prot · GG0979 · 1993-03-19 00:00:00 — Detta vore en sällsynt olycklig utveckling.Jag menar att förutsättningarna för att vi skallkunna bidra till att lösa miljöproblemen ochförbättra miljön är att vi har en vettigt sammansattmen positiv ekonomisk utveckling.Jag menar inte att ekonomisk tillväxt är detsammasom exploatering av den ena eller andra råvaran,utan ekonomisk tillväxt -- enligt de tankebanor somtillämpas i många av världens fattiga länder --handlar om att försöka utnyttja detta med attmänniskor fungerar på ett visst sätt och behöverstimulanser och morötter för att de skall utnyttjamiljön på ett korrekt sätt, dvs. att man försöker atthitta instrument så, att människor inteöverutnyttjar resurser, utan att de använder sig avdet som ibland kallas för marknad och liknande.Det är en av de saker som jag tror är oerhört centralför att vi i skall kunna ge ett litet men ändåpositivt bidrag till både den ekonomiska tillväxtenoch miljöförbättringen, inte bara i vårt eget landutan även i u-länderna.Det handlar om en vettig utveckling här hemma ochaktiva internationella insatser, rätt typ avbiståndsinsatser inriktade på att skapaförutsättningar för att öka inkomsterna och minskafattigdomen och därmed miljöförstöringen. Dethandlar vidare om att i olika internationellaforum -- inte minst inom EG:s ram, där vi sommedlemmar får större möjligheter -- utövapåtryckningar så, att även andra länder ökar sinainsatser för att stärka de positiva sambanden mellantillväxt och miljöförbättring.Anf. 31 ():Fru talman! Jag har med stort intresse lyssnat tillden här debatten. Vi arbetar i utrikesutskottet justnu med biståndsbudgeten. Det är ju det sorgligaläget att den är mindre än vad den har varittidigare. Anledningen till att den har minskat -- ochdet har skett i samförstånd mellan de storapartierna -- är att landets ekonomiska läge är sådantatt det är svårt att lossgöra de resurser som skullebehövas. Det har helt enkelt inte varit någontillväxt , vilket har skadat vårbiståndspolitik.Det måtte vara omväxlande för finansministern,som får stå till svars för att landet intehar någon tillväxt, att här och anklagas för enexponentiell tillväxt. Var, , finnsdenna expotentiella tillväxt?I minskar för närvarandebruttonationalprodukten med 20. I harvi haft total stagnation. I åtskilliga andravästländer är utvecklingen precis densamma.Väldigt många av våra allvarliga sociala problemoch också miljöproblem har ett samband med denstagnation som vi håller på att gå in i. Det uppstårutomordentligt många skadeverkningar närekonomin i västvärlden är så svag som den nu är.Till det som har skadats hör biståndsviljan. Mångaländer i världen gör precis som , de skär nersitt bistånd till den fattiga världen. Det är verkligeninte till nytta för u-länderna.Tanken bakom resonemang är --som mycket riktigt säger -- att dethela är ett nollsummespel, dvs. att tillväxt i den rikavärlden sker på den fattiga världens bekostnad.Detta synsätt delas av allt färre personer ochknappast av några experter. Det är alldeles klart attdet kan ske en utveckling, en tillväxt i den tredjevärlden, som det sker en positiv tillväxt iden rika världen. Det skall naturligtvis vara envettig tillväxt. Både i u-världen och i i-världenmåste vi sträva efter en vettig och förståndigtillväxt. Varje tillväxt är självfallet inte av godo.Men det är fullt möjligt att ha en tillväxt som ledertill en bättre levnadsstandard och en högrelivskvalitet, som miljön kan förbättras.Under 80-talet lyckades vi i få en visstillväxt, som vi kunde bekämpa en radolika miljöfaror. Utsläppen av en hel del farligaämnen minskades, sombruttonationalprodukten ökade. är vi i ett annatläge med stagnation i landet, som medför att en radproblem dyker upp.Min enkla fråga till är: Var pågården exponentiella tillväxten, som hon talar om?Anf. 32 ():Fru talman! Den exponentiella tillväxten pågår ivärldsekonomin. För tillfället är det kris i dennatillväxt. Man försöker nu med alla medel att få fartpå tillväxten igen.Den eponentiella tillväxten har funnits i Sverigeunder de som har gått, bortsett från detvå tre . Denna tillväxt har varit igenomsnitt . Om tillväxten ökar med t.ex. 2 %varje år, blir det en större summa att räkna på förvarje år som går. ligger vår BNP på 14 000miljarder. Med tillväxt kommer BNPatt uppgå till 14 028 miljarder, och på14 028 ökar BNP ytterligare. Det är därför som detblir en tillväxt i världsekonomin som ökarexponentiellt eller logaritmiskt.Ett annat problem när man diskuterar tillväxt är attdet finns tre olika sorters tillväxt. Det finns denbiologiska, helt naturliga tillväxten. Man föds,växer upp, är vuxen och sedan dör man. Det finnsden lineära tillväxten, där insatsvarorna ger entillväxt i form av en rak linje. Man får ut mera änvad man sätter in i motsvarande mängd. Sedanfinns det också den exponentiella tillväxten, som ärförödande och leder till en katastrof . Dettydligaste exemplet är befolkningsutvecklingen.Ett annat exempel är vår konsumtionsexplosion.Det finns ett bibliskt uttryck som kan användas i dethär sammanhanget, nämligen: Det är lättare att segrandet i broderns öga än bjälken i sitt eget. Vi seralltså att befolkningen i u-världen växer, men vi serinte att vår konsumtionsexplosion leder oss till ettfördärv.Jag skall citera ur en bok som harskrivit. Det är en fin bokmed en fin titel, som betecknar någonting som jagskulle vilja att man uppnådde, att man utnyttjarråvaror, kapital och mänskliga resurser på ettoptimalt men inte maximalt sätt. ''Det som kallas kapital men som ofta bara ärtalmassor, kommer att globalt stiga med miljonerdollar . Det paradoxala är att för attupprätthålla denna ständigt ökande talmassascirkulationsbehov måste vi producera ochkonsumera allt snabbare. Men både produktionoch konsumtion betyder degradering av energi ochmaterial, alltså att det reala kapitalet minskar. Justdetta, pådrivet av räntesystemet, är själva grundentill vår resurs- och miljöförstörelse. Det kan heltenkelt inte gå i längden. ''Det är sådana experter som jag litar på, DanielTarschys, och inte på de experter som säger att vikan växa utan att det sker på bekostnad av denfattiga delen av världen. Även om experternakonstaterar det, kan vi med egna ögon se att dentilllväxt som har skett har skett på bekostnad avtredje världen. Vi måste upphöra med den typen avtillväxt.Anf. 33 ():Fru talman! talar om ett helt sekeli svensk histoira. Det är den tid under vilkenindustrialismen har brutit fram, under vilken vi harkunnat betvinga ett väldigt hårt fysiskt arbete ochkunnat få ett arbete där maskiner tas till vår hjälp.Det är den tid då vi har fått en stortjänsteproduktion. En mycket stor del avbefolkningen har lämnat jordbruket och såsmåningom också industrin. De finns inomolika tjänstenäringar. För att tala om senaredecennier är det en period då kvinnorna har fåttmöjlighet att själva arbeta och att inte varaunderordnade mannen. Det är den tid då vi harkunnat ge barnomsorg och äldreomsorg. En mängdolika behov har kunnat täckas under denna period.Hur har detta kunnat täckas? Jo, genom attsamhället har fått större resurser.Under denna period har vi också kunnat öka vårtbistånd till tredje världen. Om man går tillbaka 30år i tiden fanns det inget svenskt bistånd. gervi ett betydande bistånd tillutvecklingsansträngningarna i tredje världen.Detsamma gäller för andra industriella länder. Detär genom den tillväxt som har skett i den rikavärlden som man kan stödjautvecklingsansträngningarna i tredje världen.Därigenom har man på en rad områden kunnatunderlätta livet och utvecklingsansträngningarnaför människor som lever i extrem fattigdom. Det ärinte fråga om något konkurrensförhållande. Enextra arbetad timme i svensk äldreomsorg innebärinte att någon i eller blir fattigare. Jagtror att denna något osmälta kombination avekologi och marxism som ligger bakom LenaKlevenås interpellation och inlägg i denna debattskulle förtjäna en ytterligare bearbetning.Anf. 34 Finansminister ():Fru talman! Jag skall inte göra några invändningarmot den diskussion som här har förts. Jag kan barakonstatera att vad än tycker så ärdet tilltron till det positiva sambandet mellanekonomisk utveckling och miljöförbättring somligger till grund för svensk internationell politik ochsvensk biståndspolitik. Det gäller inte bara , utanså har det varit under . Vi har med dennuvarande inriktningen kraftigt förstärkt demiljöförbättrande inslagen i denna politik. Menden grundläggande tanken att det skulle finnasnågon sorts motsättning mellan tillväxt ochmiljöförbättring är mycket ensamom.Jag skall inte upprepa de argument som jag nämndetidigare, men ett mycket slående faktum är att närdet går dåligt i den utvecklade delen av världen,medför det minskade resurser till bistånd ochannat, och därmed också en mycket sämreutveckling i de fattiga delarna av världen. Det finnsmånga exempel på hur en klok ekonomisk tillväxt iden rikare delen av världen underlättar ochförbättrar möjligheterna att komma till rätta bådemed bristande tillväxt, dvs. fattigdom, och medmiljöproblem, vilket kommer hela världen tillgodo. Detta är i mycket hög grad enpolitikinriktning som rätt utformad är till gagn föralla, dvs. vi kan faktiskt alla få det bättre både vadgäller vanlig materiell standard och vad gällermiljön. Lyckligtvis kommer inte det negativasynsätt, som ger uttryck för, att ledatill någon förändring av den svenska politiken pådet här området.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:140 och 205 till jordbruksutskottetMotionerna1992/93:Bo37--Bo42 till bostadsutskottet1992/93:So31 och So32 till socialutskottet1992/93:Sf25 och Sf26 till socialförsäkringsutskottet1992/93:Jo24--Jo48 till jordbruksutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:185 Tobakslag1992/93:186 Kontroll över ämnen som kananvändas vid olaglig tillverkning av narkotika m.m.1992/93:188 Ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhetSkatteutskottets betänkande1992/93:SkU23 Anslag till , m.m.Utrikesutskottets betänkande1992/93:UU23 Frihandelsavtal mellanEFTAstaterna och , m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU13 betänkande1992/93:UbU8 Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendetTrafikutskottets betänkanden1992/93:TU20 Omstrukturering av det svenskaägandet i ()1992/93:TU38 Tidigareläggning av investeringar itrafikens infrastrukturNäringsutskottets betänkande1992/93:NU22 betänkanden1992/93:AU8 Anslag tillArbetsmarknadsdepartementet m.m.1992/93:AU10 Statliga arbetsgivarfrågor1992/93:AU11 Arbetsmarknadspolitik1992/93:AU12 Arbetslivspolitik1992/93:AU17 Vissa frågor omarbetslöshetsförsäkringenBostadsutskottets betänkanden1992/93:BoU7 Utökat älvskydd1992/93:BoU10 Ett program för reperation, om-och tillbyggnad av bostäder m.m.1992/93:BoU12 Rennäringslagstiftningen, stöd tillrennäringen m.m.1992/93:BoU13 Bidrag till fonden för fuktochmögelskador samt till åtgärder mot radon ibostäder1992/93:BoU14 Anslag till för fastighetsdata m.m.6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 mars1992/93:466 av () till statsrådet om bostadssubventionerna:Haningehem och en rad andra kommunalabostadsföretag, ett stort antalbostadsrättsföreningar och många enskildavillaägare och andra boende, brottas med till synesoöverkomliga ekonomiska problem. En viktigorsak är att regeringens bantning avboendesubventionerna i första hand drabbatdem som bor i nyare hus.Nästa år skall subventionerna bantas medytterligare 3 miljarder. Regeringen vill att ävendessa hämtas hos dem som redan bor dyrast ochsom redan tvingats bära den tyngsta bördan.Enligt pressuppgifter har åtminstone ettregeringsparti, , börjat tänka om. Detvisar att allt fler förstår vilka oerhördakonsekvenser det får för enskilda och för företagom nedskärningarna ensidigt drabbar dem som intelängre har några marginaler kvar.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attförhindra att situationen förvärras för dem som bori hus byggda ?1992/93:467 av () till statsrådetBo Lundgren om åtgärder för att förhindra attbostadsrättsföreningar går i konkurs:Konkurs för nya bostadsrättsföreningar? Allt flermänniskor känner av de brant stigandeboendekostnaderna. Särskilt hårt slår regeringensbostadsbeslut mot nyare bostadsrättsföreningar,eftersom dessa inte kan fördela bördorna på ettstörre bestånd inkluderande även gamlafastigheter. Förhållandet är oberoende av vilkenriksorganisation föreningen är ansluten till.Tidningen bättre, som är organ för SBC, skriverom bostadsrättsföreningen , därårsavgiften stigit med . Föreningensegen kalkyl över regeringens bostadsbeslut förtiden fram visar på fortsatt kraftigkostnadsstegring. Denna bostadsrättsförening ärlångt ifrån unik; många bostadsrättshavare lever ioro och ovisshet för sin bostad och sinhushållsekonomi. I Bo bättre skriver redaktörenvidare: ''Gör något, ! En anpassningav i och för sig angelägna åtgärder till vad deboende mäktar med vore rimligt -- Brf Lästenifrågasätter om de beslutande varit fullt medvetnaom konsekvenserna av sina beslut! ''Min fråga är:Avser statsrådet att göra något för att mildraeffekterna av bostadsbesluten så att konkurser ibostadsrättsföreningar och raseradhushållsekonomi kan undvikas?1992/93:468 av () tillkommunikationsministern om Gotlandsflygförbindelser:SAS/Linjeflyg har beslutat att minska antaletflygturer på linjen --. Skälet angesvara försämrad lönsamhet till följd av avregleringoch konkurrens från andra bolag. Det väl kändafaktum att kommunikationsmöjlighetermed fosterlandet är hänvisade till flyg eller färjaborde medföra att Visbylinjen prioriteras vad gällerturtäthet och prissättning.Hela övriga har möjliga alternativ med tåg, vilka inte står till buds för resenärertill/från Gotland.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Avser statsrådet att föra överläggningar medSAS/Linjeflyg för att motverka ytterligareförsämringar av flygförbindelser, eller påvilket annat sätt anser statsrådet att nu gällandetrafikpolitiska mål kan upprätthållas?1992/93:469 av () tilljustitieministern om svensk medborgares rätt tillpass:Många började glädja sig åt att man äntligan lyckatsbörja röja i det träsk som sex-turismen till bl.a.Thailand utgör. Besvikelsen blev därför stor närden gripne 66-åringen fick ett nytt pass utskrivet avden svenska ambassaden, något som gjrode detmöjligt för honom att lämna Thailand.Sveriges ambassadör i menar att svenskapasslagen är utformad så, att hon var skyldig attutfärda detta pass.Min fråga till justitieministern blir alltså:Måste inte de svenska passlagarna ses över så attsvenska myndigheter kan vägra att utfärda ett nyttpass åt en person som är frihetsberövad i ett annatland?1992/93:470 av () tilljordbruksministern om användningen av s.k.kodressörer:Enligt djurskyddsförordningen får s.k.kodressörer ej användas. Dispenser i befintligastallar gäller till den 31 december 1993.Enligt en artikel av docent i hävdar författaren att förbudetmot användandet av kodressörer måste upphävasav djurskyddsskäl. Viktiga fakta har tillkommitsom visar att förbudet med nuvarande kunskap ärförkastligt -- från djurskyddssynpunkt.Avser statsrådet vidta åtgärder för att förbättradjurskyddet genom att upphäva förbudet mot s.k.kodressörer?1992/93:471 av () till statsrådetBo Lundgren om det statliga bolaget har f.d.styrelseordföranden i Nordbanken, BjörnWahlström, fått någon form av anställning i statligabolaget , företaget som med 24 miljarderkronor från staten skall städa upp efter främstNordbankens katastrofaffärer. Enligt Expressenhade ''bankminister'' inte fåttinformation om det anmärkningsvärdaengagemanget av har det i bl.a. TV:s program Glashusetberättats hur f.d. chefer i ett konkursat stortnorrländskt fastighetsbolag anställts av Securumdär de bl.a. kan få syssla med städningen efter sinaegna katastrofaffärer. TV-teamet släpptes dockinte in i konkursbolagets kontor.Detta är ett par exempel på märkligheter i hägnetav bankkrisen.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attSecurums olika engagemang skall kunna utförasmed den oväld och integritet som uppdragetkräver?1992/93:472 av () tillnäringsministern om Östtimor:Enligt uppgift undertecknade den 17september 1992 ett avtal med omfrämjande och skydd av investeringar, i vilketindonesiskt territorium definieras på ett sätt somsynes inkludera Östtimor.Östtimor annekterades 1976 av . Dettainförlivande har emellertid inte erkänts av FN ochinte heller av Sverige.Jag vill därför fråga näringsministern:Innebär investeringsavtalet med ettsvenskt erkännande av som indonesisktterritorium?1992/93:473 av () till statsrådet om i Kashmir:Konflikten i Kashmir har skärpts , inteminst genom det tilltagande våldet mellan hindueroch muslimer i efter stormningen av moskéni Ayodhya och den växande spänningen mellanIndien och Pakistan.Enligt en lokal människorättsorganisation hade3 900 människor dödats av indiska trupper t.o.m.1992, 470 kvinnor våldtagits och över 17 000arresterats. har rapporteratom våldet i Kashmir -- om en mansom torterats i så svårt att båda hansunderben måst amputeras.I Kashmir pågår det SIDA-stödda Uriprojektet.Arbetet vid kraftverket lades ned åtta månader1991 efter bortrövandet av två svenskaprojektanställda.Jag vill fråga biståndsministern:Hur kommer genomförandet av attpåverkas av det försämrade säkerhetsläget iKashmir?7 § Kammaren åtskildes kl. 10.56.Förhandlingarna leddes av talmannen.