prot · GG0972 · 1993-03-10 00:00:00 — Dagens behandling av frågorangående mänskliga rättigheter bygger, som mångahar påpekat, på de motioner som inlämnades ijanuari 1992. Beroende på det nämns f.d.Jugoslavien inte i betänkandet. Det finns inte hellernågon motion att utgå från. Men det vore litetmärkligt om vi inte i dagens debatt tog upp de brottmot mänskliga rättigheter som sker i f.d.Jugoslavien.Den region som jag vill prata om är Kosova,dels därför att vi får mycket bra rapporter imassmedierna om vad som händer i exempelvisBosnienHercegovina, dels och framför allt därföratt det fortfarande finns möjligheter att göranågonting för att förhindra att det totala vansinnetbryter ut även i Kosova.Under har vi kunnat följa utvecklingenpå MR-området i Kosova. 1989--1990 skeddeförändringar av grundlagarna som gör det möjligtatt utan direkt vapenmakt rensa ut albanerna.Första steget var att förbjuda deras symboler, somderas flagga, och förbjuda språkundervisning. Den26 kom den lag som föreskriver hur detskall fungera under speciella omständigheter, denlag som man har använt när man har rensat bortalbanerna ur statsförvaltningen.En annan lag, som handlar om relationerna påarbetsmarknaden, föreskriver under hur lång tidnågon skall ha varit frånvarande från sin arbetsplatsför att tappa jobbet. Man har sedan använt sig avmetoden att utanför grindarna till arbetsplatsenstationera poliser som har hindrat albanskaarbetare att gå till sin arbetsplats. När någon harmist jobbet mister han även sin bostad, eftersombostaden är knuten till arbetsplatsen.Det stiftades också en lag om fast egendom somsäger att förvärv av fast egendom måste godkännasav parlamentet. Det står i 30 § i lagen om fastegendom av . Den har använts föratt förhindra att albaner köper sig en bostad ellerskaffar sig utkomstmöjligheter i form av en affäreller ett eget företag.En ny lag om småförseelser, som medger attmänniskor tas i förvar -- vilket kanförlängas med -- utan att de harrätt till juridiskt biträde, har använts och användsflitigt för att sprida skräck bland albanerna.Dessa lagar är författningsstridiga även i Serbien.Därtill kommer att myndigheterna i i sintillämpning när det gäller albanerna struntar i deandra lagar som finns.I Kosova väntar serberna på att albanerna skall tatill vapen. Ja, enligt en uppgift för sedan finnsden beryktade friskareledaren nu i Kosova,och det förekommer även uppgifter om att civilaserber beväpnas.Med UNHCR:s goda minne förflyttas nu serberfrån till Kosova. Jag tycker att det är välaningslöst av UNHCR att gå med på denfolkomflyttningen.Sverige måste aktivt arbeta för att en FN-styrka gårin i Kosova innan det blir en lika blodig massakerdär som i . FN-resolution nr688 angående nämns också i det betänkandesom vi nu diskuterar, och där sägs det att förtryckav den egna befolkningen utgör ett hot mot fred ochsäkerhet i området. Den borde ha gjort det möjligtför säkerhetsrådet att fatta ett liknande beslut närdet gäller Kosova i Serbien.Herr talman! Ett annat europeiskt land som detdäremot finns motioner om är . ärenligt betänkandet en demokrati -- men utantillämpning av mänskliga rättigheter. är ettland som inte följer och respekterar deinternationella konventioner som man harratificerat och som utan några större protester frånde andra fördragsslutande länderna -- exempelvisSverige -- får begå mycket grova brott när det gällermänskliga rättigheter.Det är nästan patetiskt att år bevittna dekrampartade försök som utskottet gör för att visapå att det sker förbättringar på MR-området iTurkiet. Som Biörsmark sade här tidigare kanmänskliga rättigheter växa och vårdas bara i endemokrati. Jag undrar då hur man får det att gåihop när det gäller . Man anser som sagt delsatt är en demokrati, dels att intetillämpar mänskliga rättigheter. ''Någon generell diskriminering av människor medkurdiskt ursprung kan inte sägas förekomma iTurkiet'', heter det i betänkandet. Jag vill då fråga:Är det inte en generell diskriminering att kurderinte officiellt kan säga att de är kurder utan attriskera att bli straffade som separatister?Kurdernas antal anges i betänkandetexten till åttamiljoner. Det är kanske inte så viktigt med exaktasiffror, men jag kan inte låta bli att påpeka attpresident i ett inledningsskede avGulfkriget -- när turkarna tydligen trodde att dekunde få tillbaka den gamla gränsdragningen frånLausanne 1923 och därmed komma åt oljekällornai -- sade att har tolvmiljoner kurder.HEP-partiets parlamentsledamöter nämns också,men utan att man säger ett ord om derasstora svårigheter att arbeta. Här hade det varit påsin plats att nämna det dokument som IPU antog isomras här i och som kräver enförklaring av till nästa omTurkiets behandling av HEP-ledamöterna iparlamentet.Ministern för mänskliga rättigheter nämns. Mankallar det i betänkandet för ministerium. Mensanningen är att det är en utnämnd minister utanministerium och befogenheter.Det är nästan ett hån när utskottet skriver att dethar blivit lättare att ge ut tidningar på kurdiska.Man skriver det med vetskap om att tolvjournalister har mördats , att tidningar påkurdiska har beslagtagits och att redaktioner harstängts.Utskottet konstaterar vidare att PKK inte har såstort stöd. Men då borde man väl dra slutsatsen attalla de mord, de byförstöringar och de massakrersom nu drabbar alla de många miljoner kurder sominte tillhör PKK är ren statsterrorism ochutrensningspolitik. Den drabbar även den assyriskabefolkningen genom agerande i området.Nu närmar sig åter Newros-firandet. Runt om i världen vädjar kurder i exil omatt europeiska länder skall vara mycketuppmärksamma på vad som händer under den härmånaden i Turkiet.När det gäller irakiska och beskrivningenav den assyriska befolkningen vill jag påpeka attutskottet har haft mycket gamla uppgifter. Detta ärlitet märkligt, eftersom ledaren för de assyriskapartierna var med i den talmansdelegation sombesökte och samtalade med ledamöter ochtjänstemän på UD så sent som . Deassyriska partierna har fem platser i parlamentetoch en minister i regeringen, och de bekämpar intevarandra.Utskottet påpekar att kurderna i inte strävarefter en egen stat. Mig veterligt är det endast PKKi -- av alla kurdiska partier i alla olikahemländer -- som gör det. Kurderna i ärdäremot de enda som utropade ochupprätthöll en egen stat. Det blir litet märkligt närman skriver om det här i samband med kurderna iIran. Kurderna upprätthöll staten frånjanuari till december 1946.Iran består av sex större folkgrupper, där kurdernaär ett folk. Persiska är det officiella språket, menperserna är i minoritet. Kurder anser sig varakurder och iranier, men knappast perser.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillVänsterpartiets meningsyttring.Anf. 124 (m):Herr talman! För oss här i och för de flestai vår del av världen är det det en självklarhet attåtnjuta demokratiska fri- och rättigheter. Vi hardetta inbyggt i våra politiska system. Så är sombekant inte fallet överallt. Brandhärdar ochkonflikter finns dess värre på alltför många håll.Efter kommunismens fall har nationella och etniskaaspirationer på stundom dramatiska sätt kommittill uttryck i . På andra håll har minoriteterlänge kämpat för frihet och självbestämmande.Inte minst kurdernas kamp är av gammalt datum.20 miljoner människor i ett antal länder slåss för sinidentitet och sin rätt till självbestämmande. ISverige och på andra håll i världssamfundet har vimed avsky uppmärksammat och Iraksomänskliga förtryck av kurder och andraminoriteter. Särskilt angrepp påden kurdiska befolkningen måste fördömas.Det är av yttersta vikt att FN kan garantera irakiskaKurdistans relativa integritet. Den frizon somupprättats är helt beroende av världssamfundetsengagemang och vilja att motstå de provokationeroch den destabilisering som nubedriver.Kurderna har hållit fria val i frizonen. Deambitioner som finns att administrera landet börunderstödjas av på alla de sätt som står tillbuds. Det finns givetvis stora materialla behov,men det är ännu viktigare att ett embryo tillsjälvbestämmande och mänskliga rättigheter kanstödjas av världssamfundet.I finns också en stor minoritet av kurder.Dessas situation är minst sagt även här utsatt ochoklar. är ett land som gärna ser siginlemmat i den västliga gemenskapen.Medlemskapet i förpliktigar liksommed fallet för övriga medlemstater. ärvidare medlem i ESK och har också ansökt ommedlemskap i har i praktiken klargjort önskar bli respekterat som en stat som slårvakt om demokrati och mänskliga rättigheter.Sverige har därför all anledning att på olika sättklargöra för att vi, liksom övriga västländer,ser kurdernas krav på självbestämmande ochmänskliga rättigheter som berättigade ochnödvändiga att tillgodose. bör därför ta allade möjligheter som står till buds att framföra dessasynpunkter. Vi måste ändock hålla i minnet ochkonstatera att det värsta förtrycket av kurdernasker i Irak.När detta är sagt måste vi också klargöra attkurderna själva bör ta avstånd ifrån PKK somuppenbarligen vill driva kurdernas sak medvapenmakt och terror. Vi kan givetvis inte stödjasådana metoder. PKK:s verksamhet motverkarkurdernas sak, något som jag vet att kurdiskademokrater är medvetna om och djupt beklagar.Kurdernas rätt till integritet, rättvis behandling ochsjälvbestämmande måste understödjas. Detta kanske genom direkt biståndsverksamhet i norra ,vilket också sker i viss mån, och genom stöd tillFN:s insatser och till kurdiska demokratiskaorganisationer.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 125 () replik:Herr talman! Med anledning av vad vonEssen sade om att kurderna själva måste ta avståndfrån PKK, vill jag påpeka att alla andra kurdiskaorganisationer gör det. I det här landet finns allakurdiska organisationer från kurdernas allahemländer samlade under en paraplyorganisation.Den enda organisation som inte finns med är PKK.Anf. 126 (m) replik:Herr talman! Jag känner till detta, och noterarockså med stor tillfredsställelse att det förhåller sigpå det sättet.Anf. 127 ():Herr talman! En av viktigaste uppgifter iutrikespolitiken är att verka för att de mänskligarättigheterna efterlevs. Få uppgifter torde vara merbetydelsefulla än arbetet för att alla människor kanleva i fred och frihet, utan förtryck och rädsla.Tyvärr tycks inte situationen för de mänskligarättigheterna förbättras. finner mångamakthavare det säkrast att genom våld och terrorbehålla sin makt. Diktatorer som , Mobuto i och Li i vet att desaknar folkets stöd och att deras makt endast kanupprätthållas genom våld och hot om våld. Terrornoch brotten mot de mänskliga rättigheterna harblivit en del av vardagen i alltför många länder.Våra tankar går just nu till kvinnorna i det fornaJugoslavien där grymheterna överträffar varandra.Det ofattbara är att våldtäkter har blivit ett medel iterrorn mot civilbefolkningen. Att man såsystematiskt använder övergrepp mot kvinnor ikrigföring har inte skett sedan dåden röda armén utsatte kvinnor i f.d. Östtysklandför den här typen av övergrepp. måstedärför kraftfullt verka för att de skyldiga ställs införrätta.Vi som lever i och särskilt vi som arbetarpolitiskt har tur. Vi borde oftare tänka på demänniskor som med risk för sina liv arbetarpolitiskt och som ständigt förföljs. En uppgift sommänniska, och som politiker, måste vara att verkaför att de rättigheter som vi åtnjuter också skallgälla alla andra människor.Sveriges politik gentemot länder som kränker demänskliga rättigheterna har inte alltid varitkonsekvent. Allt som oftast har undfallenhet,ekonomiska hänsyn och dimmiga ideologiskatankar lett den svenska politiken helt fel. Alltförmånga gånger har representanter för den svenskaregeringen gett sig i lag med länder och politiskaledare som minst av allt förtjänar uppskattning.Tyvärr går inte ens den nuvarande borgerligaregeringen fri från kritik i det här avseendet.Ekonomiska hänsyn har lett till att regeringen, ibrett samförstånd med Socialdemokraterna,återupptagit u-krediterna till -- detta trots attbrotten mot de mänskliga rättigheterna inte harminskat i omfattning och trots att just u-krediter sessom ett uttalat stöd till regimen i Kina.Förhållandena i har inte förbättrats. Varje åravrättas flera tusen människor i Kina.Hundratusentals människor sitter i fångläger,många av dem utan rättegång. Tortyr ochvåldtäkter hör till vanligheterna. Allt det här finnsväl dokumenterat i Amnestys rapporter. Att i dettaläge återuppta u-krediterna till är oförsvarligtoch ses självfallet i som att den svenskakritiken nu mildrats och att nu accepterarbrotten mot de mänskliga rättigheterna.Också biståndsminister har gjort sigskyldig till övertramp och undfallenhet i fråga ombrott mot de mänskliga rättigheterna. sägerbiståndsministern att han har förståelse för attdödsstraffen i de baltiska staterna inte kanavskaffas över . Uttalandet är svårt attförstå. Att avskaffa dödsstraffet är en av de fåpolitiska åtgärder som faktiskt går att genomföraöver . Det är bara att låta bli att verkställade dödsdomar som finns. Svårare är det inte.Biståndsministerns uttalande speglar hur lätt det äratt bortse från att också de länder som man vill göraallt för att stödja faktiskt kan bryta mot demänskliga rättigheterna. Dödsstraffet är denyttersta formen av kränkning av de mänskligarättigheterna. Oavsett om detta straff används iLettland, , eller något annat land måstedet fördömas. Viktiga principer måsteupprätthållas, även av biståndsministern. De varmakänslor som vi alla hyser inför de baltiska staternasfrihetssträvanden och kamp för tillvaron får inteleda till slappa uttalanden och undfallenhet.Också här i förekommer alltså grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna. Etniskaminoriteter som sedan gammalt har haft det svårthar fått det än värre. Det gäller inte minst zigenarei , ett problem som tas upp i KarinPilsäters motion.Också judarna utsätts för en systematisk förföljelsei det forna . Inte minst den rysk-ortodoxa kyrkan bidrar till förföljelserna, som ägerrum i gammal antisemitisk anda. Officiellarepresentanter för kyrkan har t.o.m. uttalat att detvar judar som låg bakom morden på tsarfamiljenefter ryska revolutionen. Judar ges alltså skuldenför brott som ligger . Såfortsätter alltså antisemiterna att sprida sitt gift, ettgift som har lett till att tusentals judar har tvingatslämna Ryssland.En viktig uppgift för aktivt kristna i börvara att använda sig av de internationella kontaktersom finns mellan kyrkor och samfund för att påtalaatt den rysk-ortodoxa kyrkans antisemitiskauttalanden är oacceptabla. Varje möjlighet attpåtala brott mot de mänskliga rättigheterna måsteutnyttjas.Det finns aldrig några ursäkter för brott mot demänskliga rättigheterna. Vi har -- och det tror jagfaktiskt gäller oss alla -- alltför lätt ursäktat brottmot de mänskliga rättigheterna. Brist pådemokratisk tradition, krig och allmänt kaos haransetts vara förmildrande omständigheter.För oss svenska parlamentariker måste en viktiguppgift vara att alltid påtala brott mot de mänskligarättigheterna. som ges bör vikritisera representanter för regimer därkränkningar förekommer. Vetskapen om attsvenska parlamentsledamöter både har kunskapom förtryck och är beredda att kritisera betydermycket för att stävja brotten mot de mänskligarättigheterna. Det kostar inget att försvara såsjälvklara värden.Herr talman! Enligt uppgift kommer talmannen att ta emot ambassadör. Självfalletbör då talmannen ta upp förtrycket i ochredovisa den oro som många svenskariksdagsledamöter känner för de kineser som sitterfängslade utan rättegång. Talmannen bör också talaom för ambassadör att den svenska riksdageninte accepterar att flera tusen människor avrättasvarje år och att vi förväntar oss en förändring avden kinesiska inställningen till de mänskligarättigheterna. Varje chans måste tas för att påtalabrott mot de mänskliga rättigheterna. Äventalmannen bör ta tillfället i akt när hon taremot ambassadör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )5 § Fredsbevarande verksamhetFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU8 Fredsbevarande verksamhet (prop.1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )6 § betänkande1992/93:FöU6 Beredskapsbudget (prop.1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )7 § Kemikaliekontroll och strålskyddFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU7 Kemikaliekontroll och strålskydd(prop. 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § Reglering av användningen avvattenskotrarFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU7 Reglering av användningen avvattenskotrar (prop. 1992/93:97).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § De kungliga slotten -- tilläggsbudget betänkande1992/93:KU20 De kungliga slotten -- tilläggsbudgetI (prop. 1992/93:105 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU14 Kommunikationsdepartementetm.m. 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Statens haverikommissionFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU15 (prop.1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § betänkande1992/93:TU16 Överstyrelsen för civil beredskap(prop. 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Kostnader för avveckling avTrafiksäkerhetsverket, betänkande1992/93:TU17 Kostnader för avveckling avTrafiksäkerhetsverket (TSV) 1992/93 och 1993/94.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkande /93:SfU12, utrikesutskottetsbetänkande /93:UU3, försvrsutskottetsbetänkanden /93:FöU8, FöU6 och FöU7,jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU7,betänkande KU20 samttrafikutskottets betänkanden /93:TU14,TU15, TU16 och betänkande SfU12Mom. 1, 2 och 5 (delpensionsnivån, m.m.)Reservation 1 av m.fl. bifölls med 160röster mot 150 för utskottets hemställan.Mom. 6 (tilläggsdirektiv tillpensionsarbetsgruppen)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 11för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU3Mom. 10,16,20 och 33 (bestraffning av förövare avfolkmord och andra brott mot mänskligheten,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 22 ()Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 22för reservationen av . 38, 39 och 40 ()Utskottets hemställan -- som ställdes motmotionerna 1991/92:U611 och 1992/93:U615 avYlva m.fl. -- bifölls.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU8Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU6Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU7Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU7Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU20Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU14Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU15Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU16Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU17Utskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid nästa arbetsplenumonsdagen den 17 mars.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § Tilläggsbudget I till statsbudgeten /93Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU7 Tilläggsbudget I till statsbudgeten /93 (prop. 1992/93:105 delvis).Anf. 128 ():Fru talman! Gemensamt för de flesta dokumentsom kommer från regeringen när det gällerarbetsmarknadspolitiken är att de helt saknaraktiva åtgärder för att begränsa arbetslösheten.När nu arbetslösheten i skenar i väg mot talsom vi i modern tid upplevt, ärregeringen totalt handlingsförlamad.Vi socialdemokrater har vid ett flertal tillfällenvarnat för denna utveckling, men majoriteten iriksdagens arbetsmarknadsutskott har bara sopatbort våra förslag, med motiveringen att vi skallavvakta hur läget utvecklas. Min fråga tillmajoritetens företrädare är därför: Hur länge skalldenna passivitet fortsätta?Arbetsmarknadspolitiken är nu på väg mot sammautveckling som i andra borgerligt styrda länder iEuropa -- att mer och mer resurser satsas på passivaåtgärder i stället för på aktiva åtgärder. Ni är nu påregeringssidan på väg att byta den svenskamodellen för arbetsmarknadspolitik mot en modelldär en större andel skall gå till passiva åtgärder.Det betänkande som vi nu behandlar är åter ettbevis på detta. I stället för att satsa på aktivaåtgärder vill man nu höja krediten tillArbetsmarknadsfonden till 20 miljarder. För varjedokument som regeringen lägger fram tvingas manatt räkna upp prognoserna för arbetslösheten. Närtilläggsbudget I framlades här i varregeringens förslag att krediten skulle höjas till 15miljarder, men , praktiskt tagetden tid det tog att behandla ärendet i utskottet, blevvi tvungna att höja de 15 miljarderna till 20miljarder, beroende på behovet av att klaraarbetslösheten i landet.Det är därför som vi från Socialdemokraterna harfogat en reservation till betänkandet. Jag tänkermed hänsyn till kammarens tid inte yrka bifall tillreservationen, men vi anser att en kredithöjningmåste kombineras med krav på regeringen att meraktivt bekämpa arbetslösheten. Det avgörande förfrågan i vilken utsträckning krediten behöverutnyttjas är insatserna för att bekämpaarbetslösheten. Med kraftfulla insatser minskarbelastningen på Arbetsmarknadsfonden.Vi har från Socialdemokraterna visat på behovet avdessa insatser, och är det upp till majoriteten iutskottet att hänga med, om det skall ske enminskning på belastningen påArbetsmarknadsfonden. Jag vill därför ställaföljande fråga till majoritetens företrädare: ninu beredda att följa de socialdemokratiska förslagsom framlagts i utskottet för att minskaarbetslösheten i landet?Anf. 129 (nyd):Fru talman! För exakt stod jag idenna kammare och sade följande:Arbetsmarknadsverkets svindlande affärer blirförmodligen pressens nästa stora scoop, när heladenna koloss på lerfötter kritiskt granskas. Varförär pressen kompetentare än ansvariga politiker?Exakt inleddes i Rapport i enveckolång granskning av Arbetsmarknadsverketssynnerligen svindlande affärer. Tittarna fick se alltifrån fortbildningskurser för civilingenjörer somkostat per person till s.k. kurser föridrottssympatisörer, som på AMS bekostnad åkt påresor runt om i landet.I gårdagens kunde vi läsa om familjen iNorrland som med hjälp av tre ryska timmermänskulle sätta upp stommen till ett timmerhus.Länsarbetsnämden och byggfacket sade nej. Jobbetskulle gå till svenska byggjobbare. Problemet varatt det inte fanns några timmermän i landet somkunde åta sig jobbet. Alltså startar man en AMS-kurs för tolv personer. Kostnad för skattebetalarna:en kvarts miljon.För att utbilda de svenska jobbarna ingick också en''studieresa'' till . Det var rena semestern,säger en av de tolv deltagarna. Besök på museum,restauranger och nattklubbar. Resultatet blev ettfiasko. De tolv deltagarna lyckades aldrig fullbordajobbet att sätta upp huset.Hur länge skall arbetsmarknadspolitikenkännetecknas av oansvariga politikers ochtjänstemäns lek med skattebetalarnas pengar?Avskeda osolidariskt alla inkompetenta personerutan budgetansvar!Vi i Ny demokrati har under , iutskott, i motioner och här i denna kammarepåpekat att inkompetensen, slöseriet ocheffektivitetsproblemen i ärav gigantiska mått.