prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:106Torsdagen den 6 majKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 april.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:197 till socialutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 5 majFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkanden /93:SoU19, SoU21 och SoU24,finansutskottets betänkande 1992/93:FiU26,skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU32,justitieutskottets betänkande 1992/93:JuU29,lagutskottets betänkanden /93:LU42 ochLU43 samt utbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU12 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 105).Socialutskottets betänkande SoU19Mom. 1--3 (kooperativs betydelse, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom. 4, 7, 8, 9, 11, 17 och 28 (9 § andra stycketförslaget till lag om stöd och service till vissafunktionshindrade, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 14för det av under överläggningenframställda yrkandet. 1 ledamot avstod från attrösta.Mom. 5 (daglig verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot131 för reservation 2 av m.fl.Mom. 14 (avvecklingen av vårdhem m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot130 för reservation 3 av m.fl.Mom. 29 (färdtjänst)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot128 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan biföllsSocialutskottets betänkande SoU21Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU24Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU26Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU32Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU29Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU42Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU43Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU12Mom. 1 (avslag på proposition 1992/93:158)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 12för meningsyttringen av . 5 (studiebidrag för studier utomlands)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (hemkommunens skyldighet att betalaersättning för IB-utbildning)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot131 för reservation 2 av m.fl.Christer () anmälde att han avsett röstaja men markerats vara frånvarande.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att jordbruksutskottetsbetänkanden JoU20, JoU21 och JoU22 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnärningenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU20 Vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnäringen (prop. 1992/93:183).Anf. 1 ():Fru talman! skall nu åter ta ställning tillviktiga frågor när det gäller jordbruksnäringen.Jordbruket och jordbrukets villkor diskuteras ofta ikammaren. Det förs också en livlig diskussion ute isamhället och i bygderna.Det beror delvis på att regeringen inte har lagt fasten långsiktig jordbrukspolitik. Det finns en storryckighet i besluten. Det är också till stor skada förnäringen, som jag påtalat vid flera tillfällentidigare.I dag skall vi diskutera och fatta beslut om åtgärderför en fortsatt anpassning av det svenska jordbrukettill EG. Det handlar om förslag om sänktareferenspriser för kött och ägg. Det handlar ocksåom sänkta direktbidrag till mjölkproduktionen ochom exportstöd. Sist men inte minst skall vi fattabeslut om stödet till jordbruket i norra kan konstatera att regeringens proposition nr183, där alla dessa förslag presenteras, i stora delarvar överspelad redan innan den behandlades ijordbruksutskottet. Den borgerliga majoriteten iutskottet har genom sitt beslut att höjaspannmålspriset förändrat förutsättningarna föranimalieproduktionen så mycket att det inte går attta ställning till vare sig direktbidraget tillmjölkkorna eller referenspriserna för kött och ägg.Produktionskostnaderna har stigit, men hur mycketvet vi inte ännu.Vi socialdemokrater vill inte fatta beslut utifrån ettunderlag som inte är korrekt. Regeringen bördärför komma tillbaka till med ett nyttförslag avseende direktbidrag och referenspriseroch en redovisning av bakgrunden till de prisnivåersom då blir aktuella.Vi socialdemokrater tycker också att det är viktigtatt skapa goda förutsättningar för exporten avsvenska kvalitetslivsmedel. Därför har vi ocksåställt upp och anslår medel till detta i vår motion.Det sade vi redan i motionen med anledning avbudgetpropositionen. Vi tycker att industrin självskall ta det största ansvaret. Vi vill också klart sägaifrån att det är export av förädladelivsmedelsprodukter som skall stödjas och inte s.k.bulkvaror. Därför avvisar vi regeringens förslag att100 förs över från RÅK-kassan tillstatsbudgeten för att sedan föras över till dettemporära exportsystemet för nöt- och griskött.Det är inte där de framtida exportmöjligheternakommer att finnas för svensk livsmedelsindustri.Det är, som jag har sagt, med de förädladekvalitetsprodukterna som vi har en chans attkomma in på den europeiskalivsmedelsmarknaden. Därför skall vi naturligtvissätta in stödet där.Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin iNorrland har varit en ständig följetong. I stort settvarje år har vi debatterat detta. Där måste jagkonstatera att jordbruksministern gör tempotillbaka och att de borgerliga trupperna i övrigt ärpå en oordnad reträtt.Skillnaden mot den förra mandatperioden är stor.Då var det kraftig framryckning. Inga hinder, varesig ekonomiska eller andra, stod i vägen för deförslag som då lades fram. Den dåvarandesocialdemokratiska regeringen tillsatte enutredning för att lägga fast grunderna förutformningen av Norrlandsstödet. Utredningenpresenterade också ett förslag. Där varsamstämmigheten relativt stor.I 1990 års livsmedelspolitiska beslut fastställdes enlönsamhetsgaranti för Norrlandsjordbruket.Därefter har det beslutats att den genomsnittligalönsamheten --31 juni1990 skall vara grunden för dennalönsamhetsgaranti. Man fastställde också hurlönsamhetsberäkningarna skulle göras.Den nivå som i propositionen föreslås ligga tillgrund för beräkningen av Norrlandstödet byggerinte på ett kalkylmässigt underlag. Därför är det ettavsteg från tidigare beslut. Förslagetinnebär dessutom att villkoren för det norrländskajordbruket förändras.Det är illa nog för Norrlandsbönderna, men det ärinte ett bra förslag av andra skäl också. pågårförhandlingarna om villkoren för ett svensktmedlemskap i . Det är för del mycketviktigt att få förståelse för hur nödvändigt det ärmed ett regionalpolitiskt stöd. Att då, somregeringen och utskottsmajoriteten nu gör,signalera att det regionalpolitiska stödet kan sänkasskapar inga goda förutsättningar för framgång iförhandlingarna.Vi delar jordbruksministerns syn på vilka kriteriersom skall ligga till grund för statens rådgivning tilllantbruket. Men vi anser att det är svårt att skiljapå den rådgivning som är knuten tillmyndighetsutövning och den övriga rådgivningen.Den beräknas för övrigt utgöra endast avden totala rådgivningen. Man kan ju fundera på omdet är värt besväret.Vi motsätter oss inte regeringens förslag, men vitycker ändå inte att propositionen är tillräckligttydlig på denna väsentliga punkt. Vi förutsätterdärför att det regleringsbrev som kommer attutfärdas efter beslut blir mycket tydligtpå den här punkten.Fru talman! En annan fråga som också finns med ibetänkandet och i propositionen handlar omträdgårdsnäringens framtida möjligheter. Det är enviktig näring som vi också bör ge så godaförutsättningar som möjligt. Vi delar regeringensuppfattning att näringen behöver det föreslagnastödet till utveckling av marknadsprognoser,introduktion av ny teknik samt för att effektiviseramarknadssidan.Jag tycker att dagens förhållanden är märkliga.Odlarna kan få ca per kilo för fruktsom kostar 70--att plocka. Marginalen kanalltså uppgå till högst ca per kilo. Affärernatar däremot ut ett pris som är 4 -- högre än förde importerade varorna.Många fruktodlare har det mycketbekymmersamt. Man går i konkurs, man säljer sinaodlingar och man överger i många fallproduktionen. Jag tycker därför att det är viktigt stöder trädgårdsnäringen.Dessa frågor har också tagits upp i ett flertalmotioner. Det kan nu konstateras att destödåtgärder som tidigare beslutats är otillräckliga.Vi socialdemokrater bedömer situationen sommycket allvarlig, varför vi tycker att det ärtillfredsställande att ett enigt utskott nu föreslår attbehovet av en snabbutredning skall ges regeringentill känna. Det är viktigt att understryka att dennautredning måste arbeta snabbt, så att näringen intehinner ta för stor skada.Fru talman! Mot bakgrunden av vad jag här haranfört vill jag yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna 2, 4, 5, 7 och 8.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Det livsmedelspolitiska beslutet 1990innebar att förutsättningarna för jordbruketförändrades radikalt. Bönderna ställdes inför enhelt ny situation men anpassade sig relativt snabbttill avreglering och marknadsanpassning, och deställde sig bakom omställningsprogrammet, såsomdetta utformades.Men ändrades förutsättningarna igen pågrund av den svenska ansökningen om medlemskapi EG. handlade det till en viss del omen återgång till en reglering som liknade den somman beslutat sig för att gå ifrån.Tiden har karakteriserats av ständigalappkast i jordbrukspolitiken. Den enskildebonden har inte vetat vad som gällt från stund tillannan. Regeringen tillsatte som fick i uppdrag attstegvis anpassa den svenska jordbrukspolitiken tillEG:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP. Dengenomförde också detta uppdrag, vars resultatredovisades i ett antal betänkanden. Regeringenhar emellertid valt att inte följa förslagen, utan istället har alla de propositioner som framlagtsunder den tid som jag har suttit i , dvs.under den pågående mandatperioden, på viktigapunkter för den enskilde bonden innehållit uttrycksom ''i avvaktan på'' och ''jag avser attåterkomma''.Jag anser att regeringen borde haföljt förslag eller, omman hade för avsikt att inte göra det, skulle hautarbetat en långsiktigt trovärdig strategi som hadegjort det möjligt för den enskilde bonden att ha enlängre framförhållning för sina beslut.Ett typiskt exempel på hur svårt det kan vara attvara bonde är när man kommer med ett förslag 50-procentig träda efter det att höstsådden redanär gjord och vårsådden förmodligen redan ärplanerad. Att lägga fram ett sådant förslag anser jag vara alldeles fel. Det gårinte att bedriva en vettig verksamhet i någonbransch, om man inte har möjlighet att ha en vissframförhållning.Jag lade märke till att hade åsikten attregeringen borde ha haft en långsiktig strategi,vilket den alltså inte haft. Jag tycker att det ärutmärkt, och jag inbjuder att rösta förmin reservation.En annan sak i detta betänkande som jag harreagerat mot, liksom tidigare, även omjag då inte har uttryckt mig lika kraftfullt i enmotion som den här gången, gäller begreppet''konkurrenskraftigt jordbruk''. Vad menar manegentligen när man använder uttrycket''konkurrenskraftigt jordbruk''? Ingen förklarar juvad det betyder. Jag har inte reserverat mig motutskottets betänkande i detta avseende, eftersomjag tycker att man har ansträngt sig för att skrivapositivt, men det borde ha kunnat göras mycketbättre.Att ett konkurrenskraftigt jordbruk innebär att detär kostnadseffektivt inom sitt område är kanskesjälvklart för alla som har insikter imarknadsföring, men ingalunda för alla andra. Detborde ha skrivits mycket tydligare om detta än vadsom skett i betänkandet.Just kostnadseffektiviteten är det som är viktigt försvenska bönders förutsättningar att ta till vara sinamöjligheter i en situation där vi inte längre harnågra gränser mot EG. Den enskilde bonden har enannan situation än alla andra näringsidkare. Allaandra näringsidkare kan själv i mycket storutsträckning bestämma sina priser, men det kaninte en bonde. Han är helt i händerna påinköpsmonopolens godtycke och begränsas avpolitiskt bestämda referenspriser och inlösenpriser.Om bonden inte kan ändra på sin egen prisnivåmåste han för att kunna konkurrera på lika villkorha någorlunda likartad kostnadsnivå som sinakonkurrenter. Annars är talet om konkurrens pålika villkor bara en chimär. Det är så självklart attdet egentligen inte skulle behövas påpekas, men jaghar till min förfäran upptäckt att jag inte har fåttden minsta förståelse för denna typ av tänkande iutskottet.Jag menar att den utredning som regeringen skallge iuppdrag att utföra och som skall avsekostnadsnivåerna inom den svenskalivsmedelsförsörjningen inte bara skall analyseravar det finns felaktigheter i kedjan frånpartiprissidan och fram till butikspriset. Det vet viredan i stor utsträckning. Det är ingen hemlighet,utan det finns en mängd utredningar som har visatpå detta.Utredningen skall i stället ges ett större mandat attse på hela livsmedelskedjan, från ax till limpa ellerfrån primärproduktion till butiksdiskarna. Manskall inte bara analysera var felen ligger, utan detviktigaste är att komma med förslag till åtgärder föratt komma till rätta med felaktigheterna. Det ärden absolut viktigaste punkten när det gäller att setill att svenskt jordbruk skall få en chans att klarasig i Europa.Vår skattenivå är t.ex. redan sådan att man vid enjämförelse mellan skatter och avgifter på en kassematvaror i , och finner attde i uppgår till men i till33,och i endast till 32,3 %.Den svenske bonden måste vara oerhörtkostnadseffektiv för att kunna klara en sådansituation. Hela livsmedelsindustrin kommer attvara beroende av detta. Ingen tror väl på fullt allvaratt om en svensk livsmedelsindustri inte ärkonkurrenskraftig i , skall den ändå klaraatt konkurrera i något annat land. Att man skallvara stark på hemma plan är axiom nr 1 inommarknadsföringen.Jag vill något gå in på stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . I propositionenanförs: ''beslut slås fast att lönsamheten ijordbruket i norra inte skall tillåtas sjunkanämnvärt till följd av avregleringens effekter. ''avskaffar man låsningen till etttypjordbruk i och uttalar att man vidberäkningen av lönsamheten skall utgå fråntäckningsgraden.Fru talman! Täckningsgraden är skillnaden mellanintäkter och kostnader. Om jag får garanteradlönsamhet uttryckt i täckningsgrad, spelar detingen roll vilka kostnader som jag har. De personersom har uttryckt sig på detta sätt har inte ställtnågra krav på effektivitet och rationalisering. Detär fullständigt meningslöst.Jag menar att när befinner sig i en sådansituation som den vi har och manställer stora krav på alla andra näringsidkare och påenskilda individer, när arbetslösheten ökar, alltdetta som alla känner till och jag inte behöverrepetera, är det väl inte mer än rimligt att ställasamma krav på jordbruket och livsmedelsindustrini norra . Det skriver utskottet nästan inte ettdugg om i betänkandet, och det tycker jag ärmycket dåligt. Man bara avfärdar det med några fårader.Jag har dessutom sagt att det förekommer mycketfusk. Exempelvis kör man med slaktdjur långasträckor från icke stödberättigade områden för attpå ett otillbörligt sätt kunna utnyttjaNorrlandsstödet. Det har utskottet skrivit litetgrand om, och det är jag ganska nöjd med, mendäremot ingenting om den andra biten. Jag skullegärna vilja höra förklara förmig hur han hade tänkt sig att det skulle bli, medtanke på den skrivning som utskottet gör.Om jag har kvar, fru talman, skullejag vilja uttrycka min tillfredsställelse över attutskottet har skrivit så positivt med anledning avmitt motionsyrkande om utbildningen vidlantbruksskolorna.Jag anser att jordbrukarnas roll i framtidenkommer att förändras ganska kraftigt. Det betyderatt de blir mera hänvisade till att ha sidoinkomsterfrån näringsgrenar som ligger närajordbruksnäringen, t.ex. sådant som är förknippatmed turism, energi och hantverk. Jag anser attlantbruksskolorna måste fånga upp detta på ettbättre sätt än de har gjort , och jag är tacksamför att utskottet delar den uppfattningen.Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till samtligaNy demokratis reservationer.Anf. 3 ():Fru talman! Förste talaren i det här ärendet, ÅkeSelberg, berörde jordbrukets lönsamhet i norraSverige. Enligt livsmedelspolitiska beslutskall den hållas på samma nivå som 1989/90. Detförutsätter förstås att stödet räknas upp.Regeringen föreslår en oförändrad stödnivå, alltsåingen uppräkning. Socialdemokraterna kommer stödnivå som ligger drygt 70 miljoner kronoröver regeringens förslag. ligger pådet dubbla, ett belopp som närmar sig 150 miljoner.Det kravet finns också i en motion av JohnAndersson.Om man då tittar på vilka beräkningar som liggertill grund för den slutsats som ochJohn kommer till, finner man attJordbruksverket tycker att stödet bör öka medomkring , och det är väl på dennivån som den socialdemokratiska uppfattningenhamnar. Men vi bör också kompensera jordbruketför de tidigare genomförda minskningarna av detgenerella djurbidraget.EG-förhandlingarna, som gäller regionalpolitisktstöd till jordbruket, gynnas heller inte om stödet irealiteten sänks redan nu.Bollandet med ett antal miljoner hit och dit harnaturligtvis ingen större betydelse förstatsbudgeten. Däremot betyder det oerhörtmycket för jordbruket i norra . Där skiljersig min och uppfattning åt.En annan fråga som propositionen behandlar ärstatens medverkan i rådgivningen till jordbruket.Den sker till stor del genom länsstyrelsernaslantbruksenheter. Vad som föreslås är attrådgivningen skall begränsas till att omfatta sådantsom har med myndighetsutövning att göra.Produktionsteknisk, företagsekonomisk och merallmän branschmässig rådgivning bör inte ske medstatlig hjälp, sägs det i propositionen. Det ärutomordentligt svårt att dra en gräns mellanmyndighetsanknuten och ickemyndighetsanknuten rådgivning. Där kommer detatt bli avvägningar som är omöjliga att göra.Om vi tittar på hur det har fungerat och hur det kanfungera också, är det uppenbart attlantbruksenheternas geografiska spridning, godalokalkännedom och kompetens riskerar att gåförlorad. I det arbete som vi nu står inför är detsärskilt viktigt att verksamheten kan ske underoffentlig insyn och med en organisation som står frifrån kommersiella intressen. Rådgivningenskaraktär riskerar att förändras i negativ riktning.De utbildnings- och informationsinsatser somlänsstyrelserna kan göra är i de flesta fall klartsamhällsekonomiskt motiverade. Däremot är detnaturligtvis tveksamt om man kan säga att de ärlönsamma i den meningen att det kommer att finnasorganisationer och företag som vill bedriva den härverksamheten.I det fallet finns det ju likheter med vilkenutbildningsverksamhet som helst. Om det icke ärlönsamt, kommer rådgivningen icke att ske. Fråganär alltså om den är samhällsekonomiskt ellerföretagsekonomiskt lönsam. Svaret är att den inteblir lönsam för utbildningsföretag men att denskulle vara lönsam för samhället. De föreslagnaförändringarna bör således inte genomföras.Ytterligare en sak som utskottet har behandlat ärgetnäringen. En fråga i sammanhanget har att göramed sjukdomstillstånd hos getter. Vi menar att detbehövs ett CAE-program. Det berör två sjukdomarhos getter, caprin arthrit och encephalit, som yttrarsig bl.a. i en långsam förlamning hos getterna.Problemet accentueras av att smitta kan spridasockså via får.Utskottet tycker att det här är enveterinärmedicinsk fråga och att intebehöver befatta sig med den. Jag tror att det kanligga mer i detta, men eftersom jag inte själv harnågon klar uppfattning i frågan utan behöverstudera den ytterligare, avstår jag från att yrka pånågot i det här stycket.Fru talman! Givetvis står jag bakom deuppfattningar som har funnits i Vänsterpartietsmotioner, som i en del fall sammanfaller med JohnAnderssons förslag. Men jag avstår från att yrkabifall till dem och ansluter mig till desocialdemokratiska reservationerna 7 och 8.Anf. 4 (nyd) replik:Fru talman! Jag vill ställa en kort fråga till JanJennehag: Anser att jordbruket iNorrland skall leva som en verksamhet heltskyddad från de förändrade ekonomiskabetingelser som gäller för övriga landet?Anf. 5 () replik:Fru talman! Om vi menar allvar med den slogansom har varit gängse ganska länge -- Hela Sverigeskall leva! -- är det fråga om en omfördelning inomlandet av resurser, liksom vi har accepteratomfördelning av resurser mellan individer. Här ärdet fråga om ett transfereringssystem som byggerpå regionala skillnader.Svaret på fråga är ja. Jag ärberedd att låta delar av betala förverksamheter i andra delar av som annarsicke skulle finnas, eftersom det kommer attinnebära vinster för samhället som helhet.Anf. 6 (nyd) replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Betyder det, JanJennehag, att det är fullt acceptabelt att stora delarav kommer att bli som ett slags ,där man lever utan förutsättningar för ekonomisktmotiverad verksamhet och där människors tillvarohelt och hållet skall bygga på de premisser som JanJennehag har angivit?Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är raka motsatsen till ,. Låt mig ta ett exempel. Jag väljermedvetet ett exempel som inte har med jordbruketatt göra för att förtydliga den pedagogiska effekten.Flygtrafiken i anses samhällsekonomisktlönsam. Det finns få flygplatser som går med vinst.Arlanda går med vinst. Låt oss lägga ned samtligaflygplatser utom !Vi är alltså beroende av delar av verksamheten ilandet som kan gå med förlust, men som ändåmåste finnas för att systemet som helhet skall gåmed vinst. Jag anser att detta resonemang ärtillämpligt på jordbruket i norra . 8 ():Fru talman! För att anknyta litet grand till dendebatt som fördes alldeles innan jag gick upp italarstolen vill jag slå fast att jordbruket är en förSverige samhällsekonomiskt oerhört viktig näring.Men det kanske inte avspeglas i att jordbruketexporterar så enormt stora mängder produkter --även om det inte är oföraktliga kvantiteter ochdärmed inte oföraktliga mängder pengar somkommer in till landet den vägen.Jordbruket producerar en mängd varor som vi iannat fall skulle få importera, och det skulle bli enmycket stor belastning för den svenskasamhällsekonomin. Därför är jordbruket ensamhällsekonomiskt viktig näring som det finns allanledning att slå vakt om och all anledning att vårdaväl.Jordbruket har ju dessutom en rad andrabieffekter. Det håller landskapet öppet.Jordbrukarna hjälper till att värna den biologiskamångfald som vi pratar om i många olikasammanhang. Jordbruket är nödvändigt i ettregionalpolitiskt sammanhang för att vi skall kunnahålla hela levande.Vi skall ha jordbruk i hela vårt land. Det ärutgångspunkten för den politik som vi har fört, ochdet är utgångspunkten för det som står ibetänkandet och i de propositioner som låg tillgrund för de betänkanden vi behandlat tidigareunder våren.Det är viktigt att vi förbereder jordbruket på attmarschera in på en större europeisk marknad ochpå att klara konkurrensen med produkter från denmarknaden. Då är det nödvändigt att vi ser om vårthus. Då är det också nödvändigt att vi gerjordbruket och livsmedelsindustrin förutsättningarför att komma ut och känna på den marknaden, ochatt människorna på den marknad som vi vill bli delav känner till våra produkter. Det kan de inte göraom vi inte kan exportera.Därför är det oerhört viktigt att de 150 miljonerkronorna satsas på att ge svensk livsmedelsindustrimöjligheter att komma in på den europeiskamarknaden. Det föreslås i betänkandet. Det ärnödvändigt att vi beter oss som man gör på deneuropeiska marknaden.Det är ett avsteg får beslut, men detförutsågs ju faktiskt i beslutet att det skulle kunnabli nödvändigt att göra avsteg. Vi skrev där att omman i omvärlden inte beter sig på det sätt som vi dåförutsatte att man skulle göra, dvs. att man ocksådär avreglerar, måste vi vidta de åtgärder sombehövs för att svenskt jordbruk skall kunna varamed i konkurrensen.Därför är det viktigt att verksamheten kommer igång, och att stödet från samhället till jordbruketpå den här punkten kommer i gång.I den proposition vi fick föreslogs också en ändringav referenspriserna.