prot · GH0940 · 1993-12-09 00:00:00 — Utan kunskap hosden enskilde brukaren, hos oss här och hos allaandra blir det nämligen svårt att klara målet attbevara hotade arter och miljöer.I detta sammanhang kan jag inte låta bli att peka påden långsiktiga betydelsen av ett bevaratlivskraftigt jordbruk även i skogs- ochmellanbygder.Det låter bra när talar om attsocialdemokraterna är emot monokulturen ijordbruket, men handlar det ju om ekonomi.Det är omöjligt att bevara ett öppet landskap ochfå ett miljövänligt lantbruk i skogs- ochmellanbygderna utan att samhället ser till attekonomin byggs upp där.Det är också väsentligt att slå vakt om att manstimulerar ytterligare övergång till ekologiskodling. Den biologiska mångfalden skyddas i detekologiska jordbruket.Jordbruksministern säger i propositionen om nyskogsvårdspolitik att det kan vara nödvändigt attreservatsskydda så mycket som av all skogunder den fjällnära gränsen. Det hänger alltså påskogsbruket om man kan ta den naturvårdshänsynsom krävs för att vi skall klara målsättningen förbevarande av den biologiska mångfalden.Jag tycker att det var intressant att höra vad JanJennehag sade. Han har rätt i fråga om Domän AB.Jag kommer att arbeta för att regeringen gör allt föratt möjligheten att utöka reservaten genom att ta ianspråk mark som staten redan äger, inte löper ossur händerna. Där har regeringen ett stort ansvar.Sinikka var inne på samma tankegångar.Med tanke på vilken oerhörd budgetbelastning köpav skogsmark innebär måste det framstå somsynnerligen angeläget att ett riktigt ansvarstagandeför miljön i vardagslandskapet minimerar behovetav reservat.Hur skall vi då bära oss åt? Vi måste bygga påmänniskors miljövårdsintresse. Vi måste börja irätt ände. Det handlar då inte om att i första handskapa nya tvång och därmed döda det enskildaengagemanget -- den absolut bästa drivkraften.Sinikka manifesterar den klåfingrighet ochvilja att reglera, som socialdemokraterna står för.Socialdemokraternas reservationer och motionerinnehåller krav på lagstiftning, exempelvis omkantzoner . Socialdemokraterna villha tillståndsplikt i fråga om främmande arter ochklonat material. Det kan man delvis instämma i.Men det är betydligt allvarligare att -- som man iganska stor omfattning gör -- plocka in främmandeprovenienser av trädslag som redan finns naturligti , som exempelvis vanlig gran. Genom frö-eller pollenspridning ger de upphov till en nyträdgeneration som man kan identifiera.Det kanske visar sig att nästa generation av dettaplantmaterial inte alls lämpar sig i vårt klimat.Det talas en del om sektorsansvar, men de flestasom yttrar sig verkar ta alltför lätt på den frågan.Vems är t.ex. sektorsansvaret för att skogsmarkenförsuras? Det är förorenaren som skall betala, menhur når vi dit i fråga om t.ex. luftföroreningarna?Fru talman! Jag vill upprepa: Ta vara på de frivilligakrafterna. Stödet till ark är ett braexempel. Där görs mycket bra genom privatengagemang. Det bör stödjas. Det har regeringenockså tagit med. Det finns en enorm kraft i allamänniskor som engagerar sig i miljövårdsfrågor.Låt oss lösgöra den kraften. Det kan ske genom attden myndighet som bär ansvaret för naturreservat,nationalparker etc infordrar offert från t.ex.naturvårdsföreningar, hemvärn ellerhushållningssällskap. De kan i sin tur ta hjälp avorganisationer som orienteringsklubbar,fiskeklubbar, brukshundsklubbar, etc, för att skötanaturreservaten.Kds och Socialdemokraterna säger i motioner attde vill förenkla byråkratin kringreservatsbildandet. Ett sätt är just att låtafrivilligkrafterna ta hand om reservaten.En sak som förvånar mig är att socialdemokraternaanser att skogsägarna själva skall finansieramarkköp till reservaten. kan nogdra sig till minnes att vi i Skogspolitiska kommitténansåg att just reservatsköpen var ett allmänintresseoch inte ett sektorsansvar.Jag skulle bra gärna velat säga något omÖstersjömiljön också, men det kanske blir tillfälletill det efter anförande.Anf. 36 ()replik:Fru talman! Jag blir alltid lika häpen och upprördnär kds tar till orda i dessa frågor. Man framställersig som om man stod vid sidan av det som händer.Kds talar om miljön som om man inte var ansvarigför den utveckling som sker i Sverige.Carl talar om att det behövs ettlivskraftigt jordbruk i skogs- och mellanbygderna,och att man därför måste bygga upp ekonomin där.På vilket sätt skall man göra det? Det vill jag gärnaveta. Det som sker nu är en motsatt utveckling. Detsom sker nu är ju följden av den politik somregeringen för, där kds har ett parministerposter och är medansvarigt. Tala om hur nivill göra och försök att göra det. Jag har inte stöttpå ett enda fall där ni i vårt utskott har gått emotförslag som har lett till den utveckling som ni nukritiserar.Kds brukar tala om ekologiskt jordbruk på ett sättsom skulle kunna få en att tro att kds driver denfrågan på ett speciellt sätt. Men det är ju tvärtom såatt kds för samma politik som regeringen.Vi har exempelvis lagt förslag om att man skulle haett särskilt arealstöd för ekologiskt jordbruk,motiverat av den dåliga politik som regeringen harfört då man har avskaffat gränsskyddet förimporterat foder, tagit bort avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel och tagitbort djurbidraget. Detta har haft sin uddriktad mot de ekologiska lantbruken. De har intefått tillbaka någonting, utan de har straffats genomatt djurbidraget har försvunnit. När vi då villkompensera för den förlusten är ni inte med. Ni gåräven emot era egna partikamrater, som harmotionerat i just den riktning som vi tycker är bra.Förklara för mig hur detta går ihop. Jag tycker inteatt man skall förföra väljarna på det sätt som ni gör.Det är inte första gången ni gör det.Anf. 37 ()replik:Fru talman! Långsiktigt måste vi arbeta för ettekologiskt riktigt lantbruk. Vi måste alltså delvis gåtillbaka till våra förfäders sätt att hantera marken.En lantbrukare kan inte leva med kortsiktigabesked. Vi måste ta ett ansvar för redan givnabeslut. Vi kan inte kasta om jordbrukspolitiken förnästa år. Vi kan inte säga att vi ändrar på reglernaför det ena och det andra när lantbrukarna har ställtin sig på ett lantbruk som skall se ut på ett visst sätt.Detta måste ha respekt för.Socialdemokraterna föreslår miljöavgifter somskall gå direkt in i statskassan. Socialdemokraternavill alltså inte använda dessa pengar som ettstyrinstrument för att skapa ett öppet landskap ochett bra miljövänligt lantbruk, utan mera för atthjälpa upp brister i statskassan.Det finns mycket annat jag skulle vilja ta upp, mentiden räcker inte till.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Denna replik gör mig ännu merupprörd. säger att vi inte skallkasta om politiken; vi måste stå fast vid redan givnabeslut. Det är ju precis det ni har gjort. Det är ni iregeringsställning som har kastat om den politiksom den gamla regeringen och en stor majoritet iriksdagen faktiskt var överens om.Jag tycker att det är skamligt av dig att säga att niinte har kastat om politiken. Det är precis det ni hargjort. Ni har kastat om politiken i en sådan riktningatt den går tvärs emot det som ni brukar plädera förhär i kammaren, nämligen ökad miljöhänsyn ochekologiskt jordbruk.Carl säger att vi skall gå tillbaka tillvåra förfäders sätt att bruka jorden. Förklara vaddet innebär.Jag har läst om stenåldern, men inte trodde jag attvi skulle gå tillbaka till den. Förklara vad sommenas! Jag tycker att det är fel att bara kasta ur sigsådana uttryck.Vad som har skett är att ni i regeringsställning ochi majoritet här i kammaren har kastat om politikenså att spannmålsodlare och odlare i södra och så att bönder i skogs- ochmellanbygderna och de ekologiska lantbrukenmissgynnas. Det är sanningen, och det tycker jagatt skall erkänna. Det blir felbåde i protokollet och för dem som lyssnar påläktaren om de tror att kds står upp både för miljöoch för etik och moral, som ni brukar säga. Det härstämmer inte med etik och moral. talar inte sanning här.Anf. 39 ()replik:Herr talman! I sitt första inlägg talade MargaretaWinberg om vem som skulle stå för kostnaden förett miljövänligt jordbruk. Hon frågade om vikonsumenter skall göra det. fanns deten stor grupp lantbrukare; jobbade53 % inom lantbruket. är det bara 90 000människor som jobbar inom lantbruket. Jag menaratt vi kanske måste ha fler människor som arbetarmed ett miljöriktigt lantbruk i framtiden.Är Socialdemokraterna beredda att ändra på sininställning i de här frågorna, för att skyddalantbruket mot monokultur och stordrift och se tillatt det får större ekonomiska förutsättningar attklara sig? Det har inte alls visatprov på. Hon har i stället tillsammans med sinapartivänner försökt att dra ned på resurserna förlantbruket så att det knappast kommer att finnasnågot lantbruk när vi kommer med i EG om ett parår.Det är inte i första hand fråga om moral och etik,utan det är fråga om att ni inte begriperkonsekvenserna av den ekonomiska politik som niför t.ex. genom era motioner eller av er inställningi de här frågorna över huvud taget.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ta upp två saker somCarl berörde i sitt anförande. Jagtackar först för svaret, som var positivt. lovar att arbeta för att avsätta Domänmarkför reservat. Men jag skulle också kunna kalla detför dubbelmoral. Det är nämligen i det härbetänkandet som en motion från kds ochCenterpartiet om inventeringar behandlas. I ochför sig gäller det bara inventering avDomänreservat och lagstadgat skydd för dem, mennya omständigheter hade tillkommit närbetänkandet behandlades i utskottet. Varför då inteagera? Är det vad ni kallar för moral och etik närdet gäller naturvården?Jag blev anklagad för att vara klåfingrig när jag villeanvända de styrmedel som finns, alltså dedemokratiska medel som vi politiker kan användaför att nå de samhällsmål och nationella mål som vienats om i . För min del gäller det gröntillväxt och grön ekonomi. Man behöver hapolitiska styrmedel, . Marknadenensam klarar inte av den gröna tillväxten.Anf. 41 ()replik:Herr talman! I , där jagingick som parlamentarisk ledamot, gjorde jag ettsärskilt uttalande i slutbetänkandet. I det talade jagför att Domän skulle få avsätta ytterligare mark tillreservat. Jag agerar fortfarande för det i ganska storomfattning. Men man kan inte göra allt här ikammaren eller dra allt i utskottet.När det gäller klåfingrigheten tycker jagpersonligen att det skulle vara mycket roligare omSocialdemokraterna övergav regleringstanken,dvs. att man med regler och förordningar, ochkanske några lagar och åtal och genom att sätta ditfolk, skulle kunna styra utvecklingen mot en bättremiljö. Jag tror inte på det. Det vore bättre om manlockade fram de goda egenskaper som finns hosaktörerna. Det finns ett oerhört stort miljöintressehos dem som äger skog och mark. Det skulle mankunna ta vara på och få många av målsättningarnaförverkligade.Förr i tiden fanns det ett miljöintresse som kundefå effekt, därför att det då fanns så mångamänniskor som kunde jobba i branschen. ärdet en ekonomiskt och på andra sätt utsatt grupp.Det finns mycket små möjligheter för den gruppenatt klara av att ensam bära alla kostnader och helaansvaret för miljövården. Vi har många tiotals årsförsyndelser bakom oss. Det gäller inte bara denhär regeringen utan i första hand tidigareregeringar, då Socialdemokraterna hade ansvaretför och tvingade frammonokulturjordbruket.Anf. 42 () replik:Herr talman! hänvisar tillSkogspolitiska utredningen. Men det har juförflutit månader och t.o.m. år sedan utredningenblev färdig. Som jag sade tidigare gäller nyaomständigheter för Domän. Det har bolagiserats,och det skall sammanföras med och skall det också privatiseras.Vad händer då med markavsättningarna? Det härär inte fråga om någon fem-i-tolv-rörelse, utanklockan har redan slagit. Jag skulle fortfarandevilja ha besked av om det somhan har lovat att arbeta för. Han säger att han intekan göra det i kammaren. Jag undrar då var CarlOlov tänker uträtta det arbetet.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Jag för ett samtal med folk påregeringsnivå i de här frågorna. Det har jag gjortflera gånger, och jag kommer att fortsätta med det.Anf. 44 ():Herr talman! Efter denna knivkastning skall jag taupp ett annat problem.I jordbruksutskottets betänkande nr 9, som vi nudebatterar, behandlas utöver propositionen bl.a. enmotion av mig och från den allmännamotionstiden om erosionsskador på , speciellt strandbad.Under några år har jag motionerat om det härproblemet. Anledningen är de angrepp som sker påden södra kuststräckan i . Löderupsstrandbad är speciellt utsatt. Bebyggelse som frånbörjan låg på betryggande avstånd från havet harfått känna av naturens oanade krafter.Stranderosion är ett allvarligt och växandeproblem, som hotar att tillintetgöra betydandevärden om det inte sätts in långsiktiga ochplanerade åtgärder. Forskarna är ganska överensom att de utsläpp av växthusgaser som följer avenergiförbrukningen får till följd enklimatförändring och en allmän höjning av jordenstemperatur genom den s.k. växthuseffekten. Detsägs också att detta kommer att göra att havsytanstiger med 20--under nästa århundrade.I strandbad i Ystads kommun finns -- påen sträcka av ca 1 700 m -- den värsta erosionsskadasom vi har i . Det är ca 300 fritidsfastighetersom är i farozonen. Men det är inte bara det. Ävenrekreationsområden, campingplatser, vägbyggenosv. Det har också förekommit attfastigheter har rasat ned och blivit havets rov.I har man inte provat någon teknik för attmöta det här problemet. Därför tycker jag att detskulle vara naturligt att använda problemet iLöderups strandbad till ett försök. I motionen harvi därför föreslagit att man gör strandbadtill ett fullskaleprojekt. Det är då också viktigt attdet fullskaleprojektet till en del betalas av staten,att staten engagerar sig i det här. Fastighetsägarehar varit villiga att ställa upp med medel.Kommunen är villig att ställa upp med medel.Därför har vi också ansett det naturligt att kräva attstaten visar sitt intresse.Planminister besökte , och vid det tillfälletuttalade hon sig väldigt positivt för att staten skullehjälpa till. Därefter har vi varken hört eller settGörel Thurdin.För cirka en månad sedan skrev jag eninterpellation till planministern om det här, och jagfick kort därefter beskedet att jag inte får någotsvar förrän eller februari månad.Med andra ord kan man säga att det intresse somregeringen hitintills har visat har varit väldigt svalt.Naturvårdsverket har däremot visat ett störreintresse genom att anslå till forskningkring det här problemet. Också har visatintresse. Men utöver forskningspengarna behövsdet också medel för att man skall kunna byggahövder ute i havet som kan bryta vågrörelserna. Påså vis kan man också skaffa sig en erfarenhet. Fördetta krävs ett antal miljoner.Som jag nämnde tidigare är det viktigt att dessautgifter inte betalas enbart av fastighetsägare ochkommun, utan skall det vara ett forskningsprojekt,ett fullskaleprojekt, är det viktigt att staten är medoch bär sin del av ansvaret. Det är viktigt därför atti den framtid som vi går till mötes kommer, som jagnämnde, säkerligen andra platser i att bliutsatta för sådana här erosionsskador. För att vi påett bättre sätt skall kunna möta framtiden är detdärför viktigt att vi skaffar oss både kunskapoch lärdom.Jag har ibland i besvikelsens stund sagt -- och detstår jag fast vid -- att jag är övertygad om att dettaproblem hade varit löst för länge sedan om det hadeinträffat uppe i Stockholmsregionen.Utskottet har behandlat vår motion, och det ärglädjande att ett enigt utskott i betänkandetskriver: ''Utskottet anser det därför viktigt attstaten ikläder sig ett större ekonomiskt ansvar, delsför att påbörjade skyddsåtgärder skall kunnafullföljas, dels för forsknings- ochteknikutvecklingsändamål men också förgenomförande av detta fullskaleförsök.'' Jag tyckeratt det är bra, men självfallet hade det varit ännubättre om vi hade fått ett tillkännagivande tillregeringen. Men jag är i alla fall glad så här långt,och jag skall därför inte avge något annat yrkande.Jag förutsätter att regeringen tar fasta på vadjordbruksutskottet skriver och vad riksdagenkommer att uttala och att man verkligen ser till attengagera sig ekonomiskt i detta fullskaleförsök iLöderups strandbad.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag vill bara kort understryka deniakttagelse som gör om den här typenav miljöproblem. Det är också uppenbart attutskottet har tagit till sig insikten om att hoten motden biologiska mångfalden kan dyka upp på mångaolika sätt och att även erosionsfrågor är centraltviktiga naturvårdsfrågor. I likhet med jag att utskottets skrivning, som citerade, är väldigt tydlig och kraftfull.Jag vill än en gång understryka att insikten finns hosutskottet. Jag kan försäkra om attinsikten naturligtvis finns hos mark- ochplanministern om problemets betydelse ochbehovet av även statliga åtgärder.Anf. 46 PER STENMARCK (m):Herr talman! I det här betänkandet behandlasnågra motioner som tar upp problematiken krings.k. stranderosion, dvs. det faktum att sand tillstora delar försvinner från stränderna.Detta är ett problem som framför allt drabbarSkåne. Det är ingalunda något nytt fenomen. Omman jämför kartor medhur verkligheten ser ut , kan man se attstrandlinjen i flera fall har dragit sig tillbaka medlångt över 100 m.Detta är också till stora delar en accelererandeprocess. Skadorna inom är störrenu än vad de var tidigare. Förfallet går snabbare . Detgör att situationen bara blir värre. Detkanske är denna tendens som är den allraallvarligaste.Det finns förmodligen flera skäl till detta. Iblandsamverkar de och gör att försämringsprocessenfortsätter på ett okontrollerat sätt.Längs stora delar av den skånska kusten är därförstranderosion ett stort problem. Kommuner somYstad, , , , ochLandskrona är i olika grad drabbade. Dessakommuner har i vissa fall lagt ner ett stort arbeteoch stora belopp på att försöka hitta en lösning.Hårdast drabbat är, precis som tidigare, strandbad öster omYstad, där mycket stora områden är väldigt kraftigtskadade.Bakom skadorna finns sannolikt en rad orsaker:Förmodligen är en pågående klimatförändring ensådan orsak. Det globala vindcirkulationsmönstrethar därmed ändrat karaktär. Kraftiga stormar medökad våghöjd har förorsakat en ökad erosion.Inom ett tidsperspektiv av 40--beräknarexperter att en höjning av vattenytan med 25--50cm är fullt möjlig. För skulle dettainnebära att kustlinjen retirerar med mellan 25 och50 m. Därmed kommer inte mycket att återstå avdessa sandstränder.Detta är krafter som förmodligen ingen av oss råröver men som det ändå förtjänar att vi försökerbegränsa verkningarna av. Förmodligen är det intemöjligt att rädda samtliga skadade stränder iSkåne, men inte minst för djurlivet och urrekreationssynpunkt finns det stränder som ärvärda att göra särskilda insatser för. Den mark somdet här rör sig om är dessutom normalt settallemansrättsligt tillgänglig. Detta är av storbetydelse i ett landskap som , där det råderbrist på sådana områden.Jag är, herr talman, beredd att hålla med KajLarsson om vad som hade hänt om motsvarandeproblem hade uppstått i andra delar av landet.Jag har ibland haft tillfälle att fundera över vilkapolitiska och andra insatser som hade gjorts om deti stället hade varit en liten kobbe i Stockholmsskärgård som hade varit hotad, och inte ett antalmil sandstrand i . Hade man då också i åratalhänvisat till att naturen måste ha sin gång? Jag ärövertygad om att det inte hade varit på det viset.Alla till buds stående resurser hade omedelbartsatts in för att se till att minimera de negativaeffekterna. Då hade det inte behövts någraargument om ''nationella värden'' och''riksintressen'', utan det hade ansetts vara ensjälvklarhet att åtgärder skulle vidtas snabbt.Det har inte varit så i det här fallet, men just motden bakgrunden vill jag påstå attjordbruksutskottets betänkande i denna del är enklar framgång och ett genombrott för fråganshandläggning.Redan för ett år sedan gjorde utskottet uttalandenom krav på ökad forskning. Detta har ocksåblivit ett av resultaten.Naturvårdsverkets forskningsnämnd har beviljatLunds tekniska högskola för att följa uppeffekterna av erosionsskydd som satts upp.Ystads kommun har fått stöd från för attkunna göra en allmän utredning med teoretiskaförsök i datoroch laboratoriemiljö.NUTEK har också beviljat pengar bl.a. vid Lundstekniska högskola för ett forskningsprojekt förteknikutveckling.Allt detta visar på att det nu finns en betydligtstörre uppslutning bakom tanken att det verkligenär av nationellt intresse att försöka räddaerosionsskadade stränder. Det finns nu anledningatt följa upp vad som blir effekterna av dessaåtgärder. Det finns också anledning att följa uppvilka eventuellt ytterligare initiativ som kommer atttas av det ansvariga statsrådet. Jag lade särskiltmärke till -- vilket gladde mig -- vad om att det hos detta statsråd finns en insikt omatt problemen är mycket stora.Jag har, herr talman, mot denna bakgrund ingetyrkande utöver vad utskottet har föreslagit.Anf. 47 (-):Herr talman! Frestelsen blev för stor för mig. Jagkan inte enbart lyssna till den här debatten. Jag villockså säga några ord.Jag tycker att det är så många ytterligheter somkommer fram. Jag är mycket förvånad över attdebatten förs så långt från den verklighet dethandlar om. Jag tror inte att det råder någonoenighet om att bevara mångfalden, ta hänsyn tillnaturen osv. Men det finns delade meningar om hurdet skall ske, på vilket sätt och med vilka medel.Det vore enkelt om naturen kunde ha sin gilla gång,som det heter.Problemet i det hela -- nu tänker jag påskogsbruket -- är att skogsnäringen är Sverigesekonomiska ryggrad. Den levererar in drygt 50miljarder kronor netto. Alla ni som framförönskemål och allehanda åsikter om hur man skallförfara i detta skogsbruk har icke på något sätt talatom vilken inverkan det har på skogsnäringen ochvilka konsekvenser det får.Konsekvensbeskrivningar efterlyses. Jag skullevilja be er lämna konsekvensbeskrivningar på endel av de förslag som ni för fram.Om åsikter om skogsnäringen ärrepresentativa för Socialdemokraterna tror jag attalla som har sina jobb inom skognäringen kommeratt ha dålig sömn framöver inför tanken att deåsikterna skulle omsättas i praktisk handling. Deåsikterna är så långt från verkligheten som denågonsin kan vara.Jag har varit verksam inom skogsbruket sedan1950. och in var jagen skogsbrukets största kritiker. Jag var kritisktmot det skogsbruk vi fick då, det schablonmässigaskogsbruket där man ville använda gifter och gödseli obegränsad omfattning. Jag var tämligen ensam.Nu när vi både ser och upplever hur skogsbruketförsöker att göra allt för att ta allra största hänsyntill naturen kommer en massa förslag på regler,anvisningar och nya pålagor. Jag vill påstå attskogsbrukarna undrar mycket över den härdebatten som förs över deras huvuden. När vi här ikammaren diskuterar mångfalden tycker de att detär enfalden som kommer fram.Det borde vara klart för alla att det inte går attreglera eller lagstifta fram en hänsyn till naturen.Det handlar om så många frågor, bl.a. omekonomin, som jag sade. Då faller helaresonemanget om att man skall göra si eller så. Dethandlar i stället om den kunskap som finns och försöker ta den hänsyn som man är mäktig attta i skogsbruket.Nu ligger åter ett förslag om en avgift för ägarna avproduktiv skogsmark. Det heter i reservation 7 skall ta ut en avgift från markägarna för attköpa in deras mark. Det är ungefär som att knallain i en affär, öppna kassan, ta pengarna och sedanköpa varorna i hyllan. Det är ungefär samma sak.Jag är också förvånad att Socialdemokraterna harbytt fot . När vi beslutadeom skogspolitiken sade de bestämt attinkomsterna från skogsbruksavgiften inte böranvändas för inköp av skogsmark till gemensammainsatser för reservatsavsättningar. har de ändratuppfattning . Det gäller ennäring som har en omloppstid på 100--120 år.Det finns flera saker att peka på. Jag tror att ni somkommer med alla dessa förslag -- de må se bra ut,men de andas populism -- skulle ta ett resonemangmed skogsnäringen och se efter vad som är möjligtatt göra.