prot · GG0964 · 1993-02-18 00:00:00 — Antipersonella minor harfrån endast exporterats till ett annat land --ett europeiskt land, varifrån de intevidareexporterats.Det har i en rapport från Svenska freds- ochskiljedomsföreningen svenskastridsvagnsminor påträffats i . Dettapåstående föranledde Krigsmaterielinspektionen,KMI, att fråga Unoca om organisationen isitt minröjningsarbete funnit några svenska minor.I Unocas svar sägs att desschef för minröjningen i , efter att hakontaktat alla sina medarbetare iminröjningsprogrammet, meddelat att ''inget avUnocas organ eller dess arbetsgrupper någonsinpåträffat eller hört påståenden om att någonsvensktillverkad mina använts i ''.Det förhållandet att exporterarsprängmedel till ett begränsat antal länder innebärinte att vi kan ta ansvar för försäljningen ochanvändningen av produkter som tillverkas avsådant sprängmedel. Ansvaret för försäljningen avfärdiga minor och annan ammunition åvilar detföretag och det land där denna tillverkning sker ochinte underleverantörer av ingående komponenter.Margareta har slutligen frågat om Sverigesregering är beredd att på något sätt agera för ettinternationellt exportstopp av antipersonellaminor. Vi är, som jag tidigare poängterat, bereddaatt verka för nya regler om förbud ellerbegränsningar i användningen av bl.a. landminor.Om de konsultationer och diskussioner som nupågår visar att ett internationellt exportstopp förantipersonella minor kan förväntas bli ett effektivtmedel i en sådan process är vi självklart beredda attagera för att få en sådan åtgärd till stånd.Anf. 13 ():Herr talman! Först ber jag att få tackautrikesminister för svaret påmin interpellation. Jag är glad över de i mångaavseenden positiva svar som utrikesministern harlämnat på frågor som det i praktiken inte är så lättatt hantera. Det gäller oavsett om de avhandlas isammanträdesrum där samtal om krig och fred förseller i sådana sammanhang där man får ta deyttersta konsekvenserna av i detta fall landminorsplacering, spridning och kamouflering. I praktikenhandlar det om nöd, liv och död.Dagens krig förs inte på slagfält och i mer ellermindre förutsedda former utan drabbar tredje part,civilbefolkningen, på ett oerhört ohyggligt sätt. Detär kvinnor och barn som inte bärvapen som drabbas. Jag tänker bl.a. på desystematiska våldtäkterna i det forna Jugoslavienoch på alla antipersonella minor som finns spriddaöver hela världen och som den här interpellationenhandlar om.Jag är glad över utrikesministerns information/löfte om att skall verka för att enöversynskonferens om inhumana vapen kommertill stånd i FN:s regi. Det vore bra om man vid denkonferensen, som nämndes, också kan besluta omnya regler med, helst, förbud mot användning avlandminor och också av brandvapen ochlaservapen. Naturligtvis gäller ett sådant förbudockså sjöminor.Vi i kan inte ensamma ta på oss eller lösahela världens problem. Men vi har möjligheter attpå internationell nivå samarbeta med de flesta avvärldens länder. Därför tycker jag att det är bramed regeringens öppning, om jag tolkat svaret rätt,också mot ett utvidgat internationellt samarbetegenom FN när det gäller minröjning ochteknologisk kompetens.Min positiva syn på interpellationssvaret gällerockså löftet om att , utöver vad som sker, skall bidra med ytterligare medel -- dethar vi tydligen redan gjort -- för gemensammaoch integrerade internationella satsningar när detgäller minröjning.Beträffande svenska landminor i andra ländermåste jag naturligtvis tro på utrikesministerns ordatt sådana minor inte förekommer där, även ombeskedet från KMI, som utrikesministern hänvisartill, gällde t.o.m. -- således inte vad someventuellt kan ha konstaterats senare.Men många frivilliga organisationer i olika länderhar kommit med annan information.Om jag tolkar utrikesministerns ord rätt, medgerutrikesministern åtminstone att det kan förekommasvenska sprängämnen i landminor i andra länder.Det är illa nog, tycker jag, även om vi inte juridiskt,folkrättsligt eller på annat sätt kan ställas till svarsför det. Det känns inte bra från moralisk och etisksynpunkt.Jag tycker också att det är bra att utrikesministernär beredd att verka för exportstopp förantipersonella vapen.Sammanfattningsvis är jag tacksam för de på mångasätt positiva besked som utrikesministern harlämnat i interpellationssvaret om planerade ochpågående aktiviteter för att minska och få bort deantipersonella minorna i världen.Landminor eller antipersonella minor är ett enormtproblem i många delar av världen. De slår hårt motcivilbefolkningen. De finns även kvar på fält, åkrar,i skog och mark, och i hus hörde jag i går, efter detatt fredsavtal har slutits och hindrar på så sättåteruppbyggnad av krigshärjade områden. Vägaroch blir obrukbara, eller kan brukas baratill priset av fruktansvärda lidanden. Några länderär så infekterade av landminor att människorsvälter, medan bördig ligger obrukbaromkring dem. Det är fruktansvärt.Antipersonella minor vållar ett oerhört lidande förmiljoner människor i tredje världens länder.Plastminor som ser ut som leksaker exploderar ihänderna på barn och kvinnor som samlar ved.Bönder som arbetar ute på fälten förlorar armaroch ben när minor helt utan förvarning exploderar.Detta är ett oerhört allvarligt problem. Det vorehumant att få stopp på det.I dag uppskattar man att det finns över tio miljonerminor i , kanske lika många iKambodja och över en miljon i . INicaragua beräknar man att det finns en mina pervar trettionde invånare kvar i terrängen. I Kuwaitfinns bortåt en miljon minor, för att nämna någraexempel. Det finns mängder även på andra håll ivärlden.Det stora flertalet av dagens minor är inte hellerutrustade med någon form av självförstörandemekanism, som oskadliggör dem efter en viss tid.De flesta är dessutom tillverkade av oförstörbartmaterial, så de kan inte förgöras av rost ellerliknande angrepp. De blir kvar i marken medoförminskad förmåga att explodera. Vad värre är,dagens massproducerade plastminor är svåra attupptäcka med minsökare.Vi svenskar är kända för att vara ganska fredliga.Vårt land är en fredlig nation. Vi agerar i mångainternationella sammanhang för fredens sak. Det skulle vara bra om Sverigeockså i FN, och kanske även i ESK, kan bli enspjutspets för ett arbete som syftar till att stoppaanvändandet av antipersonella vapen och att rensavärlden från de vapnen. Men vi måste också varaöppna för ett bilateralt arbete i detta sammanhang.Lyckas vi med det som vi har diskuterat här, meddet som står i det svar som jag har fått, tror jag attvi har gjort ett bra arbete. Men det är ett tufft jobb.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tycker att det var utmärkt attdenna interpellation ställdes. Det var i storastycken ett bra svar, som visade att agerar ide här frågorna.Man kan notera att de länder som drabbas aveländet med de antipersonella minorna är u-länder.Förutom att de har drabbats av fattigdom och krig,drabbas de även av minorna. Tillverkningen avminorna sker i huvudsak i i-länder.Minorna är konstruerade så att de utlöses ochexploderar även när små barn trampar på dem ellerhandskas med dem. Det behövs ganska litet tryckför att en del av dem skall explodera. SomMargareta sade kan splitter från de härminorna vara svårt att upptäcka med hjälp avröntgen.Jag kan inte se att det finns någon som helstanledning att i krigssituationer använda den härtypen av minor. Därför är det enda rimliga att maninte bara förbjuder export, utan att man också heltenkelt förbjuder tillverkning och användning av dehär minorna. Det borde vara den enda rimligaåtgärden i internationella sammanhang, liksomäven för varje enskilt land.I svaret ifrågasätts Freds- ochskiljedomsföreningens påstående om svenskaminor i . Såvitt jag minns var det vidtvå tillfällen som ryska militärerinformerade om att de hade hittat sådana minor.Ambassadör informerades också omdetta. Här står uppgift mot uppgift.Bofors ingår i ett konsortium för att utveckla en nygeneration minor tillsammans med britterna. Dekallas Mines in the Next Century. Enligt brittiskauppgifter ingår här antipersonella minor som skallfungera som s.k. scattering mines. De är avseddaatt fällas från flygplan eller skjutas ut med artilleri.Jag tycker att det vore värdefullt att få klarhet omi vad mån svenska företag, i det här fallet ,medverkar i detta. Här står också uppgift motuppgit.I slutet av interpellationssvaret sägs att om det visarsig att ett internationellt exportstopp förantipersonella minor förväntas bli effektivt, är viberedda att agera för det. Man måste ändåförutsätta att man kan göra detta stopp så effektivtsom det någonsin går. En sådan här reservationbehövs inte. Det är klart att vi rätt upp och nermåste agera för ett exportstopp och kanske även ettförbud mot tillverkning och användning. Varförinte besluta om ett exportstopp för den här typen avminor från , om de eventuellt förekommer.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tänkte bara ta upp en enda sak idet svar som utrikesministern har lämnat. Det ärflyktingproblemet.Flyktingproblemet är ett stort problem förvärldssamfundet, därför måste vi göra allt för attunderlätta för flyktingarna att återvända till sinahemländer. Men minorna utgör ett stort bekymmeroch är ett hinder i många fall. utförligt belyst just de problemen.Nästan en tredjedel av flyktingarna i de pakistanskalägren har redan kunnat återvända till sitt land,. Minröjningen går emellertid mycketsakta och är ett stort problem. FN:sgeneralsekreterare kommer därför att gåut med en ny appell bland medlemsländerna för deafghanska flyktingarna. Här betonar man särskiltminproblemet och vädjar om mer pengar förminröjning. Syftet är naturligtvis att möjliggöra förde afghanska flyktingarna att återvända snabbare.Jag hoppas att regeringen kommer att se positivt pådenna vädjan. Jag noterar utrikesministernspositiva besked om . Det ärglädjande, för även där är problemen stora. Jaghoppas som sagt att få ett positivtbesked även om insatserna i på det härområdet.Anf. 16 ():Herr talman! Jag instämmer i det de tidigare talarnahar sagt om att detta är en mycket viktig fråga. Jagär också mycket tacksam för att vi får ett så positivtsvar här i kammaren, och att verkligenförsöker agera på detta område.Minor är ett gissel för väldigt många människor utei världen. De har varit drabbade av krig,och när kriget äntligen tar slut kvarstår minorna.Ingen vet riktigt var de befinner sig.Utrikesministern säger att har begränsademöjligheter i fråga om teknologisk kompetens attbistå med minröjning. Jag tycker att det ärmärkligt. När man utvecklar så sofistikeradevapen, borde man också ha en mer sofistikeradminröjning, så att man verkligen kan röja undandessa minor. Jag tycker att det borde finnas sammaintresse för att göra sig av med minorna som detfinns för att döda människor. Hur det skall gå tillvet jag inte. Men man borde stimulera utvecklingav teknologi för att röja undan minorna.Olika länder har nämnts. Jag har själv varit iKurdistan. I den irakiska delen finns också dessaproblem. Där ligger fortfarande mängder av minor,och de är ett gissel för civilbefolkningen.Jag tycker att det är väldigt bra att arbetarför att få till stånd en översynskonferens under FN:sbeskydd där man tar upp det här med inhumanavapen. Då skulle jag vilja ta upp en litet annorlundafråga. Det gäller plastkulor, som ju inte ärregistrerade som inhumana vapen. Den här fråganhar jag tagit upp tidigare med entidigare utrikesminister. Man har sagt att det ärsvårt. Men om det nu blir en översynskonferens,borde man också ta upp frågan om plastkulorna, förde är inga humana vapen. Det är framför allt barnsom drabbas av sådana. De används både avEngland mot befolkningen i och avIsrael mot palestinier. Människor har dött av dessakulor. De är avsedda som kravallvapen somegentligen inte skall skjutas över knähöjd. Så ärinte fallet, utan de används faktiskt direkt motbefolkning, vilket medför stora skador och som sagtdödsfall.Om en konferens kommer till stånd, tycker jag attdet vore bra om man också tog upp frågan omförbud mot eller begränsningar i användningen avplastkulor.Anf. 17 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att interpellantenMargareta i sitt inlägg väl beskrev krigetsfasansfulla efterbörd, som dessa minorrepresenterar. Jag tycker att det är en maning tillgemensamma ansträngningar för att få till stånddels en översynskonferens, dels internationellaregler avseende förbud mot eller begränsningar ianvändningen av minor.Ett antal konkreta frågor har ställts till mig som jagskall försöka att besvara. En handlade om Unoca,som gav oss besked om situationeni . Unoca har enligt beskedet åtagit sigatt i fortsättningen hålla frågan aktuell ochåterkomma till om man finnernågra svenska minor. Det är alltså ett åtagande atthålla oss underrättade. Vi har inte fått någonrapport om att svenska minor skulle ha påträffats.Sedan till fråga. Vad jagegentligen ville säga i mitt svar var att intesjälvt som nation kan åta sig minröjning på allaolika ställen. Det vore fel, därför att minröjning ärett väldigt komplicerat och tidsödande arbete sommåste göras i nära samverkan med befintliglokalbefolkning. Själva minröjningen utförs kanskebättre av andra i nationell regi. Däremot bidrarSverige, som jag redovisade i svaret, finansiellt tillminröjningen. Vi skulle gärna vilja se attinternationella organ som FN och Röda korset ficken större roll vad gäller minröjningen.Bengt frågade mig om en uppgift om attBofors skulle vara engagerat i något projekt somheter Mines in the Next Century. Jag har just fåttuppgiften från den sakkunnige att något svensktdeltagande i detta inte sker. Mankan väl också konstatera att om och andraländer lyckas få till stånd en internationellkonvention om förbud mot eller begränsningar ianvändningen av minor är det någonting som ocksåkommer att omfatta svenska tillverkare av sådana.Jag vill ändå föra in den synpunkten i debatten --jag tror att den är viktig för oss svenskar -- att vimåste komma ihåg att minor också användsdefensivt, stridsvagnsminor osv. Vi vet att minornär det gäller försvaret av norra -- det ärBengt säkert väl medveten om -- spelar enväsentlig roll för arméns möjligheter att hejda ettfientligt anfall. Vi får inte glömma bort den sidanav saken.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tycker att det är litet märkligt attUnocas organ och dess arbetsgrupp aldrig har hörtpåståendet om att en svensktillverkad mina använtsi . Jag måste säga att jag, utan att havarit involverad i en sådan arbetsgrupp, faktiskthört och läst om det. Det var i mittenav 80-talet som sådana uppgifter förekom.Jag är inte motståndare till att man använderstridsvagnsminor, de kan behövas i norra talar vi om antipersonella minor. OmSverige inte tillverkar eller exporterar den typen avminor, kan det väl inte heller innebära några störreproblem att förbjuda dem i ?Anf. 19 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vet inte om Unoca har hörtpåståendet; det lär man ha gjort, eftersom man ficken förfrågan från svenska myndigheter om hur detstod till och sedan gick ut med en förfrågan till sinaegna minröjare i . Vi har inte fått någotbesked om svenska minor har påträffats. Det ärsakförhållandet.Låt oss nu försöka arbeta vidare med att få enöversynskonferens och internationella regler. Jagtror att det är den rätta vägen, förutom att hjälpatill i minröjningsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill , då frågestunden skulle börja.7 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 20 TALMANNEN:Jag hälsar statsminister ,arbetsmarknadsminister ,statsrådet , finansminister och näringsminister till denna månads frågestund.Statsministern besvarar övergripandeallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Får jag erinra om att frågorna skall vara korta ochhelst bestå av endast ett par meningar.Jag får också erinra de ärade ledamöterna omvikten av att vänta på att mikrofonerna blirinkopplade innan frågorna ställs.Avdragsrätt för reparationerAnf. 21 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillfinansministern med utgångpunkt från att det finnsen del motioner om avdragsrätten för reparationer,i samband med att man försöker lösa en del avproblemen med byggsysselsättningen.Anser finansministern att det stämmer överensmed den skatteomläggning som man gjort upp om?Anf. 22 Finansminister ():Fru talman! Det gläder mig att om skattereformen. Det skulle vara bra omhan gjorde det i mera grundläggande frågor vadgäller inkomstskattens utseende.Jag tycker att det är angeläget att man har en politikgentemot ombyggnadsverksamheten som utnyttjardagens lediga resurser så, att man får entidigareläggning av en hel del aktivitet. Det pågårmånga diskussioner i detta syfte. Det förslagLennart nämner är ett av dem somdiskuteras.Betygsutredningens förslagAnf. 23 ():Fru talman! meddelade statsministernatt Betygsberedningens förslag skall omarbetasfrån grunden. fick vi höra av skolministernatt det inte blir någon ny betygsberedning.Därför måste jag fråga statsministern om besked:Blir det en ny betygsberedning?Anf. 24 Statsminister ():Fru talman! Vad jag har sagt är, att medanledning av de remissvar som kommit in och denkritik som riktats mot de konkreta förslagBetygsutredningen lagt fram sker nu enomarbetning av förslaget. Denna omarbetning skerinom . Förslag kommer att läggaspå bord enligt den tidsplan som ärmeddelad i propositionsförteckningen.Anf. 25 ():Fru talman! Statsministern sade verkligen att detskulle göras en grundlig omarbetning avBetygsberedningens förslag. Det ges minsann ingenstörre klarhet från regeringen ger ifrån sig i dennafråga. Det tycker jag är beklagligt.Det finns så många människor -- elever, lärare,föräldrar -- som är mycket intresserade av dennafråga och tycker den är viktig. Det får inte vara såatt regeringen sprider oklarhet. Vi måste få vetavilken handläggning som skall ske. Det är mycketviktigt för många människor i Sverige.Anf. 26 Statsminister ():Fru talman! Det är en självklarhet att så är fallet.Men det ligger också i sakens natur, att när enutredning har presenterat ett förslag och närremissvaren har kommit in skall man inomregeringskansliet göra en bearbetning av detta.På grundval av de synpunkter som har kommit infinns det anledning att göra en omarbetning på ettantal olika punkter. Att denna omarbetning skermed grundlighet är för mig en självklarhet. Viarbetar grundligt i denna regering.Vad gäller utgångspunkterna för dennaomarbetning är det tre principer som är oerhörtviktiga.Först och främst behöver vi ett nytt betygssystem.Det nuvarande fungerar inte. Det har inteförankring hos lärare, inte hos elever och inte iverkligheten.Vi skall ha ett betygssystem som mäter kunskaper --vad man kan och inte kan, inte hur man förhållersig till andra.Sedan skall vi ha ett betygssystem som ger utrymmeför fler betygssteg än vad som är fallet. Då får viett bättre och mer rättvist betygssystem, som är endel av arbetet med att successivt skapa Europasbästa skola. Detta arbete bedrivs med storgrundlighet.Miljöministerns uttalande i dansk TVAnf. 27 ():Fru talman! Energiminister har i endansk intervju sagt att bör förhalabyggandet av så länge inteBarsebäcksverket har stängts.Olof har sedermera till TT sagt att dethela var ett skämt.Jag har två frågor till statsministern:1. Tycker statsministern att det är lämpligt attSveriges energiminister skämtar om människorsoro för kärnkraften?2. Hoppas möjligen statsministern att OlofJohanssons uttalade motstånd mot det kommunalaskattestoppet också är ett skämt?Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! Låt mig säga till -- jaghar haft synpunkter på denna fråga tidigare -- attjag bara vill uttrycka den allmänna förhoppningenatt skämt inte blir det dominerande inslaget iförbindelserna mellan och . Ettoch annat åt ömsesidigt håll kan väl vara litetuppiggande, men det får inte bli så att helarelationen reduceras till skämt.När detta är sagt vill jag gärna tillägga att ThagePetersons referat av vad har sagtinte är riktigt korrekt. Att det fanns en skämtsam,finurlig underton i en del av svaren är alldelesriktigt. Det tycker jag inte skadar, men det får intebli det dominerande inslaget i relationen.Den andra frågan rör egentligen ett helt annatämne. För att inte ytterligare förlänga debatten kanjag i korthet svara: Nej.Anf. 29 ():Fru talman! Referatet är korrekt. Uttalandet avOlof är värre än så. Hanrekommenderade danska regeringen att användaÖresundsförbindelsen som en politisk press motden regering som han själv tillhör.Statsministerns svar är något oklart, och jag måstefaktiskt fråga: Betyder detta att statsministern ochregeringen står bakom danskauttalanden? Svaret bör kunna ges som ja eller nej.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Skämt låter sig inte alltid recenseras iså enkla begrepp som tror.Vad jag reagerade mot var referatav uttalande, när att har skämtat medmänniskors oro inför kärnkraften.Det har han inte gjort i den utskrift som även jaghar sett. Vad som där diskuteras är framför alltÖresundsförbindelsen. Sedan anknyts till enskämtverksamhet vad gäller som intehar inletts av den svenska regeringen.I fråga om Öresundsförbindelsen har den svenskaregeringen en mycket tydlig politik. Vi har ett avtalsom är ingånget med . I detta ingår en miljöprövning. Det pågår nu ettarbete med den. kommermed sitt utlåtande . Därefter sker enprövning av en internationell expertpanel . Sedan väntar vi på att skallkomma med sitt utlåtande, undersommaren.Det är detta det handlar om.KapitalförsörjningenAnf. 31 i (nyd):Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Hon har börjat tala om problemen medräntemarginalerna. Ett annat problem ärkapitalförsörjningen.Min fråga är: Hur ser finansministern påkapitalförsörjningen ?Anf. 32 Finansminister ():Fru talman! Frågan om kapitalförsörjningen äroerhört viktig, och det är bl.a. för att den skallfungera väl som regeringen gör betydelsefulla ochomfattande insatser inom banksystemet. Vi måsteupprätthålla möjligheterna för banksystemet atttillgodose näringslivets berättigade anspråk inomkapitalförsörjningen.Låt mig också nämna det beslut som harfattat om riskkapitalbolag, som har sin roll att spelai samband med kapitalförsörjningen.Krisuppgörelsens fördelningspolitiska effekterAnf. 33 ():Fru talman! Enligt färska beräkningar frånKonsumentverket innebär höstens krispaket för i åratt en höginkomsttagarfamilj med två försörjareoch två barn med i sammantagenmånadsinkomst förlorar av sinbruttoinkomst. En låginkomsttagarfamilj, ocksåmed två försörjare och två barn, som har 23 000 kri sammantagen månadsinkomst förlorar , dvs.dubbelt så mycket, av sin månadsinkomst.Jag vill veta om regeringen anser att det här ärrimligt, och om inte, vad man tänker göra för att setill att de beslut som vi fattar nu i vår inte fårliknande skeva fördelningspolitiska effekter. Jagfrågar statsministern eller finansministern.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Jag har inte sett de beräkningarna, ochdet har inte heller finansministern gjort. Man fåralltså titta litet på beräkningsunderlaget.Krisuppgörelserna konstruerades för att uppnåframför allt mera långsiktiga mål, vilka var attförsöka få bort det strukturella underskottet i deoffentliga finanserna, för att bereda vägen försuccessivt lägre ränta och på det sättet få framinvesteringar och se till att vi kan återvända tillnågon typ av full sysselsättning under de närmasteåren.Om vi tittar på olika fördelningspolitiska studier,finner vi att det nog inte är någonting som slår såsnett som arbetslösheten. Att bekämpaarbetslösheten med denna typ av ekonomisk politikär, från alla tänkbara utgångspunkter, en långsiktigtriktig fördelningspolitik.Anf. 35 ():Fru talman!