prot · GH0933 · 1993-11-30 00:00:00 — Det ärkonsumenternas pengar, använd inte dem i det härfallet.Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Såvitt jag förstår anser attdet är ett starkt konsumentintresse att få reda påsaken. Då tror jag inte det är orimligt att man idetta sammanhang då det gäller fiskeinformationkan se kopplingen med dessa 30 miljoner som varavsatta för fiskeinformation. Det är ett ganskabetydande belopp. Jag tycker inte att man skallutesluta att en viss del kan utnyttjas till fromma förkonsumenterna i just det här sammanhanget.De konkreta åtgärderna håller vi på att se på idepartementet. Det är naturligtvis våramyndigheter, i det här fallet framför alltLivsmedelsverket, som sitter inne med denerforderliga kunskapen. Den har inte vi i detalj pådepartementet. arbetar medfrågan, och vi försöker se vad vi kan göra konkret.Det kommer resultat så småningom.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:195 omfiskberedningsindustrins arbetssituationAnf. 57 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad jag tänkervidta för åtgärder för att ge beredningsindustrin ochdess personal en jämnare och tryggarearbetssituation så att risken för nedläggning uteblir.Fiskeriverket har enligt gällande regler möjlighetatt diskutera avskrivningar och/ellernedskrivningar av de lånegarantier ochfiskberedningslån som finns utestående. Verket hargjort nedskrivningar med iriktade ackord till beredningdsindustrin ochförstahandsmottagarna.Jag har av fått veta att man medfiskets organisationer diskuterar hur eventuellaframtida fiskestopp skall förläggas så att mestamöjliga hänsyn tas till yrkesfiskets ochberedningsindustrins behov. I stället för att som stoppa fisket totalt under en del av åretdiskuteras förslag om att under hela fiskeåretbegränsa antalet fiskedagar . att säkra leveranserna av råvaror till industrin.Anf. 58 ():Fru talman! Det sista jordbruksministern säger isvaret tycker jag är bra.Problemet, och bakgrunden till min fråga, ärsituationen för förstahandsmottagarna, som fårskicka hem människor från sin industri därför attdet är fiskestopp. Kvoterna är slut på både torskoch lax. Då inträffar detta att permitteringslönermåste betalas ut av företaget med ca peranställd och dag. Vi vet att det under de dåliga årsom industrin har bakom sig inte har kunnat byggasupp några reservfonder, det är inga övervinster iföretagen. Risken är naturligtvis att vi får bevittnaatt företagen slår igen sina dörrar. Vad kommer deti så fall att innebära för yrkesfiskarnas del att manmåste på andra ställen?Det är detta som oroar mig. Situationen kommernaturligtvis att bli likadan . Visserligen hartorskkvoten höjts från 40 000 till iÖstersjön för svensk del. Den kvoten kommerkanske ändå att fiskas upp under det förstahalvåret.Ministern säger i sitt svar att man skall kunnafördela kvoten . Men den situation sområder innebär att industrin lever äventyrligt.Anf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns två delar i dennafrågeställning. Det gäller dels den dagsaktuellasituationen som tyvärr är svår att göra någonting åt,beroende på rådande situation, dels hur vi skallagera . Det är min övertygelse att deförändringar vi hoppas kunna vidta genom att så attsäga minska fiskeansträngningarna under hela åretkan hjälpa till för att åstadkomma en jämntillförsel. Det innebär dock inte att man löser helaproblemet. Det blir ändå en för liten tillförsel avfisk. Det beror på att det sker en biologiskförändring i som vi inte råder över, i varjefall inte omedelbart.När det gäller att bedöma såväl fiskeflottans somberedningsindustrins storlek vill jag hävda att viinte har någon strukturell överkapacitet. Vi harbara en biologisk överkapacitet. Det är minförhoppning att vi skall få en bättre balans när vi fårmöjlighet att fiska mer igen i . Min ochdepartementets ambition är nu att försöka finnaformer som fungerar bättre när det gäller att spridafångsten över året och även, tyvärr, sprida ut dentid då man inte fiskar.Anf. 60 ():Fru talman! Jag vet att jordbruksministern harblivit uppvaktad med brev från industrin. Bakomdet står naturligtvis många oroliga anställda. Jagvill då fråga jordbruksministern: ministernberedd att gå in och hjälpa till med någon form avstöd via ?Jag tycker att vi kan vara överens om den andradelen, att man försöker finna former för att fördelafisket över . På så vis bereds ocksåsysselsättning . kan blifria, men det blir inga långa perioder då man fårskicka hem folk.Anf. 61 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är dessa och liknande problem somhar lett till att vi har givit möjlighet att skriva aveller skriva ner lån. har fått möjlighetatt gå vidare med det. Det är den åtgärd som vi förnärvarande kan se som möjlig. Den åtgärdenanvänds redan. Det är min förhoppning att det skallkunna lösa de mest akuta problemen. Om det gördet vet vi inte. Vi har stora problem på många hålli samhället som vi tyvärr inte kan lösa på en gång.Anf. 62 ():Fru talman! Det finns en viss snedvridning här. som har både utbildningsbidrag ochstatsbidrag. Bilden blir litet sned ikonkurrenshänseende. Jag tycker attjordbruksministern skall se över detta. Han böräven diskutera med , så att manbevakar att denna industri, i och vid södraSkånes kuster, inte försvinner, och att man ärberedd att ge någon form av hjälp om så behövs.Anf. 63 Jordbruksminister ():Fru talman! påpekar att det skullefinnas en ojämlikhet mellan olika delar avfiskberedningsindustrin på grund av statliga stöd.Det är en sak som jag personligen inte känner till.Jag kan gärna se över om det är så och om det finnsnågon möjlighet att åtgärda det.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på frågorna 1993/94:202 och 203 omvattenkvaliteten och djurhållningen på ÖlandAnf. 64 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat miljöministernom han har för avsikt att närmare utreda och ocksåföreslå åtgärder för en ytterligare begränsning --kanske halvering -- av djurbeståendet på föratt därigenom bryta miljöförstöringen av närmiljönpå . har vidare frågat ommiljöministern ämnar vidta åtgärder för att läggafakta om vattenkvaliteten på bordet och därigenommöjliggöra åtgärder från samhällets sida för attåstadkomma tjänligt vatten för djur och människor.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågorna. Jag besvarar dem i ettsammanhang.Problemet med nitratföroreningar av yt- ochgrundvatten samt föroreningar av kust- ochhavsvatten är ett uppmärksammatmiljöproblem särskilt inom jordbruksintensivaområden. Vattenkvaliteten är negativt påverkad imånga jordbruksbygder bl.a. i ,och även på . De geologiskaförhållandena på gör dessutom attgrundvattnet är mer utsatt än i andra områden. Detsärskilda program för miljöförbättrande åtgärdersom vidtagits i jordbruket syftar just till att minskade problem som uppstått med bl.a. vattenkvalitetgenom bestämmelser om begränsningar idjurtäthet, tider för spridning av stallgödsel,lagringskapacitet för gödsel samt rådgivning. Ilivsmedelslagstiftningen ställs krav på kvalitetenhos kommunalt dricksvatten. I foderlagstiftningenfinns krav på vattenkvaliteten förlivsmedelsproducerande djur. Däremot finns det iprincip inga regler för vattenkvaliteten i enskildabrunnar. kan dockkräva att åtgärder vidtas om vattnet är så otjänligtatt barn och djur kan komma till skada.Regeringen har tillsatt en särskildutredning med uppgift att se på hur hushållningenmed grundvatten kan förbättras, och i detta arbetekommer även frågor om vattenkvaliteten att tasupp.Inom ramen för de miljöförbättrande åtgärderna ijordbruket har omfattande insatser gjorts påÖland, bl.a. utbyggnad av gödselvårdsanläggningaroch rådgivning. Djurtätheten på är intebland de högsta i , och totalt settkommer djurantalet heller inte att behöva ändrasdå reglerna om viss högsta djurtäthet träder i krafti . På enskilda företag kan det däremotkomma att behövas förändringar. Länsstyrelsenskall se till att bestämmelserna i detta avseendeföljs.Enligt Arla ställs inga specifika krav påvattenkvaliteten på mjölkproducerande gårdar, iform av exempelvis gränsvärden för nitrat- ochnitritkväve, utöver de allmänna krav som finns ilivsmedels- och foderlagstiftningen. Arla harstränga krav på kvaliteten på mjölken, och dessakrav kommer i några fall att förstärkas genominförlivandet av . I EG:sbestämmelser på området, som är en del avtilläggsavtalet till , ställs det krav pågod mikrobiologisk status på vattnet. Dock finnsinga gränsvärden för nitrat- och nitritkväve.Det är riktigt att ett privat bolag har erbjuditmjölkproducerande bönder kostnadsfria analyserav konsumtionsvatten. Dessa analyser har alltsåinte utförts i offentlig regi, och någonoffentlighetsprincip vad avser analysresultaten ärsålunda inte tillämplig. Det ligger självklart i denmjölkproducerande bondens intresse att vattnet ärav en god kvalitet.Mitt svar till är därför att vi i förstahand bör se till att genomföra de åtgärder för attminska näringsläckage från jordbruksmarken somriksdagen beslutat om och utvärdera hur effektivade är. Om det från miljöskyddssynpunkt skullekrävas särskilda bestämmelser för finns detenligt miljöskyddslagen möjlighet att utfärda lokalaföreskrifter.Som jag tidigare nämnt är vattenförsörjningen ettkommunalt ansvar. Jag har fått veta att tekniskanämnden i kommun på hållerpå att projektera en utbyggnad av den kommunalavattenförsörjningen i syfte att förbättravattenkvaliteten i områden, särskilt på östra ,där det finns problem med vattenkvaliteten.Anf. 65 (nyd):Fru talman! Till att börja med får jag beklaga attjordbruksministern har slagit samman dessa bådafrågor. Det gör att min taletid blir halverad. Det ärinte så mycket att göra åt det. Sådan är tydligenordningen.Jordbruksministern bekräftar mina farhågor och defarhågor som har angivits i ochBarometern om vattenkvaliteten och förhållandenapå . Bakgrunden till min fråga är de artiklarsom har publicerats i bl.a. tidningen vattnets tjänlighet och om det finns anledningatt åtgärda denna situation. Märkligt nog har varesig representanter för jordbrukets organisationereller enskilda jordbrukare reagerat på dessaartiklar. Många är dock oroade.Ingen bestrider att har en av de högstadjurtätheterna i . Ingen bestrider heller attbefintligt jordlager på stora delar av ön är myckettunt och medför svårigheter att filtrera vattnet påett bra sätt. Men grundvattnet påverkas också avannat, exempelvis luftföroreningar från ,där Ny demokrati vill åtgärda mycket vad gällermiljön.Länsstyrelsen i har ingen förståelse fördetta problem och hävdar, enligt pressen, att manvill ha fler djur för att bl.a. förhindra Allvaret frånatt förbuskas. Det är märkligt att iKalmar inte reagerar på de fakta som angivits ipressen och som har tagits upp av mig. Varför inte publicera resultaten från de 235vattenprover som tagits?Jag och många andra, både fastlänningar ochölänningar, är oroade över det som framförs ipressen. Att bönder är oroade över sin försörjninginser jag självfallet, men ett än störresamällsintresse måste vara att hålla miljön ren ochvattnet rent på . kan ju bli ett framtidasemester- och naturparadis för många människor.Bl.a. därför är miljöfrågan viktig.Jordbruksministern bekräftar de problem som jagpekar på, och en utredning är på gång. Enskildajordbrukare har för dåligt vatten, och länsstyrelsenskall bevaka detta. Jag hoppas att man nu lyssnarpå jordbruksministern.Tänker jordbruksministern vidta några åtgärderoch ge några instruktioner till bl.a. iKalmar i det här fallet?Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag ser inget behov av ytterligareinstruktioner utöver dem som redan finns ipågående program. Dessutom ser vi i regeringen,precis som jag inledningsvis sade, inte heller attdjurantalet på sammantaget sett skulle varaför stort. Men på , precis som på andraställen, måste man på enskilda gårdar i viss månanpassa sig.Det kan också finnas anledning att när det gällerdet som vi i bedömer som intensivt jämföramed andra delar av övriga . I har vialltså mycket hårdare krav vad gällerdjurhållningen. I tillåts normalt inte mer än1,5 djurenheter per hektar. Detta är ett tak förSverige. Exempelvis EG, med sina lösarebestämmelser har 1,5 djurenheter som gräns för detextensiva jordbruket. Det svenska jordbruketskulle mycket väl falla in i EG:s krav på extensivtjordbruk.Regeringen vill upprätthålla höga krav.Men jag nämner bara detta som ett exempel på attvi i redan gått förhållandevis långt när detgäller att åtgärda de problem som tarupp.Anf. 67 (nyd):Fru talman! Självfallet bör man inte nödvändigtvisgöra förändringar av djurbeståndet på hela ,men det hade jag inte heller önskat av en sådan härutredning. Men i pågående utredning kommernaturligtvis även denna fråga att ses över.Det är rimligt att och miljöenheten iMörbylånga tar reda på resultaten av de 235vattenproverna och följer upp frågan för att fåvattnet tjänligt. Också läkare har nämligen påpekatatt värdena vid enskilda provtagningar är alldelesför höga. En läkare i har bl.a. talat omriktvärden och sagt att man inte bör ge spädbarnvatten som innehåller nitrat per liter.På har värden på och högreuppmätts. Det är därför viktigt för människorshälsa att se till att den mjölk som produceras hållsinom gällande värden. Den här frågan bör kanskeäven kopplas in på.Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman! Den provtagning som är gjord är heltprivat gjord, av jordbrukarnas eget intresse. Mankan inte förelägga dessa jordbrukare attoffentliggöra analysresultaten. Däremot kan jagdelvis instämma beträffande synpunkten att det ärviktigt att få reda på hur det förhåller sig. Såvitt jagförstår är kommun, som det ihuvudsak gäller, involverad i att ta reda på det.Jag delar uppfattning att mannaturligtvis skall leva efter de rekommendationersom finns för nitrat- och nitrithalter i vatten, isynnerhet när det gäller spädbarn. För höga halterkan också innebära problem för djur. Dock tordedet inte vara någon risk, såvitt jag förstår, att dethär överförs på produkten, i det här fallet mjölken.Mjölkkonsumenterna kan känna sig fullständigtlugna.Anf. 69 (nyd):Fru talman! Jag håller inte med om attvattenproverna är en sak mellan den enskildelantbrukaren och ,som analyserat dessa prover. Det är väl litetskillnad om det skulle ha varit en enskildlantbrukare som begärt en sådan här undersökningför sin del. Men här har det gjorts en uppföljning iett stort antal lantbruk. Det är inte hellernödvändigt att publicera vilken gård som har visshalt av nitrit och nitrat. Resultaten borde i ställetpubliceras statistiskt, så att både kommunen ochlänsstyrelsen blir medvetna om problemet och kanåtgärda det.När man läser de uttalanden som kommer frånMörbylånga kommun och får man enkänsla av att problemet egentligen helst sopasunder mattan. Människors oro blir ju än större, omman ser att ingen vill åtgärda det och inte hellerprata om det.Anf. 70 Jordbruksminister ():Fru talman! Såvitt jag kan förstå av det som sagtsoch gjorts från kommuns sida, som nuprojekterar en utbyggnad av vattenförsörjningenför att förbättra den, i synnerhet där det ärproblem, visar att man inte avser att sopaproblemet under mattan. Det visar i stället att manarbetar med problemet.Samhället kan visserligen säkert vara intresserat avett forsknings- och analysresultat. Men om enskildajordbrukare, som för sin produktions skull tar redapå sådant här, vill lämna ut resultaten är deras sakatt ta ställning till. Formellt sett, har vi frånsamhällets sida ingen rätt att kräva en sådanutlämning. Jag tycker också att det skulle vararoligt att få reda på resultatet, men formellt sett kanregeringen inte kräva att den typen av analyser skalloffentliggöras.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på frågorna 1993/94:213 och 217 omersättningen till hjortägare, m.m.Anf. 71 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig dels närersättningarna med anledning av arbetet medutrotning av tuberkulos hos hjortdjur i vissa fall kanslutregleras, dels vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att lösa de problem som kan uppstå närhjortar som hålls på omställd mark drabbas avtuberkulos och bedömning skall göras omomställningen skall godkännas eller ej.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.I maj 1991 påvisades i Sverigetuberkulos i ett hjorthägn. Därefter har ytterligarenågra tuberkulosinfekterade hjorthägn påvisats.Bekämpningen av sjukdomen sker med stöd avepizootilagen och har skett genom att alla djur iinfekterade hägn har avlivats och destruerats.Frågor om ersättning vid bekämpande avsjukdomar enligt epizootilagen prövas av Statensjordbruksverk.Som jag redovisade i ett frågesvar i , har uppgett att i de delar somavser ersättning för avlivade djur, kostnader isamband med avlivning och smittrening m.m. harutbetalning skett tämligen snart efter det attansökan om ersättning kommit in till verket. Dethar dock funnits svårigheter vid bedömningen avstorleken på ersättningen för produktionsbortfall,bl.a. på grund av att praxis saknas eller är tämligenringa på området.Som svar på frågan om när ersättningarna i detförsta och det andra fallet av tuberkulos hos hjortkan slutregleras kan jag meddela att när det gällerdet första fallet har fattat beslut iärendet . Beslutet har docköverklagats till kammarrätten. När det gäller detandra fallet har angett att beslutkommer att fattas inom kort.När det gäller andra fråga är detlänsstyrelserna som beslutar när det gällergodkännande av en omställningsåtgärd. Om det vidomställningsperiodens slut visar sig att enjordbrukare inte varaktigt har ställt om åkermarksåsom avtalat, har möjlighet att sänkaåterbetalningskravet om man anser att det äroskäligt att återkräva hela beloppet. Det finnsockså möjligheter för att förlängaomställningsperioden för den enskilde så attåtgärden kan godkännas . Om länsstyrelsenbeslutar att åkerkrav ändå skall ställas kan dettaöverklagas till . Om kravet ändåstår fast kan jordbrukaren ansöka om ersättningenligt epizootilagen.Mot bakgrund av detta finner jag att nuvaranderegler uppfyller de krav som bör ställas.Anf. 72 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret på mina frågor. Det är beklagligt att de skullebehöva ställas.För det första är det djupt otillfredsställande att detskall behöva ta så , som upp till , innanslutreglering av ersättningar på grund av angreppav TBC i hjorthägn kunnat ske.För det andra har vi frågan om principerna. Det harnaturligtvis varit svårt att få fram principer som ärlämpliga i dessa fall. Jordbruksministern säger häratt det har varit svårigheter i bedömningen avstorleken på ersättningen i fråga omproduktionsbortfall på grund av att det saknaspraxis på området. Jag håller gärna med om attdetta är beklagligt.När det gäller det första fallet har jag fått svaret attärendet har överklagats. Jag har förståelse för attdet kan ta tid. I fråga om det andra fallet utlovasatt besked skall ges . Är det , enmånad eller ?Den andra frågan gäller omställningsmarken.Frågan är föranledd av att myndigheterna i vissa fallhar gjort olika bedömningar. Lantbruksnämnderoch länsstyrelser har också haft delade meningar.Jag tycker att det är djupt beklagligt när man gerolika besked. Det skapar bara oro och osäkerhet.Här måste jordbruksministern se till att det skapasklarhet.Jag är inte riktigt nöjd med svaret att de regler somfinns uppfyller de krav som bör kunna ställas. Detär viktigt att ha ett övergripande ansvar. Det har iallt att döma . Är intejordbruksministern beredd att göra något mer?Situationen är otillfredsställande.Anf. 73 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag beklagar också att det tar så långtid. Vi arbetar fortfarande med de första ärendenaav denna karaktär. Vi diskuterar nu det första ochdet andra fallet av tuberkulos i hjorthägn. Detillustrerar det rimliga i att det inte finns någon vanaeller praxis sedan tidigare.Vidare frågar vad jag menar med''''. Principiellt brukar jag vägra att svarapå den typen av frågor. Men tror att jag hartillräckligt på fötterna för att säga att det handlarom en -- det bör i varje fall varakortare än en månad.Ingvar tar upp frågan om eventuellåterbetalning. Det är många saker som är ovissa.Regeringen har, som väl kännertill, i den övergripande frågan föreslagit en ändring,som dock jordbruksutskott har avvisat.Debatten kommer väl . Då får vi se hur detgår med den aspekten.I dag går det egentligen inte att bedöma hur detkommer att se ut vid sluttidpunkten föromställningen, nämligen den sista juni 1996.Därför går det inte heller att säga att debestämmelser som finns i dagens system skulle varaolämpliga.Om en hjortägare blir tvungen att slakta ner dehjortar som skulle gå på den omställda marken,ligger ett återbetalningskrav -- om det inte regleraspå annat sätt -- inom ramen för detproduktionsbortfall som skall betalas med stöd avepizootilagen. Det finns alltså en extra ventil i detsammanhanget.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet i fråga omersättningarna. Jag hoppas att det stämmer dennagång.Vidare har vi den andra frågan omomställningsmarken och dess status. Det gäller detsammanhanget när en mark- och hägnägaredrabbas av att han tvingas slakta ut djuren. Då ärdet allvarligt. Han har nog med bekymmer medförhållandet att han får slakta ut djuren och att detblir ett inkomstbortfall. Det är dessutom djuptotillfredsställande när han har ett hot hängandeöver sig om att drabbas av återbetalningsskyldighetpå denna mark som ligger i omställning.Jag är medveten om den situation som råder iriksdagen i denna fråga. Men jag är ändå angelägenom att jordbruksministern gör något extra för attkunna medverka till att ägarna som drabbas så hårtfår besked om att hänsyn kommer att tas till dessaproblem vid den slutliga bedömningen. Det ärorimligt att vänta ända till 1996. Oron är tillräckligtstor . Jag tycker att man bör kunna få ettbättre besked.Anf. 75 Jordbruksminister ():Fru talman! Grundprincipen i epizootilagen är attnär en åtgärd vidtas för att en djurägare hardrabbats av att en smittsam husdjurssjukdominträffat skall han hållas skadeslös, dvs. han skall haersättning för både de djur som måste slaktas ochden produktionsförlust som utslaktningenförorsakar.I fallet med omställningen blir bilden naturligtvisnågot mer komplicerad. Jag kan ha förståelse föratt man kan ha svårigheter att tolka precis vad somskall gälla. I det här fallet är faktiskt ersättningenför omställd mark en del av jordbrukarens intäkt. Idet sammanhanget bör detta betraktas som just så,och därmed skall det finnas stöd i epizootilagen.I de fall som finns ser jag att det är stor skillnadmellan vad som å ena sidan begärs av jordbrukarnasom ersättning för produktionsbortfall och å andrasidan vad som i det första fallet har godkänts avJordbruksverket. Jag förstår att det kommer att blien debatt innan det blir klarhet ivad som skall gälla.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet. Jag förstår attjordbruksministern är positivt inställd till att göravad som är möjligt för att skapa minsta möjligabekymmer för dem som drabbas på detta allvarligasätt på grund av TBC i hjorthägnen. Det är ocksåtillfredsställande att epizootilagen har inriktningenatt den skadelidande inte skall drabbas hårt utan attsamhället har en skyldighet att ställa upp.Det finns en annan fråga som jag inte har hunnitmed. Det gäller frågan om att det finns olikabedömningar av vilka djur som skall få finnas i etthägn på omställningsmark. Det är också en fråga som bordeklarläggas. Jag anser att om en djurhållning intebidrar till att skapa överskott skall man få godkäntför den djurhållningen. Det är viktigt att ha ett såöppet landskap som möjligt. Därför ber jagjordbruksministern att ta också denna fråga påallvar.Anf. 77 Jordbruksminister ():Fru talman! Min bedömning är att de regler vi harför närvarande är tillräckliga. Det hindrar inte under resans gång fortlöpande måste se att dethela fungerar. Än så länge ser jag inga tecken på attdet inte skulle vara fallet. Jag är naturligtvis bereddatt hålla ögonen öppna för alla nödvändigaförändringar vi har kvar avomställningsperioden.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för detbeskedet.