prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen har kämpat för i detinternationella miljöarbetet och lagt fast som grundför det svenska miljöarbetet. Det innebär att enbartmisstanken om risk för hälsa och miljö ochkunskapen om att det finns ersättningsmaterial ärnog för att man skall ingripa. Jag tycker att detta ärlika viktigt när det gäller människors hälsa som närdet gäller industriutsläpp.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1993/94:145 omsjukförsäkringenAnf. 253 Statsrådet ():Herr talman! har frågatsocialministern vad den avsocialförsäkringsutskottet begärda redovisningenav effekterna av kompensationsnivån isjukförsäkringen utvisar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på den frågan.Arne har ställt frågan med anledning av attsocialförsäkringsutskottet i samband med attutskottet behandlade frågan om att införakompensationsnivån underströk atteffekterna av den nya nivån noga skulle följas uppoch utvärderas. tycker efteren rundringning hos försäkringskassorna och efteratt ha tagit del av tidningsartiklar i ämnet att manredan nu kan få en klar bild av situationen.I samband med överläggningarna mellanregeringen och Socialdemokratena hösten 1992,bl.a. i syfte att minska utgifterna försjukförsäkringen, träffades en överenskommelseom att införa en karensdag och attkompensationsnivån sjukskrivningskulle vara 70 %.Beslutet om att sänka sjukpenningsnivån till 70 %efter ett års sjukskrivning fick sin slutligautformning i och med att den 7 juni 1993fattade beslut om att vissa grupper efter ansökanskulle kunna beviljas även efter ett årssjukskrivning. I regleringsbrevet för budgetåret1993/94, som beslutades av regeringen några dagarsenare, fick i uppdrag attredovisa effekter och resultat av olikaregelförändringar inom sjukförsäkringen, bl.a.införandet av en karensdag ochsänkta ersättningsnivåer i år.För att en uppföljning eller utvärdering av nyaregler skall bli meningsfull bör det gå en viss tidmellan införandet av reglerna och utvärderingen avdem. Även om det redan nu kan skönjas vissatendenser är det min uppfattning att det harförflutit alltför för att en meningsfullutvärdering skall kunna ske.Anf. 254 (nyd):Herr talman! Jag får tacka statsrådet får denredovisning som han har gjort. Detta var väl intedet svar som jag hade hoppats på att få.Det här gäller en mycket känslig grupp avmänniskor som redan före sänkningen till 70 %hade det mycket besvärligt.När utskottet tillstyrkte det här förslagetunderströk vi att det var mycket angeläget attregeringen noga följde upp effekterna och sedangjorde en utvärdering. Det har överlämnats enprotestlista med ca 10 000 namn.Nu har det gått av den härettårsperioden. har alltså halva tiden gått.Om regeringen verkligen har följt utskottetsuppmaning att noga följa detta borde man kunnaskönja tendenser.Denna sänkning skulle inbespara 1,2 miljarder. Dåborde man åtminstone ha uppnått 500miljoner.Har det skett någon förskjutning så till vida att mani stället för att tillämpa 70-procentsnivån tar utförtidspension? Har försäkringskassorna vidkäntsökade administrationskostnader? Något annat somär ganska intressant att veta är hur detta med skulle besöka en läkare minst en gång imånaden har fungerat i praktiken, speciellt och juli.Anf. 255 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det finns en delmissuppfattningar från sida om denhär reformen. Om i utskottet, ellerpå annat sätt, har fått den uppfattningen att mangenom en sänkning av ersättningsnivån till påett år skulle spara 1,2 miljarder är det en gigantiskmissuppfattning. Det är bra att jag får möjlighet atti denna diskussion rätta till den missuppfattningen.De 1,2 miljarderna sammanhänger medförändringarna när det gäller såväl införandet av80-procentsnivån som införandet av 70-procentsnivån. Om man skulle ange ett belopp fören 70-procentsnivå jämfört med en 80-procentsnivåär det min bedömning att det, bortsett från om detfinns undantagsregler, kan handla om ca 300miljoner kronor. Om man inför undantagsreglerinnebär det förstås en minskning av motsvarandeslag. Svaret på frågan om de ekonomiskakonsekvenserna blir förstås helt annorlunda omman har felaktiga verklighetsbild avvad beslutet handlade om än om man har en merkorrekt bild.Man kan alltid diskutera hur snabbt en utvärderingkan genomföras. Rätt räknat har den nuvarande70-procentsnivån, som tillkom efter övervägandenmed Socialdemokraterna , varit i krafti fyra och en halv månad. Att det skulle finnas enfärdig utvärdering av en sådan förändring eftersåpass tror jag är mycket begärt, omriksdagen önskar sig ett gott underlag för sinaställningstaganden.Det tillkännagivande som gjordes från utskottetssida vidarebefordrades , tre dagarsenare, till har detta uppdrag ochkommer förstås som vanligt att fullfölja det på ettbra sätt. Sedan får vi alla, såväl i regering och iriksdag som i den allmänna debatten, ett bättreunderlag för att kunna ha en uppfattning om dettaär en bra reform eller inte.Herr talman! Eftersom frågan är uppe till debatt förandra gången ber jag att få anmäla attregeringen och jag personligen bedrev en långkampanj för att man skulle införa två karensdagaroch på det viset få en lösning som drabbadekorttidssjukskrivna.Anf. 256 (nyd):Herr talman! Även om nu detta belopp relaterat tilljust den här punkten var felaktigt innebär det docken viss form av besparing. Det är väl detta som göratt det hela är så känsligt. Utskottet ansåg nämligenatt denna sänkning inte skulle ge någon besparing.Det är därför som jag måste återkomma till detta.De andra frågorna bör man ju inom den nästan femmånader gångna perioden kunna svara på. I varjefall bör man kunna svara på frågan om det har skettnågon förskjutning mot förtidspensionering. Vi serju att förtidspensioneringarna på ett skrämmandesätt har ökat. Hur har försäkringskassornareagerat? Har de fått ökadeadministirationskostnader?Och sedan det intressanta: Hur harenmånadsgränsen fungerat i praktiken, specielltjuni/juli? Man måste efter nästan halva tiden ändåkunna göra någon bedömning. Är det ett realistiskteller inte realistiskt förslag som man har kommitmed, speciellt med tanke på att vi bad att man nogaskulle följa saken?Anf. 257 Statsrådet ():Herr talman! Folkpensionerna är en stor och viktigfråga. Till skillnad från andra länder har Sverigetillämpat en möjlighet till mycket långasjukskrivningar. Människor har kunnat varasjukskrivna ända upp till i det svenskasystemet. Ambitionen är att kunna komma ifråndetta i stor utsträckning. Det är svårt att på kort tidavgöra vad som är resultatet av kassornas uppdragatt se över de långa sjukskrivningarna, som i vissafall givetvis leder till förtidspensioneringar, samtdet som har att göra med denna bestämmelse, somhar varit i kraft 4,5 månader.En annan iakttagelse som har kunnat göras underdenna korta tid är att det inkommit relativt fåansökningar om att få tillgång till 80-procentsnivån.Antalet läkarbesök har jag inteefterforskat.Anf. 258 (nyd):Herr talman! Jag måste återkomma till detta noga följer upp saker och ting. När åtminstonehalva perioden har gått för det känsliga klientel somdrabbas av detta, borde man göra någon form avutvärdering. Jag ömmar verkligen för dessamänniskor. Regeringen borde sätta till alla klutarför att se efter om något är fel och i så fall justeradet.Anf. 259 Statsrådet ():Herr talman! Jag har möjligen uttryckt mig oklart,men efter det fattade sitt beslutsåg regeringen till att fickdetta uppdrag. Verket kommer att redovisauppdraget så fort som över huvud taget är möjligt.Jag delar uppfattningen att det rörsig om människor som har stora problem. Om inteannat är de sjuka, eftersom de är sjukskrivna merän en ettårsperiod. Det beslut som fattades omsanering av sjukförsäkringens finanser -- någontingsom jag har för mig att parti mångagånger har pläderat för -- innebar inte fullt ut detsom jag hade önskat, nämligen införande av tvåkarensdagar och ett inbesparande av negativaekonomiska effekter för de långtidssjukskrivna,utan det blev en regel mer liknande den som ArneJanssons parti pläderade för våren 1992.Anf. 260 (nyd):Herr talman! Jag försöker hålla mig till frågan ochinte till vad vi har pläderat för i andra sammanhang.Statsrådet nämner att verket har fått i uppdrag attgöra en utvärdering och återkomma så fort sommöjligt. Utskottet ansåg att utvärderingen varmycket akut. Då undrar jag: Vad innebär ''så fortsom möjligt'' ?Anf. 261 Statsrådet ():Herr talman! Jag har full förståelse för att ArneJansson inte vill diskutera sitt partis agerande idenna fråga.Utskottet självt har skrivit att ''det är angeläget atteffekterna av nivåsänkningen till noga följsupp och möjligt utvärderas''. Precis denformuleringen har jag vidarebefordrat tillRiksförsäkringsverket.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på frågorna 1993/94:154 och 159 omförtidspension m.m.Anf. 262 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar vidtaga åtgärder för attundersöka om fusk förekommer genom''försäljning'' av intyg till förtidspension. ClausZaar har frågat mig vilka åtgärder socialministernpå kort sikt ämnar vidtaga för att komma till rättamed systemfelen i förtidspensioneringen.Kenneth har ställt frågan med anledning avde senaste dagarnas information om fusk från demsom utfärdar läkarintyg för förtidspension. ClausZaar är oroad över den kraftiga ökningen av antaletförtidspensionärer och de metoder som använts avvissa enskilda för att erhålla förtidspension.Eftersom frågorna rör samma sak, har jag valt attbesvara dem i ett sammanhang.Låt mig först klargöra att de förhållanden sombeskrivits i media om hur läkare utfärdar utlåtandeför förtidspension till fullt arbetsföra personer,vilka i sin tur använder utlåtandena för attorättmätigt skaffa sig förtidspension, är fullständigtoacceptabla. På den punkten utgår jag från attfrågeställaren och jag är helt överens.Den kraftiga ökningen av antaletförtidspensionärer föranledderegeringen att i budgetpropositionen avviseraen översyn av de ekonomiska villkoren förförtidspensionärer. Arbetet med denna översynpågår inom Socialdepartementet.Riksdagen biföll den 10 i denna månadsocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU2 om bidragsfusk m.m. I dettabetänkande har utskottet föreslagit etttillkännagivande med innebörd att regeringenskyndsamt bör låta göra en kartläggning av i vilkenomfattning det förekommer fusk med förmåner ochbidrag av social karaktär samt att regeringen börredovisa resultatet av kartläggningen för riksdagenoch, beroende på vad kartläggningen utvisar,föreslå åtgärder för att komma till rätta med ettbidragsfusk.Regeringen kommer att se till attomfattningen av bidragsfusket kartläggs. I detsammanhanget kommer naturligen de avfrågeställarna berörda problemen att behandlas.Anf. 263 ():Herr talman! Jag framför mitt tack till statsrådetKönberg. Naturligtvis är vi överens enligtstatsrådets utsaga här om att det förekommer ettohyggligt fusk. Det är avskyvärt att vi får upplevasådant i vårt land.Jag har engagerat mig litet grand iarbetsskadeförsäkringen och översynen avdensamma. Det är tacksamt att regeringen har tagittag i denna viktiga sak, som jag nämnde litet iförbifarten i min fråga. Kan man räkna med enalltmer ärlig behandling, även om den avförklarliga skäl är synnerligen svåråtkomlig, avdenna översyn av både arbetsskadeförsäkringarnaseventuella fusk och av sjukförsäkringarna, där detförekommer ett antal intyg av mycket suspektvärde?Kan man, med den insyn som statsrådet har, rivaupp beslut, som bevisligen har varit grundade påfalska underlag?Anf. 264 (nyd):Herr talman! Även jag vill först tacka statsrådetKönberg för svaret, som jag dock hade väntat migskulle gå litet djupare. Ett radioprogram harobserverat att den föregående regeringen blev uppmärksammad på att ett ändratförfarande behövdes, eftersom det inte stod rätt tillmed alla förtidspensioneringar. Felaktigheterna harfortgått, och jag är oroad över att de inte haråtgärdats tillräckligt snabbt. Medborgarnaförväntar sig en snabb reaktion. Jag vill därförfråga: När kan vi förvänta oss denna reaktion?Det lär också vara så att -- ävendetta enligt uppgifter i ett radioprogram -- sedan gav signaler om att det inte stod rätt till.Nu undrar jag om detta kan åtgärdas snabbt, så attvi får en förändring av det lurendrejeri som harförekommit.Precis som är jag intresserad av attfå veta om det går att göra en omprövning avförtidspensioner, som har beviljats med stöd avläkarintyg utfärdade av de aktuella läkarna.Anf. 265 Statsrådet ():Herr talman! Vi är överens om att fusk, oavsettvilka former det tar, är oacceptabelt inom vårasocialförsäkringar, eftersom det kostar pengar ochdessutom underminerar förtroendet för de viktigavälfärdsanordningar som våra socialförsäkringarutgör. skall man inse att det ofta är svårtatt kunna belägga fusk. Ganska ovanliga metoderhar använts i dessa fall. Vi vet dock ännu intesäkert, eftersom inga mål har avgjorts av domstol.Men det är sannolikt att fusk har förekommit.När det gäller kroppsliga åkommer men framförallt när det gäller psykiska åkommor är det väldigtsvårt att belägga om fusk förekommer. Detta göratt man i dessa sammanhang nog inte kan varasäker på att man kan hitta en metod, somförhindrar fusk. Ett sådant försäkringssystem finnsnog inte någonstans. Kampen måste handla om försöker pressa tillbaka fusket så mycket sommöjligt med iakttagande av acceptabla former.Jag fick frågan om man utan att vara jurist kan rivaupp beslut, som har fattats på felaktiga grunder.Min bedömning är att man kan göra det i det härfallet, om man kan belägga fusket. 266 ():Herr talman! Det är tillfredsställande attkonstatera att statsrådet tar dessa ord i sin mun ochmed stark hand vågar visa hur regeringen vill arbetavidare. Jag vill helt kort tacka för svaret och önskalycka till. Jag skickar med en ordentlig uppmuntrani detta synnerligen angelägna arbete. Lycka till, ochtack för de kraftfulla insatser som aviserats förframtiden!Anf. 267 (nyd):Herr talman! Jag önskar också statsrådet godframgång i detta arbete.Anser statsrådet verkligen att journalister skallbehöva avslöja fusket med dolda kameror? Skalldet inte finnas andra metoder? Försäkringskassanlåter ju ganska uppgiven i sin kommentar. Vi bordeinte ha ett system där medierna skall behöva avslöjafusk.Jag nämnde fusket litet förtäckt i allmänpolitiskadebatten, där jag sade följande: Är det så, vilketobekräftade rykten gör gällande, attförtidspensioner har kunnat köpas på ett eller annatsätt? Då fick jag ingen reaktion av statsrådet. Vardet första gången statsrådet fick reda på vad somskett?Anf. 268 Statsrådet ():Herr talman! Problemet gäller ju, för att föra enseriös diskussion, om personer medvetet ägnar sigåt direkt bedräglig verksamhet via läkarintyg.Eftersom läkarintygen rör så subtila saker sompsykiska åkommor är det svårt att få detta avslöjat.Det är klart att den som kan använda sig av doldakameror har lättare att göra det. Frågan är om vivill att samhället skall skaffa sig de metoderna ochom vi skall anställa personer påförsäkringskassorna som går runt hos läkare meddolda kameror eller inte. Min bedömning är att viinte vill leva i ett sådant samhälle.Samtidigt är det klart att vi då och då har anledningatt vara tacksamma för att medierna avslöjarmissförhållanden i vårt samhälle.Anf. 269 (nyd):Herr talman! Systemet för arkivering av journaleroch läkarintyg verkar inte vara gjort så, att manskall kunna se vilken läkare som är inblandad. Dearkiveras efter patienten. Journalisterna gjorde ettstort arbete då de gick igenom 1 000 patientersjournaler för att avslöja fusket.Detta tyder på att måsteförändra arkivhållningen. Det borde vara rimligtatt man förändrar systemet, och det borde gåväldigt snabbt. Det borde finnas folk till detta idagens arbetsmarknadssituation.Anf. 270 Statsrådet ():Herr talman! I denna del tror jag inte att detframför allt handlar om brist på arbetskraft.Försäkringskassan har länge varit oroad över attdet har funnits problem vad gäller läkaren i ett avde fall som har varit aktuellt i massmedierna.Där hade det inte hjälpt med en förändradarkivhållning. Det som eventuellt har avslöjatvederbörande -- fallet får prövas av rättsligamyndigheter -- har i så fall varit just användningenav dolda kameror.Det finns naturligtvis all anledning att också se överförsäkringskassans sätt att arbeta vad gällerförtidspensionering m.m. Det ingår förstås iöversynen.Anf. 271 (nyd):Herr talman! Jag har ytterligare en fundering. Serregeringen också över kostnaden förförtidspensionerna? Ersättningsnivån är ju ganskahög.Anf. 272 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har ibudgetpropositionen uttalat att dennafråga skall ses över. Så sker också.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:A16--A20 till arbetsmarknadsutskottet47 § BordläggningFöredrogs och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1993/94:80 En allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring1993/94:A21 av m.fl. (s)1993/94:A22 av Bo Finnkvist m.fl. (s)1993/94:A23 av m.fl. (s)1993/94:A24 av m.fl. (s)1993/94:A25 av m.fl. (v)1993/94:A26 av m.fl. (s)1993/94:A27 av m.fl. (s)1993/94:A28 av och ()1993/94:A29 av m.fl. (s)1993/94:A30 av m.fl. (s)1993/94:A31 av m.fl. (s)1993/94:A32 av m.fl. (nyd)1993/94:A33 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1993/94:82Samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning1993/94:Bo5 av m.fl. (s)1993/94:Bo6 av m.fl. (s)1993/94:Bo7 av ()1993/94:Bo8 av m.fl. (v)1993/94:Bo9 av och (nyd)48 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1993/94:SkU8Konstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU5--betänkanden /94:JoU1--JoU3 och JoU549 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 12 november1993/94:56 av () till statsrådetBeatrice om studie- och yrkesorienteringen,m.m. :Utbildningsväsendet präglas alltmer av elevernasmöjligheter att göra sina egna val. Det är bra.Dessutom ökar utbudet av utbildning. Det är ocksåbra.Arbetsmarknaden blir alltmer komplicerad ochförändras ständigt. Det ställs allt större krav påbåde breda kunskaper och flexibilitet ochspecialistkunnande.Elevernas behov av kunnig vägledning och korrektinformation om både studievägar ocharbetsmarknaden ökar därmed.Skolan har ansvar för att alla elever får den hjälpde behöver. Utbildningen av syo-konsulenterdiskuterades i , som då beslöt attinföra en yrkesexamen för dessa.Just nu behandlar utbildningsutskottet förslaget tillläroplan där studie -- och yrkesorienteringen är endel. Ansvarsfrågan är dock inte närmare belyst iförslaget, och där finns heller ingen garanterad tidför syo-arbetet eller garanti för elevernas tillgångtill kompetent personal.Tillgång till kompetent personal är en viktigförutsättning för att syo-verksamheten skall varaett stöd för eleverna i deras studie- ochyrkesplanering.Läroplansförslagets vaga skrivningar, tillsammansmed allt tätare rapporter från kommunerna om attutbildade syo-konsulenter sägs upp och derasarbetsuppgifter läggs på lärare som saknar syo-kompetens, oroar många. Likvärdigheten iutbildningen äventyras. Som vanligt är det elevermed svårigheter som drabbas hårdast. Elever somär osäkra om sina möjligheter och elever med svagtstöd från hemmet drabbas extra hårt. Jag är ocksåövertygad om att syo-insatserna spelar stor roll förjämställdhetssträvandena i skolan. Om dennautveckling är allmän är det illavarslande föreleverna. De riskerar i många fall att bli utanviktiga stöd eller få mindre kvalificerat stöd avoutbildad personal.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaskolministern:1. Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidtaför att skollagens och läroplanens mål om enlikvärdig utbildning uppfylls när det gäller studie-och yrkesorienteringen?2. Är skolministern beredd att skyndsamt låta göraen översyn som belyser situationen i kommunernaoch ger en bild av elevernas tillgång till kompetentsyo-personal i sin skola?1993/94:57 av () tillutbildningsministern om högre utbildning iStockholmsregionen:Det råder stor enighet om att vi i måste ökakapaciteten inom den högre utbildningen ochbredda den både geografiskt och till nyautbildningsområden.I är den övervägande delen avden högre utbildningen koncentrerad tillinnerstaden och dess norra utkanter.Näringslivshögskola Syd och en del utlokaliseringarav utbildning från KTH, KI, HLS och SU har inågon mån bidragit till en omfördelning.Fortfarande har dock utlokaliseringarna endastmarginell betydelse för den regionala balansen.Högskoleutbildning är av strategisk betydelse förutvecklingen av såväl industri somtjänsteproduktion i privat och offentlig regi.Närheten till högre utbildning verkar stimulerandepå kulturliv och samhällsutveckling på alla plan.Det torde knappast råda något tvivel om attutbildningens lokalisering spelar stor roll för attbryta den geografiska snedrekrytering som är ettfaktum i . Ungdomarna iSödertörnskommunerna, och andra kommuner,med långa avstånd till högskoleutbildningen, sökeri långt mindre utsträckning den högre utbildningenän deras jämnåriga i de centrala delarna avregionen.Socialdemokraterna i har därförlänge drivit krav på att högre utbildning skalllokaliseras till i ökad utsträckning.Vi har med tillfredsställelse noterat att Stockholmsuniversitet påtalat att man är i behov av attöka sin verksamhet och att man är intresserad av attsöka alternativ på . ärman inte heller främmande för att det sker i formersom är fristående från den nuvarandeorganisationen. Detta är en utveckling i rättriktning. Jag anser att det är viktigt att planeringoch förberedelser nu sker i nära kontakt medföreträdare för regionen. Jag tänker då på t.ex.kommuner och landsting, näringsliv och fackligaorganisationer och statliga regionala myndigheter,som bör inbjudas till ett närmare samarbete i fråganmed de nuvarande utbildningsanordnarna iStockholmsregionen.Det är viktigt att detta arbete kommer i gång utandröjsmål.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa tvåfrågor till utbildningsminister . Hur bereds frågan om utvecklingen av den högreutbildningen i iUtbildningsdepartementet?2. Är regeringen beredd att skyndsamt,tillsammans med företrädare för regionen, låtautreda förutsättningarna att lokalisera ytterligarehögre utbildning till i syfte att uppnåbättre regional balans?1993/94:58 av () till statsrådetReidunn om bostadsmarknaden:Enligt beräkning finns det 10 000hemlösa i vårt land. Mina egna erfarenheter frånNorrköping och andra kommuner talar för att alltfler får det allt svårare att hävda sig på den reguljärabostadsmarknaden.I tidningen 23/93 berättarNyköpings socialchef att det är idet närmaste omöjligt att skaffa lägenheter tillflyktingar. Det krävs en heltidstjänst för att ringarunt till värdarna.Vi läser tidningarnas annonser och ringer. Men närvi berättar vilka det gäller är lägenheternaupptagna, förklarar hon.I samma artikel svarar bostadsbolagets chef att det kommunala företaget inte längrekan ta ett större ansvar än privatvärdarna.Diskussionen i är tyvärr inte unik.Minskade subventioner och därmed ökadeboendekostnader är sannolikt inte den endaförklaringen till det allt tuffare klimatet. Det finnsfler politiska beslut, som enligt min mening bidragittill den negativa utvecklingen.Allmännyttans möjligheter att ta ett större socialtansvar än andra fastighetsägare har försämrats.Staten behandlar de kommunala företagen påsamma sätt som de privata, t.ex. när det gällersubventioner och skatteregler. Kommunerna kaninte heller, alternativt vill inte, ge sina företagekonomiskt stöd, t.ex. i form av borgeneller bidrag för s.k. sociala merkostnader.Kommunerna har inte längre någon möjlighet atttvinga privatvärdarna att lämna lägenheter tillkommunens bostadsförmedling.Tidigare betydde likvärdiga villkor för kommunalaoch privata värdar att båda var tvingade att ta ettsocialt ansvar.