prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — Det är oacceptabelt för svenskafolket att vissa chefer har, som man uppfattar,mycket generösa avtal. Det kan påverka -- och detär det allvarliga -- viljan att betala TV-avgiften.Den filosofi som låg bakom skapandet av dessaavtal är föråldrad och hör inte 90-talet till.Utskottet skriver att det, eftersom TV-avgifterbetalas, är viktigt med god hörbarhet påsändningarna i hela landet. Speciellt aktualiserassändningarna inom . Jag villunderstryka att hörbarheten är viktig. Publicservice-företagen skall ligga främst i körfältet ochha förkörsrätt framför t.ex. den privata lokalradionnär det gäller att skapa förutsättningar för godhörbarhet.Slutligen vill jag kommenterahandläggningstiderna vid . Iutskottets skrivning ligger att utskottet uppfattarhandläggningstiderna såsom alltför långa.Utskottet konstaterar att man arbetar på attförkorta handläggningstiderna. Utskottet utgårfrån att detta skall kunna förverkligas. Därförinnebär det ingen svårighet för mig att yrka bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter.Anf. 116 ():Herr talman! talade omförkörsrätt för public service-kanalerna. Dessakanaler har ju förkörsrätt i och med att de ha över4 miljarder kronor i botten av allmänna medel, närde skall konkurrera om tittare och lyssnare. Jaganser inte att public service-kanalerna skall haförkörsrätt också när det gäller att konkurrera omreklamintäkterna. Därför är jag emot att mantillåter sponsring.Anf. 117 (nyd):Herr talman! Jag riktar mig till . Vii Ny demokrati vill ha en public service-verksamhetäven , men den behöver inte vara såomfattande som den är med fyra radiokanaleroch två TV-kanaler. Man kan nöja sig med mindre.Vi anser vidare att man skall ta sitt public service-uppdrag på fullt allvar. När jag frågadeKulturdepartementet varför det var underskott ikassan, svarade man att det hade blivit drygarekostnader för TV-kanalerna nu när man skullekonkurrera med och och köpa in dyraprogram såsom frågesporter och mera populära ochspektakulära program. Då anser jag att man harmissuppfattat meningen med ett public service-företag. Man skall sända annat än det allralättsammaste på den bästa sändningstiden. Manskall inte vänta med att sända debatter ochsamhällsintressanta program tills folk har lagt sigatt sova. Det gör public service-företagen nu iväldigt hög grad. Då har de missförstått uppdraget.Jag vill också kommentera sponsringen. I likhetmed anser jag att man inte bör tillåtasponsring i Radio-koncernensprogrambolag, eftersom de då konkurrerar med defria radio- och . skall ju lämnaifrån sig en del av sina reklampengar till . Public service-företagen har detväldigt bra förspänt. De fick 600 nya miljoner. Dehar fått reklampengar från , och de fårsponsorpengar. Det finns en hel del att säga omdetta. Bolagsledningarna sätter villkoren förrationaliseringen. De bestämmer om en sådan skallkunna ske. Här finns en storrationaliseringspotential. Det skall släppas in folkutifrån för att granska verksamheten. Det handlardock om skattepengar, även om de kallaslicensmedel.Anf. 118 () replik:Herr talman! Public service-verksamhetensomfattning är en viktig fråga att diskutera. Dennaverksamhet skall inte vara så omfattande, sadeHarriet , att den skall medge två kanalerinom ramen för . Den skall inteheller medge fyra radiokanaler. Av detta drarHarriet slutsatsen att programbolagenhar missförstått sitt uppdrag. Jag delar inte dennauppfattning. Det torde inte heller regeringen göra.Hade ansett att programbolagenmissuppfattat sitt uppdrag, hade det säkert kommitfram i detta betänkande.Den djupare frågan bakom detta mindre retoriskamen allvarliga är ju: Kan man på ett bra sättfullfölja ett public service-företag om man villavlöva möjligheten att sända breda program?Varför skall jag såsom TV-avgiftsbetalare inte hamöjlighet att se på en fotbollsmatch inom ramen förSveriges Television, därför att förbjuda mig att se den matchen? Varför skalljag inte kunna se på breda svenska dramer, därföratt vill förbjuda SverigesTelevision att visa sådana program? Jag tycker attjag såsom avgiftsbetalare har rätt till mångsidighetinom programverksamheten och har rätt att sesmala program lika väl som breda program. Denrätten vill jag inte vara med om att HarrietColliander eller någon annan tar ifrån mig. Att visavarierande program ligger i public service-funktionen.Det som på socialdemokratiskt initiativ tillkomsåsom en speciell uppgift för public service-företagär att de skall vara litet avantgardistiska och tillåtasig att göra experiment och våga litet mera. Detansvaret menar jag att de har. Det är svårt att se hurde skall kunna bidra till en sådanförnyelseverksamhet inom ramen för denkommersiella verksamheten.Det ligger i program att ocksåtillgodose sådana grupper som inte är så särskiltköpstarka. Det tenderar kommersiella TV- ochradioprogram att inte göra.En exakt parallell till det resonemang som jag nuhar fört om TV gäller även för radion. Det är viktigtmed mångfald. Vem kommer inom en kommersiellradioverksamhet att bedriva sådanprogramverksamhet som bedrivs inom P 2-nätet iform av klassisk musik? Det finns en smal gruppsom har detta intresse, och det bör vi tillgodose.Anf. 119 (nyd)replik:Herr talman! frågar: Varför skalljag inte ha möjlighet att se fotboll eller dramer ellerandra smala program? Men det är precis detta somjag menar att public service-företagen skall ägna sigåt. De skall inte sända frågesporter och annat krafspå bästa sändningstid. Det är inte deras uppgift.Det kan och och andra satellitkanalergöra. De behöver inte konkurrera utan skall ta fastapå sitt public service-uppdrag. Där är vi alltså helteniga.När det gäller talet om att vara avantgardistisk ochvåga mera vill jag fråga: Är detfrågesportprogrammen? Jag kan inte se annat. Jaguppfattar det så att de bästa smala programmensänds av svensk television, som jag kritiserar i dettafall, framför allt på tider då man har gått och lagtsig och inte orkar vara uppe längre eftersom manskall arbeta dagen därpå.När det gäller och dess musikutbud anser jagatt man lika gärna kan lyssna på de kommersiellastationerna. Det finns inget skäl till attskattebetalarna skall stå för det musikutbudet.Däremot skall man värna om det smala utbudet avklassisk musik. Vi är helt ense. Men det behöverinte vara fyra radiokanaler och två TV-kanaler.Anf. 120 () replik:Herr talman! har förmodligenmissuppfattat mig. Vad det beror på skall jag intekommentera. Vi är alltså inte ense. Det är viktigtatt jag såsom motivation för att jag skall betala enTV-avgift också får program som jag är intresseradav att titta på. Det innebär att jag utöver smalaprogram riktade till olika minoriteter -- vi är allaminoriteter, inte minst Ny demokrati -- skall kunnase breda program. Fotboll kan vara ett sådantexempel. Jag skall såsom licensbetalare ha rätt attse ett bra frågesportprogram inom ramen förSveriges Television, t.ex. 24 karat. Varför villHarriet förbjuda mig att se på deprogrammen inom ? Sedan talarman om frihet i etern. Det är ju precis tvärtom.På samma sätt vill jag såsom TV-avgiftsbetalare hamöjlighet att lyssna på pop eller rock eller vad detär fråga om och breda musikprogram inom t.ex. P3-nätet såsom det är utformat.Koncentrerar man sig enbart på att göra smalaprogram och inte är rädd om public service-verksamheten -- det är ju funktionen det handlarom -- innebär det att jag inte längre får enmotivation för att betala TV-licensen. Folk betalarTV-avgiften därför att de tycker att de fårnågonting för den och därför att de tycker attprogrammen är hyggliga och anständiga både iradio och TV. Då känner folk stor lojalitet. Mengör man program som ingen vill se eller lyssna på,faller också viljan att finansiera verksamheten. Dåfår man ännu sämre program. Det är en utvecklingsom ingen vill se, om man är rädd om publicservice-funktionen.Anf. 121 (nyd)replik:Herr talman! Jag menar att framför allt TV menockså radio i mycket högre grad skall ta fasta på detkulturutbud som finns på teaterscener och påmuseer, bl.a. här i , och föra ut det tillinvånarna i , detta avlånga land. Allamänniskor betalar skattepengar tillnationalscenerna, men många får se mycket litet avdet som framförs där. Det tycker jag är en mycketviktig uppgift för public service-företagen, somman inte i särskilt hög grad har tagit fasta på.Jag vill kunna välja smala program på godsändningstid. Jag vill inte ha fyra kanaler, Kanal ,, och , som alla visar frågesporter.När man gör det från public service-företagens sidaoch konkurrerar med frågesporter på de bästasändningstiderna, då har man missuppfattat sittuppdrag. De kan sända frågesport t.ex. ellerkl. 23 och i stället kanske sända ett intressantdebattprogram , men det gör de inte.Anf. 122 ():Herr talman! Jag kopplade tydligen bort storahjärnan för . Jag påstod nämligen att det intefanns några reservationer i detta betänkande. Menjag förväxlade detta betänkande med utskottetsbetänkande KrU28. Därför får jag nu yrka avslagpå reservationerna 1 och 2, även om det smärtarmig djupt, eftersom det är fråga om en besparing på100 miljoner som skall kvarstå även och1996.Jag skall sedan passa på att kommentera ett särskiltyttrande som är mycket positivt för varjegöteborgare. Samtliga socialdemokrater i utskottetsäger där att ''produktionen av TV-program i alltförhög utsträckning sker i ''. Det är heltriktigt, men jag har ändå avstått från att instämmai det. Jag kan emellertid göra det muntligen.Jag kan däremot inte låta bli att referera vad BirgerAndersson sade för precis . Han sade attCentern litar på att man på i fullfrihet kan åstadkomma denna ökade andel avdistriktsbaserad produktion. Men Centernreserverade sig inte och hade inte något särskiltyttrande. Men sade att Centerngjorde bedömningen att man helt och hållet kansätta sin tillit till att man på självkan avgöra detta och se till att man har en högprocentandel distriktsbaserad produktion.Min fråga till är: Finns det kvarnågot av denna tillit ?Anf. 123 ():Herr talman! Jag måste kommentera den regionalaproduktionen. Det vore intressant att få höra vilkenuppfattning som har . Vi reserverade oss frånsocialdemokratisk sida på den punkten iregeringens förslag till avtal. Vi ansåg att det skulleske mer produktion ute i landet. Regeringensförslag, som sedan blev avtal, innebar att manminskade ambitionsnivån när det gäller denregionala distriktsbaserade produktionen.Om vi skall ha en public service-verksamhet förhela landet, tycker jag att det också är rimligt attutöka den. Därför var det med viss besvikelse somjag konstaterade att , som ofta glatt ochvilligt säger att man skall vara med om att satsa påverksamhet ute i landet, ställde sig bakom dettaStockholmscentrerade förslag.Slutligen instämmer jag gärna på en punkt i det somHarriet sade, nämligen att det vore braom man kunde få se mer av nationalscenernasverksamhet inom ramen för Television.Anf. 124 ():Herr talman! Det är riktigt att vi ,det var , diskuterade dessa frågor. Om jagminns rätt är det precis som säger,nämligen att Socialdemokraterna hade högreprocentanspråk än regeringen. Men fannsdet en redovisning som också gav uttryck för hade nått upp till de siffror somSocialdemokraterna önskade.Med anledning av det som från förra årets debatt, vill jag säga attdet är klart att vi vill följa denna fråga. Det sade jagockså i den debatten, och det kommer vi att göra.Men jag har för dagen inga aktuella procentsiffror,utan det blir säkert aktuellt att återkomma tilldetta. ligger man emellertid, såvittjag känner till, väl över den 40-procentsgräns somdå fastlades.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )17 § Ägande av den avgiftsfinansierade radio-och betänkande1992/93:KrU28 Ägande av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten (prop. 1992/93:236).Anf. 125 ():Herr talman! Det var alltså för exakt ,, som vi diskuterade en hel del av defrågor som vi tar upp . Betänkandet från i fjolhade titeln radio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m. Underlaget förbetänkandet var proposition 1991/92:140. Ipropositionen behandlades bl.a. vilka som skulleäga public service-företagen. Det beslut somriksdagen fattade innebar att aktiefördelningenmellan olika ägargrupper skullevara för näringslivet, för pressen, 40 %för folkrörelserna och återstående för en nyfjärde grupp bestående av konstnärliga ochvetenskapliga akademier samt oberoendekulturella sammanslutningar.Men i en gemensam skrivelse tillKulturdepartementet den 22 oktober 1992förklarade ägarna att det inte skulle kunna bildasnågra ägargrupper från press och näringsliv. Detförelåg alltså inte några förutsättningar för attgenomföra beslut rörande ägandet avpublic service-företagen. Regeringen underrättaderiksdagen i en särskild skrivelse om de ändradeförutsättningarna för ägandet av denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.Regeringen tillsatte en särskild utredare meduppdrag att snabbt lägga fram förslag om hur publicservice-företagen borde ägas i framtiden.Under hösten 1992 behandlade kulturutskottetregeringens skrivelse i ett särskilt betänkande,KrU8. Ett enhälligt utskott föreslog att det skulletillsättas en beredningsgrupp med parlamentariskförankring. Beredningsgruppen skulle få i uppgiftatt medverka i den fortsatta beredningen av fråganom ägandet av public service-företagen närresultatet av den särskilde utredarens arbeteförelåg. Den särskilde utredaren avlämnade sittbetänkande den 12 februari 1993.Regeringen tillsatte också i enlighet medkulturutskottets förslag en beredningsgrupp. I denberedningsgruppen var samtliga riksdagspartierrepresenterade. Beredningsgruppen bestod avtotalt tio riksdagsledamöter. Jag tror att jag vågarpåstå att gruppen arbetade mycket intensivt underen . Sedan var gruppen tvungen attavsluta sitt arbete, eftersom det var dags attfärdigställa en proposition.Jag tycker nog att beredningsgruppens synpunktervar väl beaktade i den proposition som låg påriksdagens bord . Efter behandling ikulturutskottet föreligger nu betänkandet KrU28med rubriken den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten.Anledningen till att jag har tagit upp detta är att jagtycker att det var lämpligt att mycket kortfattatlämna en bakgrundsbeskrivning till varförägandefrågorna när det gäller radio- och TV-verksamheten i allmänhetens tjänst har tagits upptill förnyad behandling här i bara ett årefter det att vi fattade det tidigare beslutet.Som framgår av betänkandet, råder det en mycketbred politisk enighet i den här frågan. Det finnsinga reservationer, inga särskilda yttranden ellermeningsyttringar i betänkandet. Som jag ser det ärdet av mycket stort värde med denna bredapolitiska samsyn. Jag tror att det är till stor glädjeför de anställda inom public service-företagen menäven för lyssnare och tittare.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 28.Anf. 126 ():Herr talman! Jag vill bara beklaga den förseningsom inträffade på grund av händelsernasutveckling, vilket gjorde att vi kom i gång ett årsenare än beräknat med denna ägandeförändringav . Det vållade kostnadsökningarför ett antal företag som var inställda på att kunnastarta verksamhet redan fr.o.m. i år.Anf. 127 ():Herr talman! Jag skall bara komplettera BirgerAnderssons historieskrivning om detta. Dennaskrivelse från regeringen anmäldes mycket sent.Trots att regeringen fattade beslut den 19 novemberom den, överlämnades den inte till förränden . Motionstiden gick ut den 9december. För att kulturutskottet över huvud tagetskulle hinna hantera denna fråga tvingades man attbörja innan motionstiden var slut.När det gäller det sakliga innehållet var det medanledning av en socialdemokratisk motion som ettenhälligt kulturutskott fattade beslut om att tillsättadenna beredningsgrupp. Jag skall instämma i attden arbetade intensivt och göra tillägget att denockså arbetade effektivt. Det kan ha berott bl.a. påatt departementet höll sig klädsamt i bakgrunden idetta sammanhang.Regeringen var alltså inte alls intresserad av enberedningsgrupp, utan den tillkom till följd av ettriksdagsinitiativ, vilket jag vill betona.Slutligen skall jag också, när jag har skällt på några,säga att jag gärna vill ge en ros till det sätt på vilket han ledde arbetet medberedningen.Anf. 128 (nyd):Herr talman! Jag vill också sälla mig till dem somhar talat här och sagt att det är mycket gott att vihar fått ett enigt utskott i den här frågan.Det finns en sak som jag tycker är mycket positiv.Det är en fråga som vi i Ny demokrati har drivit ochdriver. Det är att man inte i styrelser skall tillsättapersoner med politiska förtecken. Detta är någotsom man har tagit fasta på i det här betänkandet.Det står uttryckligen att i vissa av styrelserna skallman inte ha politisk tillsättning. Det tycker vi är enseger och ett steg på vägen.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill gärna instämma i det ÅkeGustavsson sade när det gäller att leda beredningsgruppen. Jag tycker att detvar ett utmärkt ordförandeskap som LarsLeijonborg visade upp. Han visade en mycket godförmåga att lyssna på synpunkter från olika håll.Det tror jag är riktigt om man har ambitionen attförsöka nå enighet i avslutningsskedet.Jag glömde kanske att nämna att det rörde sig omen socialdemokratisk motion. Jag vet inte om detbehövde vara med i min framställning. Jag har alltidunder min tid här i försökt att sätta migin i frågorna och ta till mig de bra förslag somkommer i motioner från olika håll. Jag tycker attdet var en utmärkt motion frånsocialdemokraternas sida. Det var också ettenhälligt utskott som ställde sig bakom.Sedan kan jag väl göra den lilla bekännelsen att jagibland har jag upplevt , när det har kommit motioner från dendåvarande oppositionen, ,inte riktigt har lyssnat så som jag tycker att manborde ha gjort. Men jag hoppas att kulturutskottetsborgerliga majoritet i alla fall har visat att manlyssnar till de synpunkter som kommer från olikahåll. Jag tror att det är värdefullt att man gör det idet politiska arbetet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )18 § Ny organisation för Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU31 Ny organisation för Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv m.m. (prop.1992/93:150 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )19 § Godkännande av en överenskommelsemellan och på fiskets områdeFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU17 Godkännande av enöverenskommelse mellan påfiskets område (prop. 1992/93:243).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )20 § Godkännande av en överenskommelsemellan och på fisketsområdeFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU24 Godkännande av enöverenskommelse mellan på fiskets område (prop.1992/93:233).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )21 § Lag om marknadsreglering på fisketsområde, m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU25 Lag om marknadsreglering påfiskets område, m.m. (prop. 1992/93:199).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )22 § Godkännande av vissa marinakonventionerFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU26 Godkännande av vissa marinakonventioner (prop. 1992/93:237).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )23 § Ändringar ivärdepappersfondslagstiftningen m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU31 Ändringar ivärdepappersfondslagstiftningen m.m. (prop.1992/93:206).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talareönskade ordet.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkande /93:JuU37, kulturutskottetsbetänkanden /93:KrU27, KrU28 och KrU31,jordbruksutskottets betänkanden /93:JoU17,JoU24, JoU25 och JoU26 samt näringsutskottetsbetänkande /93:NU31.Justitieutskottets betänkande JuU37Mom. 1 (skattebrott)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot125 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (valutaväxlingskontor m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot126 för reservation 2 av m.fl.Mom. 6 (sanktioner)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot125 för reservation 3 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU27Mom. 1 (medelsberäkning för kalenderåret 1994för den avgiftsfinansierade verksamheten sombedrivs av public service-företagen)Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 19för reservation 1 av . 2 (de ekonomiska förutsättningarna förpublic service-företagens avgiftsfinansieradeverksamhet under kalenderåren 1995 och 1996)Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 19för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU28Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU31Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU17Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU24Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU25Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU26Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU31Utskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.24 § Ombildning av tillaktiebolagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU32 Ombildning av Statensprovningsanstalt till aktiebolag (prop.1992/93:239).Anf. 130 BO ():Fru talman! I det betänkande som vi nu skalldiskutera behandlas frågan om bolagisering avStatens provningsanstalt. Regeringen har föreslagitatt skall ombildas tillaktiebolag. Utskottsmajoriteten har ställt sigbakom förslaget.Det kan också vi socialdemokrater tänka oss attgöra, men inte utan förbehåll. Vi är nämligen inteberedda att medverka i en process där bolagiseringär första steget men där det långsiktiga syftet isjälva verket är att privatisera verksamheten. Vi villatt i samband med ett eventuelltbolagiseringsbeslut också uttalar att verksamhetenskall få förbli i statlig ägo. I annat fall vill vi attpropositionen avslås.För oss socialdemokrater är valet avassociationsform en praktisk fråga när det gällerstatlig verksamhet. Det handlar om att välja denform som bäst gagnar syftet med verksamheten ochsom gör det möjligt att på bästa sätt möta de kravsom medborgare, näringsliv och andra intressenterkan tänkas ställa på verksamheten. tvingasman av lättbegripliga skäl att kompromissa mellanolika krav och mål.På det hela taget är valet av associationsform enpraktisk fråga. Vi har i flera fall tagit initiativ tilloch ställt oss bakom förändring av associationsformfrån myndighet till bolag.Vi socialdemokrater har dessutom en pragmatisksyn på frågan om ägandet, dvs. om verksamhetskall bedrivas i privat eller i offentlig regi. Dethandlar om att väga samman en rad olika krav somkan ställas på verksamheten beroende på vilken typav verksamhet som det gäller, t.ex. om det är frågaom omsorg eller korvproduktion. Det finns vissaskillnader däremellan, och det handlar om att vägaför- och nackdelar mot varandra.Men för den borgerliga regeringen, inte minst förnäringsministern, förhåller det sig annorlunda.Regeringen vägleds, som vi ser det, av enideologiskt motiverad privatiseringsiver, en sortsliberal fundamentalism, enligt vilken den privataformen alltid är att föredra och enligt vilkenprivatisering är ett universalmedel för att lösaallehanda problem, utan några större föregåendeanalyser.Nu kan man i just detta fall, när det gällerbolagisering av , hävda attordet privatisering inte nämns i propositionen, ivarje fall inte i de delar som utgörs av regeringensegna bedömningar och förslag. Men i direktiven tillden utredning vars förslag ligger till grund förpropositionen sägs uttryckligen att förslag omprivatisering skall läggas fram.