prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Det ärför närvarande omöjligt.Precis som justitieministern gör i åretsbudgetproposition när det gäller ändringarna inäringsrätten, kan man konstatera att det faktumatt vi har en så omfattande ekonomisk brottslighetberor på de regleringssystem och det extremt högaskattetryck som vi socialdemokratisktstyre har fått. Mycket av den här brottsligheten,som vi har haft problem med, kanförhoppningsvis självdö om företagen får sådanavillkor att de kan klara sig utan att behöva fiffla.Lars-Erik visade vänligheten att besvaramin fråga. Jag skulle vilja kontra med en fråga.Socialdemokraterna tänker sig alltså sex friståendeekorotlar, utspridda i landet, med central ledning,men med folket kvar lokalt i alla län. Hur skall nimed en sådan organisation kunna åstadkomma detfasta samarbete mellan poliser och åklagare som niefterlyser? Dessa arbetsteam, som i och för sig äveni mina öron låter mycket tilltalande att ha, kan välinte fungera om de sitter på olika ställen.Tredje vice talmannen anmälde att Lars-ErikLövdén anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 90 (nyd)replik:Herr talman! Jag förstår att inte hardet lätt i den här fyrpartigruppen i utskottet. Detblev en kompromiss när det gäller befogenheternaför tulltjänstemän. Sättet att glida undan frågan ochi vanlig ordning hänvisa till pågående utredningarnär argumenten tryter är bara att beklaga. Det ärockså beklagligt att inte förmår att fåde andra partierna att förstå att man på intet visäventyrar rättssäkerheten genom att getulltjänstemännen de befogenheter som efterlyses imotionen. Detta sagt med tanke på debefogenheter som tulltjänstemännen redan har.Anf. 91 ()replik:Herr talman! Jag misstror inte allstulltjänstemännens förmåga på det här området.Tvärtom tror jag att den möjlighet som efterlyser skulle vara alldeles utmärkt. Jaghoppas och tror att jag också sade i mitthuvudanförande att jag väldigt gärna skulle ha velatyrka bifall till den moderata motionen. Det somemellertid avhåller mig från att göra det är att jaganser att beredningsunderlaget är fördåligt.Men utredning pågår, och den här regeringen harfaktiskt inte gjort sig känd för att dra ärenden ilångbänk. Jag är övertygad om att det här arbetetkommer att vara klart relativt snart, så att bådeKarl och jag kan känna oss nöjda påden punkten.Anf. 92 (nyd)replik:Herr talman! En viss långbänk blir det säkerligen.Jag kan nämligen inte se någon större skillnadmellan de befogenheter som tulltjänstemännenenligt varusmugglingslagen och rättegångsbalkenhar. De har rätt att gripa misstänkta, att ta dem tillförhör, att utföra husrannsakan, osv.Jag skall inte ytterligare förlänga detta replikskifte.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag vill bara uttala mintillfredsställelse över att det nu blir en översyn avskattebrottslagstiftningen och påpeka attdet inte enbart är på det området som det behövsen översyn. Det behövs även en översyn av civil-närings- exekutions- och strafflagstiftningen. Detär alltså mer översynsarbete som snabbt måstekomma till stånd.Jag reagerar verkligen på . Det är otroligt naivt, med tanke på denverksamhet med tvättning av pengar ochskalbolagsaffärer som förekommer, om man troratt den ekonomiska brottsligheten kommer attsjälvdö med exempelvis sänkta skatter. Det ärmoralen hos den enskilde och insynsmöjligheten iverksamheten som det även fortsättningsviskommer att handla om, exempelvis attinsynsmöjligheten när det gäller MBL-lagen intetas bort.Anf. 94 ()replik:Herr talman! Jag är inte så naiv, ,att jag tror att den ekonomiska brottslighetenkommer att självdö. När vi talade om olikaändringar inom näringsrättens område, sade jag attdet finns anledning att tro att en förändradlagstiftning, andra regler, ett annat skattetryck, kanbidra till att lösa en del av de problem som vi har.Anf. 95 ():Herr talman! Det har sagts mycket här omekonomisk brottslighet. Men den pinsamma bristenpå insikt om sitt partis del i utvecklingen, som visar med sitt inlägg, ger mig skäl attfortsätta på detta tema.Med ekonomisk brottslighet har det allmäntmenats intellektuell vinningsbrottslighet inomaffärslivet, exempelvis bedrägeri, förskingring,trolöshet mot huvudman och liknandemanschettbrottslighet. bI takt med det ökandeskattetrycket fokuseradesintresset på den ökande skattebrottsligheten, ochekobrottslighet blev nästan identiskt som begreppmed skattebrott.Kommissionen mot ekonomisk brottslighet, dens.k. , tillsattes , och den avsatte en mängdförslag för att motverka ekonomisk brottslighet.Många förslag väckte häftig kritik i den allmännadebatten, och få av kommissionens förslag ledde tilllagstiftning. De förslag som trots allt genomfördesfick mycket litet genomslag i det praktiskarättslivet.Mot slutet av 80-talet var samhällets särskildaaktiviteter mot ekonomisk brottslighet så gott somobefintliga. Anledningen härtill torde ha varit attlagstiftningen inte var förankrad i det allmännarättsmedvetandet, utan mer uppfattades som riktadmot alla och envar, till stöd för en orättfärdig, elleri varje fall orimlig, skattepolitik.Under 80-talet har i , kanske som en följdav karaktären av det ekonomiska livet och särskiltdess internationalisering, en ny typ av brottslighetfått fotfäste. Denna karakteriseras av organisation,kontinuitet, förslagenhet samt att den rörbetydande värden. Brottsligheten omfattar intebara skatte- och avgiftsbrott, utan även allmännabrott som förskingring, bedrägeri och konkursbrottmed inslag av våldsbrott och andraintegritetskränkande brott till upprätthållande aven irreguljär rättsordning. Brottsligheten skullekunna beskrivas som vinningsbrottslighet iaffärsverksamhet vars effekter hotar detekonomiska livet på ett sådant sätt att inte baraenstaka individers intressen berörs.Genom denna brottslighet åderlåts samhälletsresurser på ,konkurrensförhållandena snedvrids, irreguljäraförmögenhetsöverföringar kommer till stånd, ochytterst går den demokratiska kontrollen över storadelar av samhället om intet.Det fria demokratiska samhället måste bygga på enfri marknadsekonomi, som ett dominerandeelement. En fri marknadsekonomi förutsätter attaktörerna har bestämda spelregler att hålla sig till.Genom monopol, karteller och andrakonkurrensbegränsande fenomen elimineras denfria marknaden. Så blir också fallet genomekonomisk brottslighet som snedvriderprisbildningen och kostnader för arbetskraft m.m.Den ekonomiska brottsligheten undergräver ocksåmöjligheten för en fri fackföreningsrörelse attverka på ett för arbetstagarna bra sätt.Utöver de skador som har angetts, gäller att devärden som kristdemokratin står för inte kanhävdas i ett samhälle där de kulturbärandeelementens inflytande marginaliseras. Samhälletbrutaliseras, och den kulturella utarmningenpåskyndas.Kampen mot ekobrottsligheten bör föras utefter trelinjer: för det första lagstiftningsvägen, för detandra organisatoriskt och för det tredjekriminalpolitiskt.Lagstiftningsvägen måste man gå för att erhållaklara och entydiga regler, som är lätta att tillämpa.Oklar lagstiftning leder till att oönskade beteendeninte går att beivra.Kristdemokraten har under denallmänna motionstiden väckt en motion, Ju202,med ett förslag om samarbete mellan myndigheteroch att det skulle finnas en central myndighet fördetta. Just nu pågår emellertid verksamhet för atteffektivisera organisationen, inom både polis,åklagar- och domstolsväsendet när det gäller denorganisatoriska sidan. Vi hörde det på hearingen,som citerades här och som finns som bilaga tillbetänkandet.Om de åtgärder som är under utredning ellerunder uppbyggnad inte ger önskat resultat, börallvarligt övervägas att inrätta en central myndighetdirekt under regeringen, underJustitiedepartementet, som samordnar ochverkställer det offentligas aktiviteter iekobrottssammanhang.Det har visat sig att det, för att man skall kunnauppnå bra resultat inom de här områdena, krävssamordning mellan flera olika myndigheter, särskiltpolis- och åklagarmyndigheterna, men även andra,som kronofogdemyndigheten, skattemyndighetenoch Tullen. Därutöver krävs också särskildainsatser från olika delar av näringslivet, såsomauktoriserade revisorer, konkursförvaltare,handelskamrar och andra aktörer. Den fullasamordningseffekten torde inte infinna sig medmindre än att ett organisatoriskt samgåendekommer till stånd. Detta står alltså i motionen.Organisationen torde också vara erforderlig för atttillskapa de nödvändiga incitament som erfordrasför att aktivera de personer som är verksammainom organisationen för att få fram resultat.Personerna i fråga måste ha särskild utbildning,rekryteras på ett annorlunda sätt och dessutomlöpande erhålla sådana arbetsbetingelser attnödvändiga incitament erhålls för att stanna kvarinom organisationen. Detta kan också gälla denorganisation som just nu finns och som försökeruppnå ett bättre samarbete utan en centralmyndighet. Verksamheten är nämligenutomordentligt beroende av kontinuerliga,tålmodiga och kvalificerade insatser.Slutligen bör en eventuell central myndighetbemyndigas att vid särskilt svåra och kompliceradeekobrottmål anlita privatpraktiserandeprocessadvokater att utföra åtalet vid allmändomstol. Det måste erkännas att det alltid är svårtatt inom offentlig verksamhet attrahera de främstakrafterna inom olika verksamheter.Ekobrottsbekämpningen är naturligtvis i stortbehov av ekonomiska resurser, men ett blinttillflöde av resurser behöver inte nödvändigtvisleda till positiva resultat. Dessa måste användas påett sådant sätt att hela organisationen vitaliseras.Ibland kan en smärre omorganisation räcka. Vi vetatt det pågår stora omändringar inom dessaverksamheter.Det tredje området som jag nämnde som behöverförändras är kriminalpolisens åtgärder, men detskulle leda för långt att ta upp även detta i detaljhär.Som jag tidigare sade, har åtgärder för attsamordna insatserna redan påbörjats. Därför, herrtalman, yrkar jag nu bifall till utskottetshemställan. Jag kommer med intresse att följa detarbete som kommer att göras framdeles.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag vill först säga till innehållet i kds-motionen Ju202 av HolgerGustafsson ligger nära det förslag till organisatorisklösning för ekobrottsbekämpande somSocialdemokraterna förordar. Jag hälsar med visstillfredsställelse att -- även om honinte nu är beredd att tillstyrka desocialdemokratiska reservationerna i dettaavseende -- säger att det kan finnas anledning attöverväga en sådan organisation, om inte denuvarande åtgärderna visar sig vara tillräckliga. Idet avseendet tycker jag alltså att det låg någotpositivt i hennes anförande.Kds pratar mycket om etik och moral, och LiisaRulander sade att det krävs tre åtgärder:lagstiftning, en organisation som fungerar ochkriminalpolitiska åtgärder. hörde vi ju avChristel att regeringen inte är bereddatt sätta in en enda krona till iekobrottsbekämpningen, därför att man ansåg siginte ha ekonomiska medel till det. Hur menar att vi skall kunna få en effektivekobrottsbekämpning om vi inte är beredda attsatsa resurser? Jag vill gärna ha ett svar på denfrågan.Jag vill också ha svar på samma frågeställning somjag riktade till omlagstiftningen: Hur kan det komma sig attregeringspartierna vill urholka arbetsrätten, som isin förlängning innebär större möjligheter föroseriösa näringsidkare att verka? Hur kan detkomma sig att regeringspartierna har avskaffatskatteflyktsklausulen? Hur kan det komma sig attregeringspartierna uppenbarligen planerar attockså urholka eller t.o.m. ta bort bevissäkrings-och betalningssäkringslagstiftningen, som skulleinnebära att skattemyndigheterna får betydandesvårigheter att bedriva sitt arbete? Hur kan detkomma sig att regeringspartierna inte vill införa enansvarsgenombrottsregel iaktiebolagslagstiftningen och på det viset förebyggaen del av den grova ekonomiska brottsligheten?Liisa Rulander efterlyste lagstiftningsåtgärder. Eralagstiftningsåtgärder tycks göra det lättare förekobrottslingarna att verka.Anf. 97 () replik:Herr talman! Det har sagts mycket som är bra påmånga olika områden, , men dethandlar till syvende och sist om pengar. Där är vikanske oense.Jag måste säga att jag fortfarande tycker, medutgångspunkt i det jag har sagt, att det som vi harproblem med lika gärna kunde ha åtgärdats avden förra regeringen som av den här regeringen,om den socialdemokratiska regeringen hade haftmera pengar eller idéer att tillgå. finns det idéer,bl.a. om omorganisation, som kanske inte behöverinnebära stora kostnadsökningar. Jag kan inteheller se att Socialdemokraterna har så mycketpengar som de vill satsa på detta.Det här med etik och moral är ju viktigt att kommaihåg. Jag är en mycket dålig taktiker, och jag tyckeratt vi skall vara ärliga mot varandra på det sättet attvi säger att det finns mycket idéer men att vi inte harresurser att anvisa till varandras förslag; vi har bararesurser till de förslag vi själva har ställt.Det krävs faktiskt ganska mycket tålamod attgenomföra olika insatser. Jag ser det just som enfråga om tålamod att låta den process pågå som justnu pågår. Vi har under hearingen hört att det ärmycket som pågår. Både och jaghar själva styrelseposter som gör att vi har mycketgod insikt i vad också gör förbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Jag menar att det är viktigt att vi avvaktareffekterna av det innan vi tar till nya drastiskaåtgärder och försöker satsa nya pengar på det.Frågan om att urholka arbetsrätten tycker jag intehör till vårt bord här . Jag skulle annars hamycket att säga om vad de påståendena innebär.Jag tycker att det vore trevligare att ta upp det vikan göra och det vi inte kan göra tillsammans. Jagtror att det är oerhört viktigt att vi tillsammans påett positivt sätt stöttar den här verksamheten och iförsta hand försöker att hitta samarbetslösningaroch samförståndslösningar, så att vi kommerframåt, om så bara ett litet steg i taget; bättre detän inget alls.Anf. 98 () replik:Herr talman! skall jag göra någonting som ärovanligt i politiken, nämligen erkänna ett misstagsom den socialdemokratiska regeringen begick.Misstaget bestod i att tillåta en fri resursanvändningav polisresurserna på det lokala planet. Det var viöverens om här i , men det var densocialdemokratiska regeringen som lade framförslaget om den fria resursanvändningen. Detledde till att man lokaltomfördelade resurser från ekobrottsbekämpningentill andra typer av brottsbekämpning. Det är enviktig förklaring till att vi har hamnat i enbekymmersam situation. Vi är alla medansvarigatill det, och jag vill gärna ta på mig den del avansvaret som vilar på oss socialdemokrater och densocialdemokratiska regeringen på den punkten.Sedan till resurserna. Jag tror att vi ser det litetgalet när vi resonerar om resursinsatser. Varjekrona som satsas på ekobrottsbekämpning germångdubbelt tillbaka i form av ökadeskatteintäkter till samhället. Det finns detberäkningar på, utförda på olika håll.Riksskatteverket har gjort vissa beräkningar, ochpolisens ekorotel på i Stockholmhar gjort vissa beräkningar.Jag tror att om regeringspartierna hade gått med påde socialdemokratiska förslagen att nu satsaytterligare påekobrottsbekämpningen hade det visat sig vara enoerhört lönsam investering från statsfinansiellsynpunkt. Vi hade fått tillbaka miljarder i ökadeskatteintäkter genom de ökade insatserna. Det ärdärför som jag tycker att det är underligt attregeringen nu bestämt avvisar förslag omytterligare medel till ekobrottsbekämpningen.Sedan vill jag bara kommentera frågan omarbetsrätten igen. Tar man bort fackets vetorätt närdet gäller entreprenader kommer naturligtvis deoseriösa företagarnas möjligheter att verka att blibetydligt större. Förändrar manarbetstagarbegreppet kommer det också att ökautrymmet för oseriös företagsamhet, och detstämmer väl ganska dåligt med kds prat om etik ochmoral?Anf. 99 () replik:Herr talman! Det hedrar verkligen Lars-ErikLövdén att han tar på sig att misstag gjorts. Dettycker jag att man mycket oftare skulle kunna görai vissa sammanhang för att lättare kunna uppnå ettsamförstånd. Enligt vad jag förstår är vi överens ommålen: Vi vill alla bekämpa ekobrottsligheten; detär bara medlen vi har litet olika synpunkter på.Anf. 100 ():Herr talman! fick riksdagenJustitieombudsmännens ämbetsberättelse.Eftersom det är motionsrätt till den passade jag påatt väcka en motion. Men av någon anledningöverlämnades min motion till justitieutskottet, ochså fastnade den där. Därför fanns min motion intemed när skulle behandla JO:s berättelse.I stället ingår den i dagens betänkande, ompolisväsendet. Personligen tycker jag att den härhanteringen är något märklig.Min motion handlar om personalkontroll. Sedanlång tid har det funnits stark kritik mot hurpersonalkontrollen tillämpas i vårt land. DennisTöllborg har skrivit en doktorsavhandling i ämnet.Den ledde till att tog uppämnet för granskning.Folkpartiet var ett av de partier som kritiserade detsätt som personalkontrollen fungerar på -- inteminst gäller det kommunikationsprincipen, dvs.rätten för den som kontrolleras att få ta del av deuppgifter som gäller honom själv. Det är viktigt attundanröja sådana misstankar om att en personutgör en säkerhetsrisk som bottnar i ettmissförstånd eller som grundas på uppgifter somsaknar relevans för den aktuella tjänsten.JO har granskat ett uppmärksammat ärende,nämligen tillsättningen av tjänsten somförsvarsministerns chaufför. I berättelsen kan manläsa: ''Den myndighet som företar personalkontrollskall självständigt pröva betydelsen av uppgift somhar inhämtats från polisregister och därvid beaktaarten av den verksamhet som ankommer påinnehavare av den berörda tjänsten, myndighetensegen kännedom om den som uppgiften avser ochövriga omständigheter. ''Vidare anför JO: ''Nyss nämnda regelverkmedger -- självfallet -- inte att beslut syftande till attbereda infiltrationsskydd grundas påhänsynstagande till hudfärg eller liknande.Rimligen kan inte heller en myndighet självständigtpröva uppgifter som är hemliga för myndigheten. ''Det här konstaterandet från JO:s sida visar påbristerna i nuvarande bestämmelser.Den kritik som fördes fram leddetill att en utredning tillsattes, den s.k. . Kommittén presenterade sitt förslag försnart . Förslaget gick ut på remiss ochbehandlades mycket välvilligt. Därför är detobegripligt varför den socialdemokratiskaregeringen inte lade fram en proposition när manhade fått in remissvaren. har förslaget legat ibyrålådan också hos den nuvarande regeringen.Justitieutskottet avstyrker min hemställan att geregeringen i uppdrag att lägga fram ettförslag till ny lag om personalkontroll medhänvisning till att ärendet bereds i regeringen. I gårhade jag tillfälle att i en frågedebatt här i kammarendiskutera just personalkontroll medjustitieministern. Hon meddelade då att detkommer ett förslag . Jag hoppasverkligen att det blir fallet. Jag kommer att fortsättaatt bevaka den här frågan.Anf. 101 ():Herr talman! Jag skall tala om en motion som jaghar skrivit tillsammans med ochCharlotte och som gäller kvinnligapolisers villkor. Jag har motionerat 1987, 1990 ochnu . har jag från utskottetfått ett mer positivt svar. Man avser att närmarefölja frågan.Alltsedan kvinnor fick bli poliser har motståndetfrån överordnade och kolleger varit stort. Det finnsen rad -- uttalade eller outtalade -- myter om vadsom kännetecknar en bra polis. Manliga poliseranför att de kvinnliga kollegerna är för svaga fysiskteller att de är för korta till växten, osv. Jargongenkan ibland vara både rå och grov. Kvinnor somförsöker ändra på detta blir betraktade somgnällspikar.Samtidigt vill man gärna ha kvinnor med sig närman gör ingripande i hem och familj. Vidfamiljebråk eller våld mot barn ingriper kvinnoroftast på ett annat sätt än män -- smidigare, kanskeömsintare. Först när inget annat hjälper tenderaräven kvinnor att använda -- psykiskt eller fysiskt --våld med den teknik de har lärt sig. Detta visar kan vara bra polis på olika sätt.JämO utarbetade en rad förslagtill åtgärder efter en undersökning som man gjordeom vilka problem som möter en kvinna som brytermark på ett tidigare helt manligt område.Man lade fram förslag till åtgärder för Tullen,Polisen och kriminalvården som borde vidtas för attåstadkomma en större förståelse för mäns ochkvinnors olika sätt att fungera. Vissa åtgärder harvidtagits för Polisens räkning, men långt ifrån alla.Rikspolisstyrelsen har inte ens ansett det varamödan värt att göra en kravanalys beträffandepolisyrket som sådant. En sådan analys skullesäkert göra det lättare för de kvinnor som villutbilda sig till poliser. förändrar kanskeen sådan kravanalys bilden av vad som krävs för skall kunna bli polis och av vad som krävs aven person för att denna skall vara en bra polis.Under de som har gått sedan man börjademed utbildning av kvinnliga poliser har drygt 2 300kvinnor utbildats, enligt den senaste statistik somjag kunnat få tag i. Av dessa drygt 2 000 kvinnor harendast 12 avancerat till poliskommissarier. Drygt400 har avancerat till polisinspektörer. Totalt är det24 % av de kvinnliga poliserna som har befordratspå något sätt, medan av männenbefordrats. Det här visar en rapport somutarbetades /92.Till detta kommer det intryck som man får vidläsningen av en katalog utgiven /93 avPolishögskolan. I katalogen finns en förteckningöver vidareutbildningsinsatser. Här finns det 145erbjudanden. Merparten av dessa gäller datorer,ekonomisk brottslighet, trafikövervakning, dettamed att föra polishundar, fysisk träning,motorcyklar, brandutredningar, yttre spaning,sprängteknik och användning av tjänstepistol.Endast 3 av dessa 145 erbjudanden handlar om huren polis bör uppträda gentemot misshandlade barn.Vidare finns det bara ett erbjudande om hur mansom polis kan bidra till ökad respekt för mänskligarättigheter i samhället.Ingenting sägs om hur man tar hand om överfallnakvinnor eller om samtalsmetodik, etik,intervjumetodik eller mänskliga reaktioner efter enkatastrof -- dvs. sådant som ger kunskaper sompoliser i dagens samhälle också behöver.Efter att ha fått detta sagt måste jag återigenframhålla att jag är glad över att utskottet nuuttryckligen säger att man skall följa utvecklingen.Jag skulle verkligen uppskatta en bekräftelse frånLars-Erik eller från majoritetensföreträdare om att man avser att ta detta på allvaroch att man med sin skrivning menar att det är justde här problemen som man vill följa upp. Dessutomvill jag få bekräftat att vi har insikten gemensamtatt både manliga och kvinnliga värderingar ocherfarenheter måste tas till vara för att det skall gåatt åstadkomma en bra polisorganisation.Anf. 102 ():Herr talman! Jag instämmer i mycket av det somMargitta sade i sitt anförande.Visserligen är jag ny i justitieutskottet. Jag är inteens ordinarie ledamot, men jag tror ändå att jagvågar garantera att utskottsmajoriteten verkligenmenar allvar med vad man skrivit.Från början var skrivningen inte riktigt den som nuföreligger. Men efter diskussioner i den borgerligagruppen lade vi bl.a. till detta om att vi noga skullefölja frågan. Jag tror att föratt vi verkligen står för det som sägs i betänkandet.Anf. 103 (nyd):Herr talman! Till vill jag säga attjag började vid Polisen ungefär dåde stora kullarna med kvinnliga poliser antogs.Vidare har jag varit med vid rekrytering av mångakvinnliga poliser.Jag ansluter mig till vad här anför.Problemet för kvinnor är alltså att de blirdiskriminerade när det gäller vitsordsgivningen.Det har uppmärksammats på många sätt. Däremottycker jag nog att kvinnor numera accepteras imycket större utsträckning än som var fallet ibörjan av 70-talet när de kom med i dessasammanhang. Men detta är alltså ett problem, ochmånga av mina kvinnliga kolleger har uttryckt oro.Om jag kan bidra till att utskottet ser över dessafrågor, skall jag verkligen göra mitt bästa. SomChristel sade har ett enigt utskott sagtatt de här frågorna skall tas upp.Anf. 104 ():Herr talman! Jag är naturligtvis mycket glad överatt det finns kompetens och erfarenhet i utskottetoch att man bekräftar att det är svårt för kvinnligapoliser.