prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Att spara på avdraget ärkanske ingen större vits. Möjligtvis kan mananvända det , men jag tycker att det varen ganska dålig lösning.Här är ett typiskt exempel på att skattereduktionenhar misslyckats med att skapa en rättvis fördelning.Med den utformning förslaget har fått är det ingenrättvisa mellan bostadsrättsinnehavare, hyresgästeroch villaägare. Det är framför allt ettstimulansbidrag för villaägare ochsommarstugeägare. Jag är förvånad över att IvarFranzén fortfarande kan försvara detta.Nu står vi där vi står. Det gäller sysselsättningen.Men hade vi, , lagt prestigen åt sidanfrån början, hade vi kunnat få ett förslag med enbidragslösning som hade gett en bättremåluppfyllelse än vad vi uppnått här. Jag kan intetänka mig att kan vara nöjd med detta.Anf. 170 () replik:Herr talman! talar om att viriskerar stabiliteten i skattesystemet. Hur kan mansäga så därför att vi gör en liten extra enkelräkneoperation i samband med att vi beräknar denslutliga skatten? Det resonemanget saknarproportioner i denna diskussion, vi vill offra ett par tre tusen personer eller såkan vi givetvis göra en typ av övervakning av attjobben inte görs på fritidshusen. Men är manmantalsskriven på orten räknas husen sompermanentbostad. Det finns massor av saker somgör att vi kan konstatera att det blir otroligt svårtatt klara en distinkt gränsdragning mellanpermanenthus och fritidshus.Vi har därför avstått från detta. Även de jobb somgörs på fritidshus ger ju sysselsättning. Här är ingenskillnad mellan bidrag och skattereduktion.Återigen kan jag upprepa att det är 1993års fastighetsskatt. blir den sannolikthögre.Gunnar har sagt att han vill höjaavdragsprocenten. Den stora konsolidering mankan göra på en fastighet är att skriva ned den.Avskrivningar man inte gör ena året kan man göralängre fram. Att skjuta upp en avskrivning innebäratt man har större möjligheter kommande år. Detär både intressant och meningsfullt att göra sådanaförskjutningar för att utnyttja dennaskattereduktion fullt ut. Jag är alldeles övertygadom att företagen kommer att göra det.Jag tror inte, , att ett bidragssystemskulle vara mera jämlikt och rättvist gentemot deolika upplåtelseformerna än dennaskattereduktion, om vi analyserar dem på sammasätt.Anf. 171 () replik:Herr talman! Det är märkligt att bostadsföretagenförst skall manipulera för att betala skatt som desedan skall få tillbaka i en skattereduktion. Jagtycker det är ganska långsökt, och det stärker inteförtroendet för det här systemet.Sedan tycker jag också det är litet generande närIvar talar om en enkel räkneoperation. Detgår ju åt 200 årsarbetare till en kostnad av 50miljoner kronor. Det är en betydande satsning påskattemyndigheterna i jämförelse med de summorvi har diskuterat i en ökad skattekontroll.Dessutom är jag övertygad om att kontrollen avdenna skattereduktion ändå kommer att bli mycketsummarisk.Faktum är, , att detta avdragssysteminte förmår lösa denna fråga på ett bra och rimligtsätt. Fördelningsambitionerna är bortsopade i dag.Skattesystemet belastas på ett orimligt sätt.Administration och kontroll kommer att bliomfattande. T.o.m. självasysselsättningsstimulansen, som är kärnpunkten idenna fråga, kan man starkt ifrågasätta.Jag tycker det är tråkigt, , attprestigeskäl har hindrat er från att fullfölja dennadel av ROT-programmet på ett mer förnuftigt ochmer praktiskt sätt. Vi har ju löst de andra delarnaav ROT-programmet gemensamt.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag vill poängtera att jag på ett såobjektivt sätt som möjligt och med stor ödmjukhetinför att detta är ett mycket stort projekt försökeranalysera bidrag resp. skattereduktion. Jag kaninte komma fram till annat än att skattereduktionenär ett mycket bra alternativ.Vi kan också konstatera att representanterna frånRiksskatteverket klart ansåg att detta var ett braförslag.Det är ett enkelt förslag när det gällerinblandningen av vårt skattessystem.Inblandningen är denna enkla räkneoperation,om vi har skattereduktion ellerbidragssystem kommer ett hantverk till. I detta fallutnyttjar vi den resurs som har mest att tillgå utanextra åtgärder, nämligen . Denhanteringen är ganska omfattande. Hur stor haringen bevisat, det är möjligt att siffran 150 ärkorrekt, men jag tror den är överdriven. I varje fallskulle vi, utan tillgång till storaresurser och kunnande, fått en mycket störrekostnad och väsentligt sämre kontroll.Vi måste ändå gemensamt dra dessa slutsatser ochinte hänga upp oss på att ni vill ha bidrag och vitycker givetvis ganska bra om bidrag. Vi har stannatvid skattereduktion som en kompromiss som viborde kunna ha gemensamt och som med allsannolikhet är den bästa tänkbara lösningen inuvarande situation.Anf. 173 ():Herr talman! För ordningens skull måste jag ge IvarFranzén det berömm han förtjänar från min sida.Han påpekar för mig att det också finns fördelarmed regeringsförslaget. Ja, det finns det. I nästanalla regeringsförslag finns några fördelar. Annarsskulle man inte kunna dupera så många väljare kunde bilda regering.Det finns t.ex. en fördel med att inte bara begränsasig till offentliga lokaler. Visst, det är ju en fördel.Att det är en fördel att det innehåller ett marginelltstöd så att det blir en multiplikatoreffekt, håller jagockså med om. Men då vill jag bara till att min poäng är att det var ett grundläggandefel i den tidigare systempolitiken, som ledde framtill den kris vi nu har. En del av uppfattningarna omde systemfelen tror jag att och jagdelar från och sida.Överhettningen på bostäder vet jag att Centernliksom ville att man skulle vidtaåtgärder för att bromsa ned. Det var systemfelensom ledde fram till detta. Man ville ha en generellpolitik för att slippa tillgripa detaljregleringar. Minallmänna principsyn är att man, när man harhamnat i ett sådant läge att man behöver gå in meddetaljingripande, måste vara effektiv så att ingetspills ut åt fel håll. Där menar jag att regeringen hargjort en del misstag. Det hade då varit bättre attsätta in koncentrerade insatser på ROT-området,offentliga lokaler -- det är också fullt möjligt medROT-insatser hos privata hyresvärdar iprivatfastigheter --, smålägenheter,energibesparingar, handikapp- och äldreboende.Det medför naturligtvis mer krångel. Därför ärgenerella system att föredra. Men när man nu ändåmåste frångå det generella systemet, måste mangöra det väldigt effektivt. Men i grunden skallsystemen vara generella så att man slipper dessaproblem. Detta var den allmänna synen.Slutligen, den tredje frågan som jag tycker att IvarFranzén hade rätt i är att det kommer att öka mittvälbefinnande när jag får bastu. Om jag sedan fåren finare altan ökar det också mitt välbefinnande.Det är helt korrekt, . Men jag tyckerdock inte att skattebetalarna skall behöva bidra tilldetta, utan det får jag sköta själv. Något skall ävenen medborgare sköta. Det får finnas gränser för detpolitiska inflytandet, eller hur ?Anf. 174 ():Herr talman! Om tycker att hankan betala själv är det i så fall inget som hindrar atthan gör detta. Men om å andrasidan nu gör extrainsatser och skapar jobb, tyckerjag att han trots sin goda ekonomi, hans ädelmodoch ideella värderingar här har tilldelats precissamma rätt som andra att uppnå detta rättvisa ochjämlika system som jag har försökt att tala om.Jag tycker ändå att vi måste skilja noga mellan dengamla tidens avdragssystem, då marginalskattenvar , , och ibland . Inflationenvar hög och realräntan låg. Det var något som varväldigt osunt. Detta kan inte jämföras med en 30-procentig skattereduktion. Detta är inget som manblir vare sig skattereduktionsberoende elleravdragsberoende av, utan det är en sund stimulans.Vi har ju, , också gjort insatser vadgäller ROT-verksamheten --ombyggnadsverksamheten. Vi har förlängt dennaoch försökt att dra över en del av pågåendeverksamhet . Det finns stöd föroffentliga lokaler. Vi har spelat på fiolens allasträngar, och då brukar det låta bäst.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU37 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Den svenska försäkringsavtalsrättensanpassning till m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU16 Den svenskaförsäkringsavtalsrättens anpassning till m.m. (prop. 1992/93:222).Anf. 175 ():Herr talman! Förutom att yrka bifall till utskottetshemställan skall jag säga några ord om motionL408.Det heter ju i reklamen för vårt land att ärfantastiskt. Visst, det är det på många sätt. Det ärett land med bl.a. ett otroligt finmaskigt nät när detgäller skydd för den som råkar illa ut. Men varje århänder det att några familjer -- de är inte många ochdet kanske är därför man inte heller så mycket haruppmärksammat problemen -- drabbas av attnågon nära och kär försvinner. På toppen av dettauppstår då ekonomiska bekymmer, bl.a. beroendepå att ett försäkringsfall, enligt försäkringsbolag,först uppstår i samband med att man kan lämna inett dödsbevis.Den nuvarande lagen för dödsförklaring har medett par små förändringar i princip varit densammasedan 1934. Det obehagliga i sammanhanget harockså varit att medan denna motion har hanteratshar dessvärre dess frågeställning aktualiseratsgenom olyckan med den polska färjan utanförSassnitz.Vi arbetar ju för att få en samordning av lagarna iNorden. I , där man har ännu störreerfarenhet av detta än vad vi i har, genomkrigshändelser och genom att vara mer utav ensjöfarts- och fiskenation, har lagstiftningen i dessafrågor ändrats två gånger efter kriget. Det är intemånga som berörs, men när nu utskottetlämnar en beställning till regeringen om en översynvet jag att detta är mycket välkommet. Jag hoppasockså att den beställningen kan resultera i att desom råkar ut för den här situationenhädanefter kommer att slippa att, på toppen av detsvåra som det innebär att bli av med en nära och käranförvant, också få problem med ekonomin.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU47 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Lokalisering av Försvarets internationellacentrum m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU14 Lokalisering av Försvaretsinternationella centrum m.m. (prop. 1992/93:50delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /94Föredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU27 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /94 (prop.1992/93:197 och skr. 1992/93:201).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU28 Smittskyddsinstitutet m.m. (prop.1992/93:150 delvis).Anf. 176 ():Herr talman! I socialutskottets betänkande SoU28yrkar utskottsmajoriteten bifall tillregeringspropositionen om privatisering av statligtägda företag m.m.Kärnfrågan handlar egentligen om huruvidariksdagen skall besluta om att ge befogenheter tillregeringen att sälja ut den del av det forna SBL somproducerar vaccin.Låt mig direkt säga att för oss socialdemokraterhandlar inte denna fråga i första hand omideologiska principer, utan mer om pragmatiskating.Hur vaccinproduktionen skall ske och var ägandetskall ligga avgörs inte bäst utifrån principer, utanbäst utifrån vad som bäst tjänar produktionen ochkunderna. En sådan avvägning bör förvisso göras,och där finns anledning till kritik mot regeringendärför att en sådan avvägning inte riktigt har gjortsoch att en analys saknas.Detta buntas ihop med flera andra privatiseringar ien stor proposition som inte riktigt uppfyller dekrav man kan ställa på ett beslutsunderlag. Vad detdock finns störst anledning att vara orolig över ochatt rikta kritik mot är regeringens förslag att nu gebefogenhet att sälja ut vaccinproduktionen.Enligt den organisationskommitté som förbereddeavvecklandet av SBL och inrättandet avSmittskyddsinstitutet antas intevaccinproduktionen uppnå normala vinstnivåerförrän tidigast . Därutöver talar detallmänna konjunkturläget mot att en utförsäljninggörs . En utförsäljning riskerar att påverkariskkapitalsituationen. En utförsäljning nu innebärockså med största sannolikhet attvaccinproduktionen -- en av skattebetalarnassamlade tillgångar -- reas ut.Men då kan man ju, i likhet medutskottsmajoriteten, hävda att det inte nu finnsnågon anledning för regeringen att göra enutförsäljning, utan att man skall avvakta det tillfälledå det först skulle uppfattas som kommersielltriktigt att sälja ut bolaget.Låt oss då tala i klartext kring detta. Det finns nuinget lämpligt utförsäljningsläge. Det finns enligtOrganisationskommittén inget lämpligtutförsäljningsläge . Vadtjänar det då till att nu ger bemyndigandetill utförsäljning som skall ske ?Egentligen ingenting, om bemyndigandet inteinnebär att regeringen redan nu vill sälja utvaccinproduktionen.Det agerande som regeringen ochregeringspartierna här i har visatnär det gäller oförmågan att hålla justkrisöverenskommelsen och den del som handladeom moratorium av utförsäljning av statliga företaglovar inte gott. Vi socialdemokrater kommernaturligtvis, likt ett bränt barn, att sky elden sålänge vi tror och inser att de borgerliga partiernainte kommer att stå för de överenskommelser somfinns och de skrivningar som man gör här iriksdagen.Vi socialdemokrater motsätter oss alltså intebolagsbildningen eller utförsäljningen. När detgäller utförsäljningen vill vi ta ställning till den iform av ett bra underlag och en bra analys och i etträtt läge här i . Därför bör regeringenenligt vårt förmenande återkomma med ett nyttförslag när så är lämpligt och när man önskar säljaut vaccinproduktionen.Jag yrkar därmed bifall till den socialdemokratiskareservationen.Anf. 177 ():Herr talman! I allt väsentligt kan jag instämma iMartin anförande. Jag ansluter mig tillreservationen.Anf. 178 ():Herr talman! har tidigare uttalat sigför att en del av Statens bakteriologiskalaboratorium, SBL, som svarar för produktion avvaccin m.m. får ombildas till aktiebolag. Man gördå en mycket klok omstrukturering och skiljer påmyndighetsutövande och ren produktion.Socialutskottets majoritet ser inga principiellahinder för detta eller för att bolagets aktier senarefår säljas helt eller delvis.När ärendet nu åter behandlas i anslutning tillberörd del av kompletteringspropositionen,vidhåller socialutskottet sin tidigare deklareradeprincipiella uppfattning. Det bör, enligt vårmening, ankomma på regeringen att välja denlämpliga tidpunkten härför. Utskottsmajoritetentillstyrker att regeringen får det begärdabemyndigandet.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i samtliga moment.Anf. 179 ():Herr talman! Vi fick inga nya klara besked om denborgerliga utskottsmajoriteten delar den avOrganisationskommittén framlagda uppfattningen,nämligen att det intefinns något underlag för att sälja utvaccinproduktionen. I den mening som man gördet, fick vi inte heller någon uppfattning omhuruvida det är meningen att man skall avvakta femår, utan det blir bara en allmän till intetförpliktigande uppfattning om att det skallankomma på regeringen att avgöra närutförsäljningen bör ske. Det innebär att vifortfarande inte vet det. Det innebär alltså att vi dag kan få se en utförsäljning. Det är tyvärrtrist, och det är dåliga och oklara besked på denpunkten.Om utskottsmajoriteten delarOrganisationskommitténs uppfattning innebär detalltså att vi nu fattar beslut här i som intekommer att verkställas och som inte kommer att fånågon betydelse förrän . Man kanundra vad det är för mening med att fatta sådanabeslut här och nu.Anf. 180 ():Herr talman! De åtgärder som i sitt anförande skall regeringen självfalletpröva. Det är viktigt att tidpunkten förgenomförandet av en sådan privatisering verkligenväljs med omsorg. Hänsyn måste då tas tillriskkapitalmarknaden, som i sitt anförande, och till förutsättningarnaatt erhålla ett marknadsmässigt pris vid enkommersiellt riktigt vald tidpunkt.Martin frågade hur jag ser påOrganisationskommitténs förslag. Den talarnaturligtvis för sig. Men jag tycker att det är ettganska statiskt betraktelsesätt att välja ut entidsperiod och säga att ingentingsannolikt kommer att hända under den kommandeperioden. Det vet vi faktiskt inte så mycket om,därför att förhållandena på marknaderna ju kanväxla ganska snabbt. Eftersom inte ärsamlad , är det lämpligt att regeringenkontinuerligt följer denna fråga och tar de initiativsom erfordras.Jag vill också påpeka för att vitydligt har skrivit in i majoritetstexten ibetänkandet att det skall ske ett samråd medSocialdemokraterna innan man fattar ett beslutmed denna innebörd i regeringen. Det står tydligtoch klart. Jag förmodar att haruppmärksammat detta.Anf. 181 ():Herr talman! Samråd har fått en speciell betydelseför den borgerliga regeringen. Det brukar betydaatt regeringen skall berätta litet grand om vad denhar för avsikt att göra och att den sedan mer ellermindre struntar i de uppfattningar somsocialdemokratin lämnar. Det har vi t.ex. i debatten om högskolevärlden fått ett konkretbevis på.När det gäller kan mansjälvfallet göra en bedömning av vem som har bästsakkunskap, om det är regeringen eller om det ärOrganisationskommittén. Personligen lutar jag nogåt den senare när det gäller lämplig tidpunkt. Jagblev dock litet förvånad över att man som argumentanför att inte är inkallad under hela året.Är det så bråttom att sälja ut vaccinproduktionen?Skall det kanske t.o.m. ske ,eller vilka planer och avsikter har regeringen? Jagtror att det gott och väl finns anledning att tro attregeringen skulle ha tid att återkomma tillriksdagen om den hade haft den intentionen.Anf. 182 ():Herr talman! Den rigorösa bedömning som skallgöras när det gäller dels val av tidpunkt, dels att fåfram ett marknadsmässigt pris som är rimligt skallsjälvfallet regeringen göra på samma grunder somom hade gjort det eller om vi hade suttit isocialutskottet och gjort dessa överväganden. Medtillgång till myndigheter och till den sakkunskapsom finns i , kanNäringsdepartementet och Socialdepartementetsamarbeta i denna fråga. Det kommer sannoliktinte att bli någon annan bedömning än den som visjälva hade kommit fram till i socialutskottet.Vad jag påpekade var att det är praktiskt attregeringen kan följa dennaverksamhet till skillnad från som ändåhar ett långt uppehåll fram tillbörjan av oktober. Det är den skillnaden som jagpåpekade.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )23 § Trafiksäkerheten på vägarna inför 2000-taletFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU29 Trafiksäkerheten på vägarna inför2000-talet (prop. 1992/93:161).Anf. 183 ():Herr talman! Inför denna proposition omtrafiksäkerheten som vi nu behandlar, har detfunnits stora förväntningar på radikala åtgärder föratt förbättra säkerheten på våra vägar. Efter allautredningar och allt förberedelsearbete som hargjorts , har många aktörer påtrafiksäkerhetsområdet räknat med attregeringsförslaget skulle innehålla en rad konkretaförslag och en samlad strategi för att minimeraantalet döda och skadade i trafiken.Nu kan vi konstatera att så inte blev fallet. Ipropositionen talas det mycket om visioner och omverksamhetsstrategi. Men de konkreta förslagensaknas. De skjuts , trots att vi påmånga områden har god kunskap om vilka åtgärdersom bör vidtas.Under alla de som jag har varit här i riksdagenhar jag inte upplevt en svagare proposition påtrafiksäkerhetsområdet. Jag har också fått mångabevis för det i form av brev ochtidningsartiklar om denna proposition.Jag skall passa på att referera ett par av dessareaktioner.Vi riksdagsledamöter har fått brev bl.a. frånSveriges försäkringsförbund. Där skriver man:Det är med stor besvikelse som branschen har tagitdel av den nu framlagdatrafiksäkerhetspropositionen. Propositionen ärsom helhet uddlös och innehåller dessutom i fleraavseenden förslag som innebär försämringar settfrån trafiksäkerhetssynpunkt.Ytterligare reaktioner har vi kunnat läsa om iFörsäkringstidningen nr 6--7, 1993. Där skriverLennart , VD i NTF:Regeringen visar ett oacceptabelt ointresse för attpå ett effektivt sätt tackla trafiksäkerhetsfrågorna.Fogel konstaterar också att propositionen när denväl kom var pinsamt mager.Mot den bakgrunden kan jag förstå varförkommunikationsministern inte deltar i dagensdebatt. Det finns ju verkligen inte mycket att hurraför när det gäller det här regeringsförslaget.I fråga om det totala antalet dödsolyckor vet vi att30 % av dessa är alkoholrelaterade och attalkoholen är den enskilt största olycksorsaken itrafiken. Trots det dröjer regeringen med att läggafram förslag på detta område. Det är beklagligt.Många av de tragedier som kommer att äga rum påvåra vägar skulle kunna undvikas genomradikala grepp mot alla de rattfyllerister somkommer att krossa framtiden för de trafikanter somdrabbas.Det är nu vår förhoppning att regeringen skall slutadra de här viktiga frågorna i långbänk och att manskall snabba på med förslagen. Vi är många somväntar på dem.När det gäller förslaget i propositionen om vem somskall ha hand om den regionala organisationen förregisteravdelningarna så vill regeringen att denfrågan skall utredas av och någralänsstyrelser. Vi socialdemokrater anser att denutredningen bör skötas av ellerStatskontoret, vilka som utanförstående organ kangöra en förutsättningslös prövning.Ett annat märkligt förslag är slopandet av kravet påreflexsele i bussar och lastbilar. Vi har ju här iriksdagen fått upprepade motioner omutökade krav på bärandet av reflexer i trafiken.Genom de studiebesök som vi har gjort hos bl.a.reflextillverkare vet vi hur stor betydelse reflexernahar för att man skall synas i mörkret. Den nyagenerationen reflexmaterial medverkar till att allatrafikanter som är ute i mörker syns betydligt bättreom de bär reflexer än om de saknar sådana.Alla som arbetar ute i trafiken, t.ex.vägverkspersonal och trafikpoliser, har ju sinaarbetskläder ordentligt utrustade medreflekterande material. Det är naturligtvis ingentillfällighet.Nu slopar regeringen, tvärtemot allt förnuft, kravetpå reflexsele för bussar och lastbilar -- en sele somkan betyda skillnaden mellan liv och död för denförare som i mörker kan bli tungen att inspekterasitt fordon eller byta ut ett punkterat däck.Jag måste fråga de borgerliga: Hur kan ni påstå attni ökar trafiksäkerheten genom att på det här sättetslopa kravet på att reflexer skall användas itrafiken?I propositionen föreslås också att den obligatoriskafordonskontrollen skall innefatta kontroll avmonterad men icke obligatorisksäkerhetsutrustning. Däremot sägs det ingentingom fordonsägares skyldighet att redovisa den ickeobligatoriska utrustningen på fordonet eller påvilket sätt de som svarar för kontrollerna skall gesmöjlighet att utföra sin uppgift på etttillfredsställande sätt. Vi anser att regeringensnarast bör ge i uppdrag att tillsammansmed AB utarbeta rutiner förhur redovisning och kontroll av den ickeobligatoriska säkerhetsutrustningen skall skeavseende de enskilda fordonen.När det sedan gäller de organisationsförändringarsom skall genomföras finns det en allmän strävanatt förstärka insatserna för fordonskontroller påvägarna. Både ochTrafikpolisutredningen har pekat pånödvändigheten att detta genomförs. Riksdagenhar också gett klartecken för denna förändringgenom den neddragning av besiktningar i hall somgenomfördes 1992.Vi socialdemokrater anser att genomförandet av enutökad fordonskontroll på vägarna skall ske nu.Erforderliga beslut är ju fattade, och AB SvenskBilprovning har sakkunskap att genomföra dessakontroller. Den fordonstekniska kompetens sombilinspektörerna har bör tillvaratas både vidfordonskontroll på väg och vid de obligatoriskakontrollbesiktningarna.Mot den bakgrunden bör regeringen överförabilinspektörerna som fordonstekniker till ABSvensk .