå hel förtidspension som införts med det nyasystemet. Det handlar om personer med helförtidspension som bedriver ideellt arbete, ettarbete som är viktigt för individen. Det är ett sättför dessa människor att bibehålla sin socialakompetens och att göra något meningsfullt för egendel. Men det är också ett viktigt bidrag förföreningslivet.Som statsrådet nämnde rör dettahandikapporganisationer, s.k. R-förbund ochkamratföreningar, som på små orter ofta är heltberoende av frivilliga insatser. Vidare rör det sig omnivån för den ekonomiska ersättningen -- vi har jutidigare talat om oavlönade arbetsinsatser. Mankan diskutera nivån. Men det är oroväckande medde signaler som kommer om att förtidspensionärersom t.ex. har tagit på sig politiskaförtroendeuppdrag överväger, eller känner sigtvingade, att lämna dessa därför att det slår negativtför dem.Jag skulle vilja veta vad som krävs för att statsrådetKönberg och regeringen skall vara beredda att göraförändringar avseende de här reglerna.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! och jag är överens om enhel del saker. Vi är överens om att det är bra medflexibilitet och om att förtidspensioneringen börutformas på ett sådant sätt att kontakterna medarbetsmarknaden underlättas.Vad vi nu resonerar om är tillämpningen av de nyareglerna från . Det finns förstås fleraproblem när det gäller de här reglerna -- och måsteförmodligen finnas, oavsett försäkringssystemensutformning -- i ett system där det handlar om attavgöra om en persons arbetsförmåga så att säga ärhelt borta eller inte.Det är klart att det är lättare att avgöra den fråganom det finns ett yrkesarbete eller extrainkomster avnågot slag -- exempelvis, som , politiska uppdrag. Det finns någratidningsuppgifter i det sammanhanget som nåttäven mig. Trots allt är det viktigt att understryka attdet blir litet konstigt om en person harförtidspension från samhället därför attvederbörande inte har någon arbetsförmåga längreoch dessutom har några betydande extrainkomsterfrån en verksamhet, oavsett vilken typ avverksamhet det är fråga om.Naturligtvis vill ingen av oss att människorsmöjligheter att delta i politiskt arbete i samhälletskall minska. Men det finns en problematiskgränsdragning i det avseendet.Vad gäller ideellt arbete vill jag säga följande. Ävenom det, som jag säger i svaret, i princip gällersamma sak -- för att spetsa till det hela kunde det jugälla en person som så att säga av kroppsliga skälfått förtidspension men som ägnar åtatt ideellt bryta sten -- är det klart attförsäkringskassan skulle aktualisera frågan om manhar gjort rätt när man bedömt att vederbörande harhelt nedsatt arbetsförmåga.Så till avslutande fråga om vad somkrävs. Jag vill inte precisera mig mer än jag gjort isvaret. Vi följer alltså den här frågan under höstenoch avvaktar rapporter som kan komma. Om manfrån sida i gott nit ser till att detfinns en god arbetslinje inomsocialförsäkringssystemet och då går längre än vadjag tror att avsett, återkommer jag ifrågan.Anf. 111 ():Fru talman! Det som bekymrar mig i det härsammanhanget är att det i många fall handlar omsköra människor, som reagerar starkt på signalerfrån samhället som visar på att man inte förstårderas situation och att man behandlar de härmänniskorna hårt och på ett från deras synpunktorättvist sätt.Det är alltså oerhört viktigt att de som handläggerdessa frågor är mycket känsliga för individerna ochbehandlar detta i enlighet med de intentioner somstatsrådet här uttryckte.Jag tror att det är mycket viktigt, eftersom det harkommit signaler om oklarheter även frånförsäkringskassorna när det gäller tillämpningenoch inte bara från berörda pensionärer. Det ärviktigt att regeringen gör tydliga markeringar.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:18 till jordbruksutskottet1993/94:21 till konstitutionsutskottet1993/94:22 till lagutskottet1993/94:23 till utrikesutskottet1993/94:26 till justitieutskottet1993/94:43 till lagutskottet1993/94:49 till lagutskottetSkrivelse1993/94:61 till näringsutskottetMotionerna1993/94:So1--So6 till socialutskottet1993/94:Fö1 och Fö2 till försvarsutskottet1993/94:A1--A5 till arbetsmarknadsutskottet28 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:27 Ändringar i fastighetsbildningslagen1993/94:32 Skydd för landskapsinformation1993/94:33 Lagändringar med anledning av att dennya myndigheten inrättas1993/94:52 Skärpta åtgärder motmänniskosmuggling1993/94:56 Sänkt tulltillägg m.m.1993/94:57 Vårdnadshavares skadeståndsansvarSkrivelse1993/94:13 Redovisning av Allmännapensionsfondens verksamhet år 1992Motionernamed anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplanoch ett nytt betygssystem för ,sameskolan, specialskolan och den obligatoriskasärskolan1993/94:Ub1 av m.fl. (s)1993/94:Ub2 av ()1993/94:Ub3 av och ()1993/94:Ub4 av och ()1993/94:Ub5 av och ()1993/94:Ub6 av ()1993/94:Ub7 av ()1993/94:Ub8 av m.fl. (s)1993/94:Ub9 av ()1993/94:Ub10 av och /94:Ub11 av och ()1993/94:Ub12 av m.fl. (v)1993/94:Ub13 av m.fl. (s)1993/94:Ub14 av m.fl. (nyd)1993/94:Ub15 av och ()1993/94:Ub16 av ()1993/94:Ub17 av m.fl. (s)1993/94:Ub18 av och (s)1993/94:Ub19 av m.fl.(s,fp,c,kds,v,-)1993/94:Ub20 av m.fl. (s)1993/94:Ub21 av och ()1993/94:Ub22 av ()1993/94:Ub23 av ()1993/94:Ub24 av ()1993/94:Ub25 av ()1993/94:Ub26 av m.fl. (kds)1993/94:Ub27 av och ()1993/94:Ub28 av och ()1993/94:Ub29 av ()1993/94:Ub30 av ()1993/94:Ub31 av ()1993/94:Ub32 av ()1993/94:Ub33 av och ()1993/94:Ub34 av och (kds)1993/94:Ub35 av ()1993/94:Ub36 av m.fl. (fp,s,m)med anledning av prop. 1993/94:250 En ny läroplanoch ett nytt betygssystem för gymnasieskolan,komvux, gymnasiesärskolan och särvux1993/94:Ub37 av och ()1993/94:Ub38 av m.fl. (s)1993/94:Ub39 av m.fl. (m)1993/94:Ub40 av ()1993/94:Ub41 av ()1993/94:Ub42 av ()1993/94:Ub43 av m.fl. (v)1993/94:Ub44 av m.fl. (nyd)1993/94:Ub45 av ()1993/94:Ub46 av och (kds)1993/94:Ub47 av m.fl. (fp,s,m)29 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 oktober1993/94:10 av () till statsrådet om åtgärder mot införsel av narkotika iett utfrågning ''Tullen i ett EG-perspektiv'' lämnade en del frågor obesvarade.Debatten om dessa har dock fortsatt undersommaren. Särskilt gäller det frågan om hurSverige fortsättningsvis skall kunna bekämpanarkotikan.Med hänvisning till vad jag anfört vill jag frågastatsrådet:Vilka åtgärder föreslår regeringen för att Sverigeäven i ett EG-perspektiv effektivt skall kunnabegränsa införsel av narkotika?1993/94:11 av () till statsrådetReidunn om offentlighetsprincipen och och i EG-kommissionenär sekretessen och hemligheten i beslutsprocessenomfattande. Detsamma gäller de dokument somligger till grund för besluten. Det fordras som regelsärskilda beslut för offentlighet.I de flesta gäller också den regeln att allahandlingar är hemliga om inte ett särskilt beslutfattas om offentlighet.Detta betyder att kontrollen och insynen i hög gradförsvåras.Nyligen meddelades från att ''EG backarom offentlighet. Nya förslag innebär möjlighet atthemlighålla röstsiffrorna i ministerrådet.'' ()har en helt annan beslutsprocess med ettparlament som högsta beslutande organ. Vi harockså förhållandevis effektiva kontrollinstitutionersom KU, JO och revisorer.Vi har dessutom massmedia för vilka gäller enallmän offentlighetsprincip och meddelarfrihet.Detta är en omistlig del av det demokratiskasystemet i Sverige.I de flesta gäller en annan princip. Densom läcker sekretessbelagda uppgifter drabbas avstraff och sanktioner. Något anonymitetsskyddfinns heller inte.Den har länge intagit enrestriktiv attityd mot dem som oroar sig för hur detskall gå med den svenska offentlighetsprincipen vidett EG-medlemskap. Man har skapat intrycket attfrågan över huvud taget inte behöver tas upp iförhandlingarna. Vi skall, enligt regeringen, kunnabehålla offentlighetsprincipen i stort sett intaktefter det att har blivit medlem i EG/EU,oavsett de beslut som fattas av EG.Denna uppfattning är inte hållbar. Inför denmassiva kritiken har statsrådet att regeringen avser att i förhandlingarnainta en annan hållning som tillmötesgår kritiken;det kommer inte längre att räcka med en ensidigsvensk deklaration om offentlighetsprincipensstora betydelse i det svenska samhället.Regeringen har emellertid inte närmare preciseratvilken ståndpunkt den avser att inta, inte heller närden kommer att presenteras.I anledning härav får jag fråga statsrådet följande:1. Kan regeringen närmare ange vad den svenskaståndpunkten går ut på vid EG-förhandlingarna?2. När kommer regeringens ståndpunkt attpresenteras i ?3. Är regeringen beredd att kräva garantier för attden svenska offentlighetsprincipen respekteras vidett EG/EU-medlemskap?den 8 oktober1993/94:12 av () tilljustitieministern om åtgärder mot brott:KriminalpolitikenBrottsligheten fortsätter att öka, särskilt de grovabrotten. Den ekonomiska brottsligheten har i dagnått en sådan omfattning att den hotargrundvalarna för en sund marknadsekonomi ochdet demokratiska samhällsskicket. Kriminalvårdenpräglas av oro, överbeläggning och av ett utbrettmissnöje bland personalen. Polisens resurserutnyttjas inte tillräckligt effektivt ochverksamheten präglas i alltför hög grad av gamlametoder och efterbliven teknisk utrustning. Denpermanenta och dramatiskt höga arbetslöshetenoch avsaknaden av en genomtänktbrottsförebyggande strategi riskera nu att kraftigtöka nyrekryteringen av brottslingar.Den brova brottslighetenVi har upplevt en fullkomlig explosion av de grovarånen. Bank- och postrån där skjutvapen varitinblandade har ökat med jämfört medmedeltalet för åren 1989--91. Brotten motvapenlagen ökade . Polisanmäldamisshandelsfall där gärningsmannen är obekantmed offret ökade mellan åren 1991 och1992. Beräkningar visar attökningen kan bli mellan 1991 och 1993.Ekonomisk brottslighetDen ekonomiska brottsligheten har nått en sådanomfattning att den hotar grundvalarna för en sundmarknadsekonomi och det demokratiskasamhällsskicket. Vissa beräkningar tyder på att denmed bred marginal omfattar mer än 100 miljarderkronor . Inom vissa branscher har dennormala konkurrensen helt satts ur spel.