prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — De ges skydd, åtminstone tillfälligt,enligt den rekommendation som FN:sflyktingkommissarie har givit länderna i Europa.Jag är säker på att vi kommer att fåmånga diskussioner och utvärderingar av hur EG,och FN har misslyckats med att medgemensamma åtaganden förhindra det värsta somhar hänt. Men huvudansvaret ligger naturligtvis påde stridande parterna när det gäller att nu få tillstånd en fred i . Inte minst serberna harett stort ansvar för att kriget fortsätter medden brutalitet som kriget har.Under senare tid har i den allmänna debattenefterlysts ett större engagemang från det svenskafolket. Det har visat sig svårt att samla in pengar tillhumanitär hjälp i området. Det har märkts ganskafå och sporadiska protester mot det som händer iJugoslavien. Jämförelser har gjorts med andratidigare konfliktområden och övergrepp motmänniskor. Rent allmänt gör man bedömningen attfolk har svårt att engagera sig i denna fråga.Jag skrev själv en artikel för några månader sedanefter det att jag hade besökt . Jag beskrevgrymheterna där nere. Jag efterlyste just ettengagemang och ett stöd för de drabbade iJugoslavien. Den artikeln refuserades.Nu kan man notera att framför allt kvinnor menockså män engagerar sig för de skändade kvinnornai Bosnien. Det är naturligtvis alldeles utmärkt. Detfinns all anledning att kraftfullt fördöma ochgivetvis även beivra krigsförbrytelser samt stödjade drabbade människorna, kvinnorna och derasfamiljer samt män som har suttit i olika fångläger,och ge dem hjälp, då i första hand på platser inärområdet.Det säger sig självt -- och många talare har i dagredan varit inne på det -- att flyktingpolitiken mednödvändighet måste bedrivas internationellt. Varjeland för sig kan inte lösa dessa problem. Därför ärdet väldigt viktigt att vi har en gemensam strävanatt skaffa oss en samordnad flyktingpolitik iEuropa, självklart på grundmen därutöver på den grund som den europeiskahumanistiska traditionen ger oss. Det är ocksånödvändigt att vi träffar ett slags europeisköverenskommelse eller konvention om gemensamtansvarstagande i massflyktssituationer.Jag har tidigare i denna talarstolredovisat de olika engagemang, framstötar ochaktiviteter i skilda internationella sammanhangsom mycket aktivt driver och -- det vill jagsäga -- också drev under den tidigaresocialdemokratiska regeringen. Vid denemigrationspolitiska konferensen i inomkort kommer vi att ta nya initiativ inom ESK:s ramför att få till stånd någon form av gemensamöverenskommelse beträffandemassflyktssituationer.Maud Björnemalm sade att flyktingsituationen ärsvårbegriplig. Ja, det som är svårbegripligt ärnaturligtvis den ondska som gör att människortvingas på flykt från sina hemländer. Vad som ocksåär svårbegripligt är den fattigdom och det eländevärlden runt som gör att människor söker sig tillbättre förhållanden. De flyktingrörelserna låter siginte struktureras eller planeras i förväg. De innebärpåfrestningar på många andra länder. Deasylsökande som vi har fått motta i underde har inneburit påfrestningar härhemma.Jag har mångar gånger tidigare från denna talarstoloch i andra sammanhang uppmärksammat ochäven tackat personal för deinsatser som den gjorde. Personalen klarade avpåfrestningarna framför allt under förra sommarenpå ett efter omständigheterna mycket bra sätt.Personalen skaffade fram tak över huvudet, matoch försörjning över huvud taget under några kortamånader för en medelstor svensk stad.Situationen i vår omvärld är svåröverblickbar.Osäkerheten här hemma är naturlig och förståelig,eftersom situationen i vår omvärld är så turbulentoch, skulle jag vilja tillägga, så ond.Om man studerar det totala antalet flyktingarvärlden runt, finner man att har tagit emotrelativt få. Till har kommit en liten rännil.Samtidigt anser jag att vi inte skall nedvärdera depåfrestningar som det innebär för vårt samhälle attta emot de flyktingar som har kommit hit.Vi måste emellertid ha ett perspektiv på tillvaronockså i vårt land. Vi arbetar internationellt för attförebygga konflikter. Vi arbetar internationellt föratt ge skydd och humanitär hjälp i närområden. Viarbetar internationellt för att nå gemensammaöverenskommelser. Vi ger här i skydd åtmänniskor som ändå söker sig hit. Vi försöker attförbättra och förbilliga mottagningssystemet.Maud Björnemalm berörde tillströmningen avasylsökande och tog uppvisumfrågan. Hon sade att verket hade krävt att detskulle införas visum . I självaverket var det verkets generaldirektör som skrev ettbrev till regeringen och trodde att FN:s beslut omsanktioner emot automatiskt skulleinnebära att olika avtal förföll. Så var nu inte fallet.Den bedömningen gjordes naturligtvis framför alltav skrev till regeringen i slutet av junimånad. I den skrivelsen, som var nästan identiskmed generaldirektörens tidigare skrivelse, fannsdet inget tal om att införa visum. Några av deledamöter som är här närvarande i kammaren ärledamöter av . Dekommer efteråt och börjar tala omvisum, men de gjorde det inte då.Invandrarverket har självt avgjort frågan omverkställighetsstopp. Det infördes under hösten1991 och hävdes successivt i de olika delarna avJugoslavien. Regeringen har aldrig varit inblandadi de bedömningarna, utan de har gjorts avInvandrarverket. Att jag säger detta innebär ingenanklagelse mot utan bara enformell upplysning.I lägger vi stor vikt vid vad FN:sflyktingkommissarie anser om olikakonfliktområden. kom enbedömning från flyktingkommissarien, som sadeatt inte alla som söker sig från Kosovo kan betraktasig såsom flyktingar men att man skall betraktasituationen med stor försiktighet. Man vädjarfortfarande om åtminstone tillfälligt skydd i länderrunt om i Europa.Under ett månadsmöte medgeneraldirektören för ochgeneraldirektören för frågadejag, mot bakgrund av UNHCR:s nya signaler, vadInvandrarverket gjorde för bedömning.Samma fråga ställde jag , där samtliga partier i dennakammare är representerade. Invandrarverketredovisade då sin bedömning och sitt försvar förvarför man tillämpade ett fortsattverkställighetsstopp visavi Kosovo.Den signal som efterfrågades från Invandrarverketsgeneraldirektör hade naturligtvis kunnat innefattaatt självt hade börjat fatta beslutom de personer som hade sökt sig från Kosovo.Den 7 juli, alltså efter det att jag hade ställt minafrågor, meddelade att manövervägde att häva verkställighetsstoppet förKosovo. upphävde man de föreskriftersom gällde verkställighetsstoppet. Så småningomunder hösten kom beslutsfattandet i gång. Så sentsom gjorde självtbedömningen att man kunde fatta beslut i ungefärhälften av ärendena om asylsökande från Kosovo.Jag skulle vilja påstå att det är ganska inkonsekventatt hävda att man inte kan fatta beslut om depersoner från Kosovo som befinner sig i ,därför att man är så osäker om situationen i Kosovooch därför att man är osäker om hur människornabehandlas där, som man kräver attvisumtvång skall införas.Bakgrunden till att regeringen så småningomfattade beslut om visumtvång visavi helaRestjugoslavien, inte bara Kosovo, hade sin grundi FN:s beslut att inte betrakta somsuccessorstat till det , dvs. att maninte automatiskt tog över alla avtal, rättigheter ochskyldigheter från den gamla staten har velat göra denna ganska omfattandebeskrivning av vad som hände ,därför att den ger en bakgrund som visar att deberäkningar om att vi onödigtvis skulle ha betalatpengar för förläggningsplatser och annat inte håller.När det sedan gäller inlägg omUtlänningsnämnden och dess personal, kommerregeringen att fatta beslut omkompletteringspropositionen. Enligt den kommerUtlänningsnämnden att ges samtliga de resursersom man behöver för att under nästa budgetårbehålla den personal som man har.Det har varit diskussion om den samladeflyktingkvoten. Det intressanta måste väl ändå varaatt man kan hjälpa så många människor som det ärmöjligt. Med en flexiblare uppläggning av kvotenkommer fler människor att hjälpas än vad som ärfallet i dag.Det har talats om att UNHCR anser att det är braatt man har en flyktingkvot. Det är helt riktigt.Samtidigt skall det noteras att är ett av defå länder som har en organiserad invandring via enflyktingkvot och har haft det mycket länge, vilketFN:s flyktingkommissarie har uppskattat.Detta ger alltså möjlighet till en flexiblareanvändning. Om hela kvoten skulle användas föröverföring av flyktingar till , är vårbedömning i att det omfattar1 840 personer, vilket skall jämföras med den kvotpå 2 000 personer som vi har . Men i helasystemet ligger ju att man med en flexiblareanvändning skall kunna skicka pengar utanförlandet för att hjälpa flyktingar. I samråd medUNHCR kommer fler än 2 000 personer att kunnahjälpas. Jag uppfattar att det har varit ett mycketsamlat krav från inte minst denna kammare, därman säger att det är bättre att använda pengarnadär de ger störst effekt.Jag välkomnar också utskottets uttalande om attregeringen vid behov kan återkomma tillriksdagen.Berith frågade vem det är som har ansvarför att följs upp. Mitt svar påden frågan är att alla myndigheter har det. Detfinns ingen myndighet som är övergripande denandra när det gäller att hävda, försvara ochupprätthålla barnkonventionen.Berith frågade också omförtroendeläkarna kan få ingå i den storaparlamentariska utredningen om invandrings- ochflyktingpolitiken. Det står naturligtvis utredningenfritt att ta upp den frågan. Direktiven vad avserflyktingpolitiken och invandringspolitiken ärmycket öppet skrivna för att ge möjlighet ochtillfälle för parlamenterikerna och för de politiskapartierna, men också för andra intressenter iflykting- och invandringspolitiken, att nu föra enöppen debatt och att försöka komma till en samlingom vår gemensamma flykting- ochinvandringspolitik.Gustaf von tog upp frågorna om bosniernasom nu söker sig hit. har ju lämnatöver ett antal ärenden för att få vägledning om hurman skall hantera situationen. Vi behandlar just nudessa frågor i , och det är minavsikt att försöka få ett gemensamtbeslut i regeringen om vilken praxis som vi skalltillämpa när det gäller bosnierna.Herr talman! Jag beklagar att jag har överskriditmin anmälda taletid ganska mycket.Till sist vill jag emellertid säga att det nu är dags attvi får en ordentlig genomlysning och även enomprövning av framför allt invandringspolitiken.Vi har haft gamla riktlinjer som har samlatriksdagens partier och denna kammare undermånga år. Men vi står delvis inför en ny situation,därför att det är delvis andra typer av människorsom kommer till vårt land, ofta med sämreutbildning än vad tidigare grupper har haft. Vi kanalla notera hur det ser ut på arbetsmarknaden i dagoch att invandrarna drabbas hårdare än andra.Jag är mycket orolig för att vi för framtidenkommer att få en marginalisering, en risk för attstora grupper av människor aldrig kommer attkomma in i samhällsgemenskapen, att de aldrigkommer att få möjlighet att få ett arbete ochdärmed också försörja sig själva och då också få densjälvrespekt som det innebär att kunna klara sigsjälv och inte behöva lita till samhället i alla möjligaolika situationer.Jag är alldeles övertygad om att det i dettasammanhang behövs många krafttag, inte minst närdet gäller det som någon har varit inne på, nämligenatt lära sig det svenska språket ordentligt. Det ärnaturligtvis en stor och viktig uppgift förutredningen att nu kunna göra avvägningen mellanen kraftfull integration i det svenska samhället ochrespekten för kulturella särarter. Historien och dennuvarande situationen har ändå lärt oss att om manförtrycker minoriteter, får man ett elände. Justdenna kombination av integration och respekt förminoriteter är en huvuduppgift för denparlamentariska utredningen.Anf. 62 ()replik:Herr talman! När det gäller visumtvånget tror jagfaktiskt att det var på det sättet att verketsgeneraldirektör, som vi hade enflyktingpolitisk debatt här i kammaren i slutet avmaj eller , krävde attregeringen skulle införa visumtvång. Den härfrågan var också uppe till diskussion här ikammaren. svarade då att hon intevar beredd att medverka till att visumtvånginfördes.Den här frågan diskuterades sedan på styrelsensmöte. Jag är ledamot av styrelse.Generaldirektören hade en rad krav på regeringenom åtgärder, vilka styrelsen också ställde sigbakom. Men vi har aldrig fått något svar på denskrivelsen från regeringen.Jag förstår att inte var villig attmedverka till att införa ett visumtvång. Alla somhar varit med i debatten vet vilkeninställning har haft till att införavisumtvång. Jag föstår också att det visumtvångsom sedan infördes var ett beslut undergalgen för en folkpartistisk invandrarminister.Frågan om anslaget för personal iUtlänningsnämnden är mycket märklig. Riksdagenskall alltså avslå förslaget om de 20 miljonersom behövs. Sedan skall förslaget bifallas ,för då kommer regeringen att i sinkompletteringsproposition föreslå attUtlänningsnämnden får de 20 miljonerna. Jagtycker att det är litet konstigt.Visst ställer vi upp på flexibla insatser när det gällerflyktingkvoten. Det har jag sagt tidigare. Men detskulle finnas mycket större resurser för de härinsatserna om man bibehöll den nuvarande kvotenpå 2 000 personer.Anf. 63 Kulturminister ():Herr talman! Det var som vi hade endebatt här i . Det var i samband med attUNHCR:s flyktingkommissarie var här i Sverige.Det jag sade då var att det inte var aktuellt ''nu'' attinföra visum.Det är alldeles riktigt att vi i ärangelägna om att vi inte skall använda visumtvångsom ett flyktingpolitiskt medel. vill jagredovisa en artikel som inte har varit särskiltuppmärksammad, men som ochjag skrev . Där säger vi att vimåste agera internationellt så att vi får ettgemensamt ansvarstagande, men att inteensamt eller tillsammans med några få andra staterkan ta på sig ansvaret för den värstaflyktingsituationen i . kan iett sådant läge tvingas till åtgärder, t.ex. visering,som vi av principiella och humanitära skäl helst villslippa. Om detta råder inga delade meningar iregeringen, även om ordvalet kan vara litet olikahos olika statsråd.Invandrarverkets styrelse skrev sitt brev, helt rätt.Men där tog man inte upp visumfrågan. Det mansade i brevet var att regeringen skulle försökamedverka till att skapa fred i . Man sadeatt man ville ha ett ökat internationellt och svensktstöd i närområdet, vilket vi redan hade initierat. Vihade också medverkat till att den storaGenèvekonferensen skulle komma till stånd i slutetav juli månad. Därutöver, och det var det mestsubstantiella, sade man att man ville tillämpakrigslagstiftningen för att ställa fastigheter tillförfogande i kommunerna.På detta har vi svarat dels att en utredning ser påsaken, dels att detta rör grundlagsregleraderättigheter och att regeringen inte utan en grundligutredning kunde gå till med sådanaförslag.I övrigt har breven från besvaratsmed att regeringen har föreslagit tilläggsresurser avolika slag.När det gäller och desspersonal säger att man i dagskall avslå ett förslag och att regeringen sedankommer tillbaka med samma förslag. Det var intenödvändigt för Socialdemokraterna att motionera iden här frågan. Regeringen har redan sagt ibudgetpropositionen att vi avser att kommatillbaka. Alla vet, jag har sagt det i denna kammaremånga gånger, att ochInvandrarverket får de resurser som de över huvudtaget kan administrera när det gäller att anställapersonal för att beta av ärenden och köer. Detta vetockså Socialdemokraterna. Därför var det ettonödigt motionerande.Anf. 64 ()replik:Herr talman! Vilka motioner vi anser nödvändigatycker jag att vi själva kan få bestämma. Det tyckerinte jag att behöver lägga sig i.Faktum är att själv säger att honanser att behöver denpersonalkapacitet den har. Det kostar ca 70miljoner, men nämnden får ändå inte mer än 50miljoner. Men säger att manåterkommer senare.Jag har mycket svårt att förstå varför man skallåterkomma . Varför skall man låtapersonalen sväva i ovisshet om den skall få stannakvar på sitt jobb eller inte? Det kostar också pengaratt rekrytera och utbilda personal. Arbetsbrist ärett skäl för att avskeda personal, om man hadefunnit att personalen var överflödig. Men det hartydligen inte regeringen gjort, eftersom man nu ikompletteringspropositionen anslår de här 20miljonerna.Jag känner inte alls igen beskrivningen av det brevfrån som för. Men jag har inte brevet här, så jag kaninte bemöta på de punkterna. Detkanske jag kan få återkomma till vid ett annattillfälle.Anf. 65 Kulturminister ():Herr talman! Jag skall naturligtvis inte alls läggamig i vilka motioner som Socialdemokraternaväcker. Normalt kan jag inte heller lägga mig i hurutskottet behandlar motionerna. Det ärutskottsledamöterna som gör det.Min utgångspunkt var att över byråkratin i att man har väckt enmotion som avslås och att det sedan kommer ettnytt förslag. Min upplysning var då att regeringenredan i budgetpropositionen har aviserat att manskall återkomma om det behövs.Utgångspunkten är naturligtvis att göra enbedömning av om personalen behövs eller inte. Detberor på de ärendebalanser som finns hosUtlänningsnämnden. Den bedömning vi har gjorttillsammans med är att denhär personalen behövs. Då borde man väl varanöjd. 66 (nyd) replik:Herr talman! Kulturministern tog i sitt anförandeupp ordet rännil. Jag undrar vad svenska folket harför uppfattning om just ordet rännil. Rännil är välknappast korrekt ord för att ange vad som verkligenhände. Regeringens inaktivitet kostade i vart fallomkring 5 miljarder. Rännilen var alltså ganskadyr. Inte ens rännilen hade uppstått om vi hadeinfört visering litet snabbare.Hur många människor var det som kom tillSverige? var det ungefär 90 000människor. Man kan jämföra den siffran med19 000, som avser , och Finlandgemensamt. Jag är naturligtvis medveten om att detfinns länder som har tagit emot väldigt många flermänniskor. Närmast är som har tagit emot600 000--700 000 människor. och Ungernhar också tagit emot väldigt många. Men iförhållande till vår folkmängd tror jag att Sverigeligger i topp tillsammans med Ungern.Att kalla detta för en rännil kan man kanske göra iförhållande till det antal människor som kommit tillKroatien. Men jag tycker inte att det är riktigtjämförbart, eftersom konflikten ligger alldeles inpåKroatien. Jag tror inte att svenska folket skulle görasamma ordval som kulturministern, att det var enrännil som kom till Sverige.Anf. 67 Kulturminister ():Herr talman! Jag tog upp ett mycket brettinternationellt perspektiv. Man kan möjligenbeklaga att vi håller oss till det europeiskanärområdet. Vi har talat mycket litet om alla deandra flyktinghärdarna som finns runt om på vårjord. Tiotals miljoner människor tvingas attleva utanför sina länder under odrägligaförhållanden, i flyktingläger där man inte ens kanförsörja människorna med mat.Men låt oss inte ta det breda perspektivet. LarsMoquist kanske inte hänger med riktigt så långt. Vikan förflytta oss till där tre och en halvmiljoner människor befinner sig på flykt från sinahem. Även i detta perspektiv menar jag att 60 000--70 000 människor inte är särskilt många.Jag vill poängtera detta mycket kraftfullt. Det ärviktigt att göra detta. I ljuset av detta är det trotsallt inte är särskilt många av alla de flyktingar somfinns i som kommit till . Men det harinneburit påfrestningar för det svenska samhället.Det har kostat pengar.De människor som har varit berörda och somadministrerat detta har haft en mycket hårdarbetsuppgift som i många avseenden inneburitpåfrestningar. borde vi kunna vara gladaöver att vi i har denna möjlighet att bemötaenskilda människor på ett värdigt sätt och att kunnage dem skydd när de söker sig undan de vidrighetersom många av talarna här mycket målande harbeskrivit.Vi borde vara stolta över att vi kan göra dennainsats för mänskligheten. Jag är övertygad om att vikommer att få många diskussioner och mångahistoriska belysningar över detta skede i europeiskhistoria, lika väl som vi fick det om hur man iEuropa behandlade judarna ochunder det andra världskriget.Anf. 68 (nyd) replik:Herr talman! Jag skall inte förlänga diskussionen.Kulturministern erkänner ju här att den situationsom uppstått har varit och är ganska påfrestande förden svenska asylhanteringen och det svenskaasylsystemet.Jag tycker att det är ganska onödigt att använda ettså provocerade uttryck som ordet rännil. i ettglobalt perspektiv kanske det inte är så storamänniskoskaror som har kommit till . Meni förhållande till de omflyttningar som skett och denflyktingsituation som vi har i är det mångamänniskor som har kommit till . Det ärdärför olyckligt att använda ett sådant ord somrännil.Anf. 69 Kulturminister ():Herr talman! Jag är glad över att nusjälv ägnar sig åt den relativitetsdiskussion som jagtog upp. säger att det i ett globaltperspektiv kanske inte är så många som har kommittill . Därmed torde vi egentligen varaöverens i grundfrågan.Anf. 70 () replik:Herr talman! Orsaken till att jag ställde frågan omvem som har det yttersta ansvaret för det skydd sombarnkonventionen skall ge utsatta barn är densituation som vi läst om i tidningarna under densenaste tiden.Jag har också läst ett referat från en intervju medUtlänningsnämndens ordförande där han fickfrågan om hur nämnden i sina bedömningar toghänsyn till . Man fick då svaretatt nämnden egentligen inte tog någon hänsyn allseftersom den arbetade under svensk lag, ochbarnkonventionen var inte inkorporerad i svensklag. Här behövs tydligen en mycket storutbildningsinsats för olika myndigheter och derasbeslutsfattare för att det skall bli ordentlig klarhet idenna fråga.Jag tycker att det statsrådet sade låter bra. Jaguppfattade att ministern är positiv till att frågan omförtroendeläkarsystemet tas upp av utredningen.Vänsterpartiet kommer naturligtvis att ta initiativtill att man skall titta på detta.Jag vill i detta sammanhang nämna en intressantutbildning för vissa läkare som jag har läst om ochsom man har inrättat i för s.k. high-risk-doctors. Det är läkare som i sitt arbete löper enhögre risk att ställas inför situationer som stridermot läkarnas yrkesetik. Förtroendeläkarna iSverige har ju fått en en del kritik. Blotta detfaktum att de är avlönade och anställda avInvandrarverket försätter dem i ensådan sits.Anf. 71 Kulturminister ():Herr talman! Vi har i valt att svara upp motbarnkonventionen genom att ändra våra lagar så attde står i överensstämmelse med barnkonventionen.FN gjorde en utvärdering av hur har följtupp . Jag tror att den ägde rum ijanuari månad . När det gällde flyktingpolitikenfanns det inga anmärkningar alls utöver frågan omhur vi tar barn i förvar. och jag hardär en gemensam uppfattning om hur densituationen egentligen borde hanteras. Därutöverfanns det inga anmärkningar mot Sverige.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag har inte krävt attbarnkonventionen skall inkorporeras i svensk rätt.Däremot är det helt uppenbart att det inom olikamyndigheter och bland olika beslutsfattare ochpersoner som arbetar med barn inom kommuner,landsting och i statliga verk skulle behövas enordentlig utbildningsinsats när det gäller vadbarnkonventionen säger och vad Sverigesåtaganden innebär.Jag hoppas att resultatet blir positivt när Sverigenästa gång skall redovisa hur vi har följtbarnkonventionen också när det gällerflyktingmottagning. Då krävs nästan att man fattarandra beslut när det gäller de barn som den senastetiden har varit aktuella i debatten i tidningarna.Anf. 73 ():Herr talman! Jag vill instämma med dem som redanhar sagt att vi mycket mer borde ha diskuteratsjälva invandrarpolitiken. Vi borde ha sagt såmycket mer om de alarmerandearbetslöshetssiffrorna för utländska medborgareoch invandrarpolitikens roll i ett samhälle därklyftorna ökar. De flesta av de nyanländainvandrarna hamnar på den sidan av klyftan där demest utsatta befinner sig.Jag delar oro över att vi kan få enmarginalisering av denna grupp. Vi får det A-lag avgamla svenskar och det B-lag av nyanländainvandrare som vi har varit så rädda förinom invandrarpolitiken.