prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Som biståndsministern vet är detkanske framför allt de två partier sombiståndsministern och jag representerar i dennuvarande regeringen som har bidragit till att dethar skett en svängning i attityden till ochockså när det gäller biståndssamarbete.Jag vill trycka på en sak som är viktig att kommaihåg. Det katastrofbistånd som vi har gett tillEritrea , har naturligtvis varitviktigt i den svåra situation som människorna därhar befunnit sig i. Men det har naturligtvis inte pånågot sätt medverkat till att bygga upp landet efterdessa 30--umbäranden. Det som isammanhanget är viktigt att trycka på är att det intefår ske en successiv och långsam uppbyggnad avdetta biståndssamarbete i avvaktan på vad somhänder i . Vi har nämligen alldeles förmånga exempel från, som vi kommer att få höra inästa frågedebatt, Musevenis och CorasonAquinos , där omvärlden efter mångaårs förtryck har fått en regim med folkliguppbackning, men där omvärlden avvaktar för attse vad som händer. Vi kan redan i se hursnabbt folkets tilltro till en ny regim kan vika om deekonomiska problemen inte får en vändning.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:744 om ochde mänskliga rättigheternaAnf. 113 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta med anledning av presidentMusevenis senaste odemokratiska agerande iUganda.Låt mig först säga att jag välkomnar detta tillfälleatt redovisa vår syn och vårt agerande vad avsermänskliga rättigheter i Uganda.Utvecklingen i har sedanmotståndsrörelsen NRM:s maktövertagande 1986successivt gått mot ökad politisk stabilitet. Enpolitik av återuppbyggande och försoning har förtsför att läka såren efter åratal av terror ochnationellt sönderfall. erhåller ettsamfällt erkännande från bilaterala givare ochBretton-Wood-institutionerna för att ha nåttekonomisk stabilitet och för att ha liberaliserat sinekonomi. har en av mestmarknadsbaserade ekonomier.Läget vad avser mänskliga rättigheter haremellertid fortsatt varit bekymmersamt. Under detsenaste året har dock läget förbättrats. Denbedömningen görs samfällt av en rad västligagivarländer liksom av flera ugandiskaorganisationer, vilka kritiskt granskar regeringenspolitik på detta område.Missförhållanden rapporteras öppet i tidningar ilandet. Ett stort problem i detta sammanhang äralltjämt den bristande rättssäkerheten för vanligamedborgare. Regeringen har uttryckt sin vilja attstärka rättsordningen men hävdar att framstegbromsas av svaga institutioner och bristanderesurser. har, i likhet med andra givare, sagtsig vara villiga, förutsatt ugandiska åtaganden, attbistå inom detta område.Vi följer också uppmärksamt landets politiskaprocess mot demokrati i vars fokus stårförslaget till ny konstitution. Jag kan försäkra AlfWennerfors att vi i våra samtal med Ugandasregering och direkt med president vikten av att demokratiska principer styrdet politiska livet. Till sådana principer hörhållandet av offentliga möten. Det åvilarordningsmakten att tillse att sådana möten kanhållas under fredliga former.Uganda styrs av en samlingsregering i vilkenföreträdare för olika partier ingår. Partipolitiskverksamhet är emellertid inte tillåten. Frågan ompolitiska partiers verksamhet kommer attbehandlas av den folkvalda församling som skallutarbeta landets nya konstitution. Allmäna val tilldenna församling avses äga rum senare i år.Sverige har liksom andra västländer vid det nyligenavhållna givarmötet för framhållit att allaugandier måste ges tillfälle att inför dessa val frittkunna uttrycka sina åsikter och kunna samlas tillmöten. Företrädare för gjordeklart att frågan om politiska partier öppet kommeratt diskuteras inför de förestående valen och att detstår kandidater till konstitutionsförsamlingen frittatt förespråka införandet av flerpartisystem. Ävenhärvidlag kommer vi att noga följa att sådanaspelregler verkligen kommer att tillämpas.Det är min förhoppning att genom sinnärvaro och sitt bistånd skall kunna bidra till enstabil demokratisk utveckling i , inte minstgenom att på olika sätt verka för att stärkarespekten för de mänskliga rättigheterna.Anf. 114 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det nya som harinträffat är att den s.k. konstitutionskommissionenhar lagt fram ett förslag till ny författning. Den nyaförsamlingen skall väljas , och sedanskall den nya konstitutionen antas i början av 1994.Man räknar med att ha allmänt val och presidentvali slutet av 1994, och det nya parlamentet skall börjaverka från 1995.Detta är i och för sig mycket positivt. Men det somär det mycket allvarliga är ju att man avser attförbjuda all partipolitisk verksamhet fram till 1999.Det innebär också att man kommer att väljarepresentanterna i parlamentet på samma sätt somhittills, dvs. inte genom partier, utan man ställerupp med den personliga kapaciteten, som det heter.Det är så presidenten och eliten behåller makten.Detta är man kritisk emot, naturligtvis. Tvåoppositionspartier, ochDemocratic Party, utlyste ett möte iKampala. Detta förbjöds av presidenten. Hansäger att polis och militär skall stoppa det. Hansäger t.o.m. i någon tidning: Vill ni begravamänniskor, så ordna politiska möten!Jag tycker faktiskt att detta är magstarkt. Jag kaninte riktigt förstå hur vår biståndsminister kan gemig ett svar i stil med det jag har fått mot bakgrundav det som senast inträffat. Menar verkligenbiståndsministern att vi fortsättningsvis skallacceptera ett sådant handlande som Musevenivisar?Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst skall vi naturligtvisaldrig acceptera att den politiska pluralismenförtrampas, att människor inte har rätt att hållapolitiska möten. Det vet väldigt välatt jag inte är beredd att acceptera.Men det jag menar att vi måste komma ihåg när vitalar om är att ugandierna bakom sig haren historisk period som är något av det mestfamösa, något av det mest våldsmättade man kantänka sig. kommer vi ihåg. Vikommer också ihåg att det inte tog slut med honom,utan det fortsatte med Obote. Det här hänger kvari någon mån.Det är klart att det finns mycket övrigt att önskaifrån Musevenis regim. Men den samfälldabedömningen är faktiskt att trenden går åt rätt håll.Det är den bedömning som danskarna gör. Det ärden bedömning som holländarna gör. Museveni harvarit på besök i och tagits mycket väl emot iStorbritannien. Det var ett lyckat besök, anser mandär, för man ser att det går åt rätt håll.Vi skulle önska att det gick mycket snabbare, mendet är ofta så med den här typen av länder, det trorjag att och jag är överens om, får vara nöjd om man ser ett ljus i tunneln, ochdet menar vi att man gör i , trots allt.Sedan finns det i tidningarna en del förfärandekommentarer. Men inte skall vi här i Sverigesparlament bedöma och examinera utifrån lösrycktatidningscitat. Det är väl klokare att utgå från debedömningar vi får från våra egna ambassader,ifrån inhemska MR-grupper i och ifrångivarsamfundet i stort sett i dess helhet.Anf. 116 ():Fru talman! I så fall har inte biståndsministern lästde rapporter som vi har fått ifrån ambassader ute ivärlden, framför allt inte från i ,eftersom det framgår av dem att det här politiskamötet skulle hållas och att presidenten meddeladeatt det skulle förbjudas samt att man skulle användasig av militär och polis. Det tycker jag inte kanförenas med den trend som skulle gå åt rätt håll,som biståndsministern säger.På s. 2 i svaret försäkrar biståndsministern mig attvi i samtal med Museveni framhåller vikten avdemokratiska principer. Det är alldeles utmärkt.Längre ned på samma sida framgår det attgivarländerna har talat med honom och ledningen iUganda.Ändå inträffar detta. Det måste ha inträffat efterdet givarmöte som det talas om i svaret. Skall viverkligen acceptera det, utan att säga ifrån på någotsätt eller vidta någon som helst åtgärd? Det är detjag protesterar emot.Anf. 117 Statsrådet ():Herr talman! Förvisso skall vi inte stillatigandeacceptera att den här typen av fri- och rättigheterkränks. Det gör vi inte heller.Jag har sagt i mitt svar, och jag säger det igen, attdet sker tilltag i som är absolut oförenligamed vad vi håller högt när vi talar om mänskliga fri-och rättigheter och demokratisering. Men jagmenar att man trots allt kan se något positivt. Denbedömningen är jag inte ensam om. Jag gör inte ensgällande, herr talman, att jag skulle kunna göra denbedömingen särskilt grundlig. Jag får hämta minauppgifter från ambassaden i , från andra somär givare, större givare, och som ökar sinasatsningar på , exempelvis . Demenar att trenden ter sig positiv.Jag hoppas alltså, , att vi skall hakontakterna öppna och klara. Vi skall tala om vadvi anser om fortsättningsvis, men detkommer att gå åt rätt håll.Anf. 118 ():Herr talman! Vi kommer inte mycket längre medden här diskussionen. Jag beklagar att jag har fåttett så passivt svar. Jag menar med andra ord att dettydligen inte hjälper med de här samtalen somvästländerna och för med ledningen iUganda. Det är det jag menar. Därför måste vi gånågra snäpp längre, för att få dem att förstå att detär allvar och att vi inte kan bedrivabiståndssamarbete med ett land som har enpresident som uppträder på det här sättet.Anf. 119 Statsrådet ():Herr talman! Det är och enskribent i som gång på gångfixerar sig vid utvecklingen i och somtydligen inte som övriga bedömare vill se att detsker en ljusning.Jag säger igen att vi med kraft och emfas skallpåtala det som icke är acceptabelt. Vi är överensom vad som inte är acceptabelt. Men vi skallsamtidigt vara så pass öppna, tycker jag, att vi vågartillstå att förbättringar har skett och att det finns envilja till förbättringar. Man skall också förstå att detkan finnas en rädsla bland de styrande i Kampalaför vad som kan inträffa. Man minns ju sin historia.Anf. 120 ():Herr talman! Efter den här debatten skall det intepå något sätt framgå att jag inte observerar det somär ljust i utvecklingen. Det finns mycket av det sombiståndsministern har framhållit som jag kanunderstryka. Men så länge sådana saker inträffarsom de som skedde menar jag att vimåste vidta åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:734 omslåttermyrarc1 > Anf. 121 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! har frågat statsrådetBo Lundgren om vilka initiativ han är beredd attvidta för att undanröja den gamla otidsenligabestämmelsen om skattlagda slåttermyrar.Frågan synes syfta på vissa fastighetsrättsligafrågor. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågan.Någon särskild bestämmelse om skattlagdaslåttermyrar finns inte. måste medsin fråga om slåttermyrar avse vissa markskiftensom förekommer på olika håll i landet, t.ex.Jämtlands och slåtterängar ochDalarnas myrslogar. Ägande- eller nyttjanderättentill dessa markskiften utgör sådana civilrättsligarättigheter som inte kan upphävas utan vidare. Menden lagstiftning som finns ger möjlighet attgenom fastighetsreglering sammanlägga sådanamarkområden med intilliggande fastigheter. Därdet råder osäkerhet om gränsernas sträckning kanman också genomföra fastighetsbestämning. Jaganser därför att det inte finns skäl att från min sidavidta någon åtgärd.Då , som framställt frågan, anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav förste vice talmannen att delta i överläggningen i stället förfrågeställaren.Anf. 122 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret i StinaEliassons frånvaro. Det är alltid litet kompliceratnär man får ta över frågor som man inte har settbakgrundsmaterialet till.Jag har själv varit invecklad i en lång historia somgäller ströängar i . De kan väl jämförasmed slåttermyrar. De var också skattlagda ochfanns utspridda över stora områden. avvittringen försökte man att frigörafastigheterna från ströängarna. Det har man intelyckats med. Det är stora juridiska problemfortfarande. Det fanns en utredning som lade framett förslag till regeringen . Men man har intelyckats att göra något mer av den.Det finns olika intressen i den här typen avägandeförhållanden. Å ena sidan de som villbehålla sina slåttermyrar för att det kan finnasförutsättningar för jakttillstånd och fisketillfällen ioch med att man har ett ägande i sådana trakter attdet ger de möjligheterna. Å andra sidan finns detpersoner som har slåttermyrar insprängda i sinfastighet och önskar frigöra fastigheten från detintrång som man kanske tycker sig uppleva. Detkostar rätt mycket för en enskild att begära ensådan fastighetsbestämning, och det kan kanskefinnas skäl att från regeringens sida se över dessaförhållanden. Dessa frågor har tidigare legat inomJordbruksdepartementets område, men när detgäller fastighetsförhållandena är detJustitiedepartementet som skall svara föröversynen.Det är möjligt att , om hon hade tagitemot svaret, hade kunnat ge en bättre förklaring avförhållandena i än vad jag, som kommerfrån , kan göra. Jag antar attförhållandena är desamma på båda håll. Detta ärett ganska komplicerat problem, som en särskildförening har intresserat sig för.c1 > Anf. 123 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! Ströängarna är speciella förlappmarken och hör ihop med avvittringarna. Detär ett problem för sig, inte direkt jämförbart medmyrslogarna och slåtterängarna, som har tagits uppi fråga.Riksdagen har när det gäller ströängarna gettregeringen till känna att det behöver göras enöversyn för att få till stånd en slutgiltig reglering avmarkskiftena. Inom Jordbruksdepartementetplanerar man nu en departementspromemoria medförslag till hur detta skall genomföras.Vad däremot gäller myrslogarna och slåtterängarnafår vi falla tillbaka på de allmänna reglerna omfastighetsbildning. Det är med enfastighetsreglering som de här problemen skallkunna klaras.Såvitt jag förstår är detta i , som jag harutgått från att speciellt har tänkt på,inte något stort problem. Men det är klart att detfortfarande för den enskilde fastighetsägaren kanvara ett problem. Det är ju fastighetsägarna somsvarar för kostnaderna för en fastighetsreglering,men om det anses att samhället har nytta avförrättningen kan ersättningen för denna i viss månnedsättas. Det finns alltså möjlighet till vissreducering av kostnaderna.Anf. 124 ():Herr talman! Jag tackar för detta förtydligande. Jaghar förstått att slåttermyrarna är en speciell frågaför . Var landsända har sitt speciella sättatt lösa problem.Det är bra att det här getts besked om attfastighetsägarna själva får se till attfastighetsbildningen görs, förhoppningsvis påsådant sätt att alla blir nöjda, och att samhället, omdet anser sig ha nytta av förrättningen, kan bidra tillde kostnader som uppstår. Med detta får vi varanöjda för dagen och hoppas att problemen löser sig.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:735 om myndighetsskadeståndsansvarc1 > Anf. 125 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! har redogjort för ett falldär ett företag har fått en firma registrerad hosPatent- och registreringsverket men registreringensedan har upphävts av domstol. haruppgett att företaget har drabbats av merarbete ochkostnader till följd av det inträffade men attanspråk på ersättning har avslagits. Mot bakgrundav detta har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta så att enskilda personer ochföretag kan få ersättning för skada som åsamkatsgenom bristfällig handläggning av ärenden.Inledningsvis vill jag nämna något om vad somgäller vid registrering av en näringsidkares firma,dvs. den benämning under vilken verksamhetenskall bedrivas. Firman registreras hos Patent- ochregistreringsverket. skallPatentverket göra en granskning. Ett av syftenamed granskningen är att firmor som innehållernågot som är ägnat att uppfattas som någon annanssläktnamn eller som kan förväxlas med någonannan näringsidkares släktnamn inte skallregistreras. Den granskning som görskall naturligtvis utföras med noggrannhet, och jagvågar påstå att så också sker. Granskningeninnefattar emellertid bedömningsfrågor, och mankan därför i de enskilda fallen ha olika uppfattningom en firma hade bort registreras eller inte.Patentverkets granskning ger inte heller någonfullständig garanti mot att en registrerad firmasenare upphävs. Firmalagen innehåller nämligenregler som innebär att en allmän domstol kanupphäva en firmaregistrering därför att den fåranses ha gjorts i strid mot firmalagen. Att en allmändomstol då gör en annan bedömning än den somPatentverket har gjort betyder inte nödvändigtvisatt handläggning har varit bristfälligeller felaktig.Som jag nämnde skall granskningutföras noggrant. Sker inte det, kan staten bliskadeståndsskyldig enligt de allmänna reglerna i 3kap. 2 § skadeståndslagen om fel eller försummelsevid myndighetsutövning. Det finns också fall därPatentverkets handläggning av en ansökan omfirmaregistrering har bedömts som bristfällig ochdärför föranlett skadeståndsansvar för staten. Isådana fall har företagaren fått ersättning för demerkostnader som den felaktiga registreringen harförorsakat.Jag kan naturligtvis inte uttala mig om det fall somGöte har tagit upp. Men jag konstaterar attdet redan finns regler som kan ge rätt till ersättningi sådana situationer som avser medsin fråga.Jag vill tillägga att dessa regler ärunder utredning. Kommittén om det allmännasskadeståndsansvar skall lägga fram sittbetänkande. Därefter finns det anledning attåterkomma till frågan om de nuvarande reglernabehöver ändras.Anf. 126 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret påfrågan. Orsaken till att jag ställt frågan är två fallhemma i . I det ena ansökte man om registrering av ett företag undernamnet . därefter fickman ett positivt svar. Firman var registrerad, ochman trodde givetvis att allting var stämmer en person företaget för attdet använder ett namn som är lika denna personsfamiljenamn. Det blir tingssak, och målet prövassåväl i tingsrätten som i hovrätten. Företaget blirdömt att dels betala skadestånd, dels byta namnetpå firman.Detta medför givetvis utomordentligt storaproblem för företaget i fråga. Det skall registreranytt namn och skaffa sig ny logotype, nya stämplaroch skyltar, redovisa nytt namn till myndigheterosv. Värst av allt är att vän av ordning, kunder ochandra, ställer sig frågan: Varför måste företagetomregistrera sitt namn? Är man vid konkursensrand och håller på med dessa konstigheter av denanledningen? Till på köpet ser man att företagetfigurerar i tingsrätt och hovrätt.Detta innebär givetvis utomordentligt stort men förföretaget i fråga. Jag anser att det är alldelesorimligt att det skall vara på det här sättet.Också ett annat företag i har hamnat iprecis denna situation och förlorat mycket pengar:Silva Futura AB, som registrerades 1985 men 1987blev stämt därför att man ansåg att företaget intehade rätt till namnet.Jag måste fråga statsrådet: det inte fullständigtorimligt att ett företag skall hamna på deanklagades bänk därför att det använder ett namnvilket man har fått registrerat och därmed tror sigha full rätt att använda? Måste man inte i störreutsträckning lägga ned ett granskningsarbete frånPatent- och registreringsverkets sida innan man gerklartecken i en sådan här fråga?c1 > Anf. 127 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! Som jag sade i svaret har en firma intenågon komplett garanti för att granskningen isamband med registreringen är fullständig.Patentverket har tillgång till aktiebolagsregistret,till varumärkesregistret och till en förteckning överefternamn som bärs av personer i . I övrigtförutsätts det naturligtvis ta hänsyn till kändahinder som man konstaterar mera tillfälligt elleruppmärksammar på något annat sätt.Men i granskningen ingår, som jag sade, också enbedömning. Det står i firmalagen att man skallbedöma om firman innehåller något som är ägnatatt uppfattas som någon annans släktnamn.Det är naturligtvis mycket bekymmersamt för ettföretag att råka ut för någonting sådant här. Jag kanbara återigen hänvisa till att Patent- ochregistreringsverkets granskning inte innebär någonfullständig garanti.Om har gjort fel,dvs. det har varit fråga om en felaktighandläggning, kan det medföraskadeståndsskyldighet. Det finns exempel närskadeståndsskyldighet har ansetts föreligga, t.ex.när registreringsmyndigheten har underlåtit attgranska sina register eller där det har framstått klartatt en äldre kolliderande rättighet har funnits. Dethar också givits ersättning vid en uppenbarfelbedömning eller om det har varit fråga om klaraavsteg från praxis.Justitiekanslern har prövat flera ärendenav det slaget. förekom det sju ärenden avden typen. I fyra av dessa fall beslutade JK omskadestånd -- i två fall med helt bifall till det yrkadebeloppet.Anf. 128 ():Herr talman! Det är en fullständig omöjlighet förett företag, statsrådet , att veta om man kanlita på Patent- och registreringsverkets bedömningeller inte.Låt mig peka på fallet i . i tingsrätten men dömdes i hovrätten.Hovrätten konstaterade att det förelåg en brist igranskningen redan när Patent- ochregistreringsverket fattade sitt beslut. Menföretaget får ändå inte någon ersättning.Jag drar slutsatsen att ersättningsreglerna inte ärtillräckligt generösa. Får företagen besked frånPatent- och registreringsverket att de inte kan varahelt säkra på att firmanamnet är skyddat i och medatt företaget har registrerats inom ramen för dennamyndighets verksamhet? Jag anser att företagen iså fall måste få den informationen. Men även omföretagen skulle få den informationen måste detändå sättas klarare gränser mellan å ena sidan detenskilda företagets ansvar och å andra sidanmyndighetens ansvar.c1 > Anf. 129 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! Jag kan inte svara på om Patent- ochregistreringsverket ger information om huruvidadet kan ges garantier eller inte till det företag somansöker om att registrera firmanamnet. Men jagkan föreställa mig att företaget får vissaupplysningar.Jag har redogjort för vad som gäller i fråga omersättningsmöjligheter. Jag tycker att vi haranledning att avvakta utredningen om detallmännas skadeståndsansvar. Där skall just sådanaproblem ses över, och man skall försöka klargöragränserna för det allmännas skadeståndsansvar isådana situationer.Anf. 130 ():Herr talman! Jag tycker att min fråga har kommitväldigt lägligt då det nu finns en arbetandeutredning. Jag tackar statsrådet för det beskedet.Jag vädjar till statsrådet att se till att frågorna klarasut i samband med att departementet gör enbedömning av utredningsresultatet. Det måsteändå vara orimligt att som i dessa två fall enbedömning görs i rätten att företagen inte skall fånågon ersättning.Vi ställer stora krav på enskilda och företagare omde brister gentemot samhället. Vi måste också frånsamhällets sida, lagstiftarens sida, dvs. riksdagensoch regeringens sida, vara mycket klara i de beskedvi lämnar till företag och andra. I det här fallet ärdet de små företagen som drabbas. Jag hoppasverkligen att statsrådet ser till att frågorna ut.Med den erfarenhet vi har är ersättningsreglernainte rimliga. Det måste bli klarare regler och bättreinformation till företagen.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:738 om ersättningfrån för skada på fordonc1 > Anf. 131 Statsrådet c2 > (-):c0 > Herr talman! har beskrivit ett fall därflera fordon har skadats på grund av en grop i envägbana och där har meddelat attersättning inte betalas ut. Mot bakgrund av dettahar frågat kommunikationsministernvilka åtgärder denne är beredd att vidta för attändra reglerna om ersättning för skada beroende påvägbanans brister.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Som väl vet kan jag inte uttala migom ett enskilt fall. Men jag vill framhålla att densom råkar ut för en skada av detta slag naturligtvisinte behöver nöja sig med det besked somVägverket lämnar i egenskap av part. Denskadelidande kan gå vidare och få sin sak prövad idomstol. Så tycks inte ha skett i det här fallet.Jag kan inte se att någon åtgärd från min ellerregeringens sida är påkallad.Anf. 132 ():Herr talman! Jag vill börja med att fråga statsrådetom även den här principen kommer att tas upp avsamma kommitté som skall bedöma myndighetersansvar.