prot · GG0971 · 1993-03-09 00:00:00 — Vi vet att barn och ungdomar innebärstora kostnader för kommunerna och attbarnomsorg och utbildning kostar pengar. Närbesparingskraven på kommunerna ökar eller när deekonomiska medlen minskar, säger det sig självt attmånga av de besparingar som sker görs justbeträffande barn och ungdomar.Den undersökning som har gjort i 20 avlandets kommuner visar enhetligt att allakommuner har haft större barngrupper inombarnomsorgen och större skolklasser och harförsökt banta administrationen. Man anställer färreeller t.o.m. inga vikarier i undervisningen. Manminskar stöd och specialhjälp. Man drar ned pålokalvården. Man inför måltidsavgifter, och manhöjer den egna taxan för barnomsorgen. Manstänger de öppna förskolorna. Detta vet vi.Det hävdas ibland att det går att rationalisera utankvalitetsförsämringar. Det tröstar mig till en vissgräns. Men i huvudparten av dessa kommuner harman liksom passerat denna smärtgräns för längesedan. går det inte längre att bevara kvalitetenpå omsorgen. Det tycker jag är allvarligt.Vi måste diskutera vad detta innebär för framtiden.Vi vet att det finns barn som har föräldrar, somkommer att ordna omsorgen själva. Det finns alltidbarn som kommer att klara sig. Men vad händermed de barn som inte har föräldrar med denmöjligheten? Vem skall ta hand om de barnen, omde inte har någon som talar för dem?Jag tror att i mångt ochmycket kan vara bra. Men den löper under 1992delvis och 1993 och redovisas 1994. Det är långt dit.Anf. 108 Socialminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det finnsen risk för att besparingar, rationaliseringar ochstrukturförändringar kan gå ut över grupper somhar ett stort behöv av stöd. Därför har regeringengivit detta uppdrag på mitt initiativ.Jag tycker att den rapport som vi nu har fått är ettförsta bra underlag.Det är emellertid viktigt att betona att det man nusäger är att de besparingar som har skett under1992 -- alltså de besparingar som man kankonstatera effekterna av -- inte har gått ut överkvaliteten. I många kommuner och landsting harman sagt att just de utsatta barnen och ungdomarnaskall särskilt skyddas i besparingstider. Jag tyckeratt det är utmärkt att man har gjort denprioriteringen. Sedan får vi se om den oro ochosäkerhet som finns kommer attmanifesteras i försämringar, eller om man också dåkan lösa problemen bra och göra de rättaprioriteringarna.Jag vill för knyta an till . Jag blev också oroad över det somframgick av den rapporten. Jag har bettmedarbetare att ringa runt och ta reda på en delfakta. Det har då visat sig att det finns en del sakersom inte är korrekta i den rapporten. Jag berättadei en tidigare frågedebatt i att bl.a.uppgifter om att man inte avsätter resurser till barnmed särskilda behov här i är felaktiga.Det har tyvärr varit omöjligt för de ansvarigapolitikerna att få in en dementi i Dagens Nyheterpå den punkten. Det fanns alltså felaktiga uppgifteri rapporten och i den artikel som skrevi Dagens Nyheter.Jag tycker också att det finns anledning att följautvecklingen noga. Det kan bli anledning förstatsmakterna att ta särskilda initiativ. Därför följervi utvecklingen månad för månad och harfortlöpande kontakter med i dessafrågor. För dagen ser jag inte någon anledning förstaten att ingripa. Däremot tycker jag att det finnsanledning för en del kommuner att fundera på omde har gjort de rätta prioriteringarna.Anf. 109 ():Herr talman! Jag är övertygad om att det finnsanledning för många kommuner att fundera överom de har gjort de rätta prioriteringarna. Jag tyckeratt många kommuner har haft bra ambitioner i sittbudgetarbete. Men verkligheten efter någramånader visar sig i mångt och mycket vara enannan.Visst sker det besparingar när det gäller barn ochungdomar. Visst blir det neddragningar på barn-och ungdomsverksamheten. Det gällerbarnomsorgen, skolan och fritiden. Man har interåd med de ''extra'' resurser som har funnitstidigare.Det är svårt att sätta en prislapp på den typen avverksamhet. Det går inte alltid att sätta en prislapppå livskvalitet. Jag är övertygad om att resultatet avde besparingar som görs nu kommer att visa sig omnågra år. När de barn och ungdomar som passerarbarnomsorgen, och gymnasieskolan kommer ut i arbetslivet och vuxenvärlden,kommer de kanske inte att ha den ryggsäck deskulle behöva, dvs. är så rustade som vi önskareftersom vi har sparat . Jag tror att detär fel att göra sådana besparingar.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:422 omensamförälderstödetAnf. 110 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att komma med förslag somunderlättar för de grupper som har missatinformationen om ensamförälderstödet att på ettenklare sätt än att överklaga få sin kompensation.För att kompensera ensamstående föräldrar medhemmavarande barn för den slopadeskattereduktionen infördes ett särskilt bidragavseende 1991--1993.Inför det första ansökningstillfället, som avsåg 1991års bidrag, sändes informationsblad ochansökningsblanketter ut till 376 000 ogifta,frånskilda, änkor och änklingar samt gifta som intevar folkbokförda på samma adress och som hade ettbarn . Informationgick vidare ut via Anslagstavlan i TV, annonser ikvällspressen och genom affischering iförsäkringskassor och barnavårdscentraler.Särskild information riktades till invandrare ochsyn- och hörselskadade.Inför det andra ansökningstillfället, som avsåg 1992års bidrag, har alla som sökt bidrag för år 1991tillsänts ansökningsblanketter. Alla som beviljatsbidragsförskott harockså erhållit ansökningsblanketter. Informationhar vidare lämnats via Anslagstavlan, annonser ochaffischer.Som jag nämnt var avsikten att bidraget skulle utgåför åren 1991--1993. Avsikten var från början att ettbelopp som motsvarade kompensationen därefterskulle komma ensamföräldrarna till del genom detnya ensamförälderstöd som förbereddes iSocialdepartementet. Något förslag om ett sådantnytt ensamförälderstöd har dock inte lämnats tillriksdagen. I stället har regeringen i propositionen(1992/93:174) om administrationen avbostadsbidragen till barnfamiljer m.m. föreslagitriksdagen att det särskilda bidraget avvecklas ochatt de medel som frigörs i stället används tillförbättringar av bostadsbidragen. Rent teknisktföreslås detta ske genom att bidragsförskott ellerunderhållsbidrag inte längre behöver räknas in iden bidragsgrundande inkomsten.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag har fått erfara från de människor som har hörtav sig till mig att det finns en del hakar när det gällerutbetalningen av ensamförälderstödet.Det första problemet är att den som missat att sökabidraget första gången det var möjligt inte har fåttnågon ytterligare information. Det andraproblemet är att föräldrar som har skilt sig sedanförsta ansökningstillfället inte heller har fåttinformation. Det tredje problemet utgörs av ettföräldrapar som har delad vårdnad. Barnet borhalva tiden hos vardera föräldern, och barnet ärnaturligtvis folkbokförd hos den ena föräldern.Den ena föräldern är omgift. Då får ingen avföräldrarna någon information. Det fjärdeproblemet utgörs av om barnet stadigvarande harbytt hemvist sedan första ansökningstillfället.Det är många som har hört av sig och undrat om detinte finns någon annan väg att gå än att överklagatill länsrätten. har jag av tidsbrist inte hunnit tareda på hur många överklaganden som har gått tilllänsrätterna och inte heller utfallet av derasbedömningar.Det finns alltså två huvudproblem. Det ena är faktiskt inte har tillfälle att söka det bidragman skulle vara berättigad till. Det andraproblemet är delad vårdnad. Den ena föräldern kanfå både bostadsbidrag och ensamförälderbidrag,trots att barnet bor halva tiden hos den andraföräldern.Anf. 112 Socialminister ():Herr talman! Det är riktigt att den riktadeinformationen har gått till vissa grupper som varnågorlunda lätta att indentifiera. Ett av skälen tilldet var att det var meningslöst att skicka utinformationen till alla familjer som har barn. Detvar endast vissa grupper som var berörda. Detfanns också en medvetenhet om att det kundefinnas personer eller hushåll som inte nåddes av dendirekta informationen. Därför harRiksförsäkringsverket också ägnat sig åt att ge utallmän information, t.ex. via Anslagstavlan ellerannonsering. Det är naturligtvis beklagligt om endel personer har missat denna information. Menjag har svårt att se att hadekunnat göra så mycket större informationsinsatserän de som har gjorts för att uppmärksammamänniskor om möjligheterna att få bidrag.Anf. 113 ():Herr talman! En möjlighet är ju faktiskt att gå inoch titta på vilka som borde ha sökt bidraget mensom inte har gjort det.Jag ringde och pratade medFörsäkringskassan i . Man ansåg där atti det exempel jag tog upp -- dvs. att barnet bor halvatiden hos den ena föräldern som är omgift och halvatiden hos den andra föräldern -- att den andraföräldern inte skulle få något bidrag. Den föräldernöverklagade och fick sedan bidraget. Länsrättengjorde alltså en annan bedömning.Det står i informationen att ''hemmavarande barnär ett barn som stadigvarande vistas hos dig. Enomständighet som talar för detta är att barnet ärfolkbokfört hos dig.'' Det står alltså inte att barnetmåste vara folkbokfört. Men här råder tydligenolika bedömningar på olika försäkringskassor.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:430 om förslag omvårdnadsbidragAnf. 114 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen förbereder en proposition i vår ominförande av vårdnadsbidrag.Jag besvarade en likalydande frågaav . Jag konstaterade därvid attregeringen i budgetpropositionen aviserade att ettförslag till vårdnadsbidrag kommer att läggas framnär de samhällsekonomiska förutsättningarna såmedger, samt att det inte var möjligt att preciseratidpunkten för när ett sådant förslag kan läggasfram. Svaret är detsamma nu som då.I ett interpellationssvar till den 25februari aviserade jag att regeringen senare ivår kommer att presentera ett förslag till enutvidgad lagreglering av kommunernas ansvar påbarnomsorgsområdet. Jag räknar med att i detsammanhanget närmare kunna redovisa hurregeringen kommer att gå vidare med frågan omvårdnadsbidraget, bl.a. hur ett vårdnadsbidragenligt regeringens uppfattning bör utformas.Anf. 115 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret.Jag förstår att har det ganskasvettigt just nu när det gäller att hålla reda på vadolika regeringskolleger vill att han skall göra påområdet.Först var det och somkrävde vårdnadsbidrag. Det föranledde min förstafråga. Jag fick ett mycket bra ochrakt svar för en månad sedan. Något sådant förslagförbereddes inte i , och det varjag glad över. Det skulle i så fall ha varit fråga omen total omläggning av familjepolitiken i Sverige.Sedan dröjde det innan ,som ju ändå är regeringschef, anslöt sig till demsom driver att en proposition om ettvårdnadsbidrag skall läggas fram . Ettvårdnadsbidrag bör införas , sadehan i Ekot , för att det skall vara klart tillnästa val. Därför, sade han, bör förslag läggas framallra men i vår.Detta får mig att fundera om man förhandlar inomregeringen om en barnomsorgslag mot ettvårdnadsbidrag. Hur ser man i så fall påfinansieringsmöjligheterna? Båda dessa sakerkostar ju pengar oberoende av vad som en del avregeringskollegerna nu försöker göra gällande. Detfinns i varje fall en närstående finansminister sombrukar säga att sådana pengar inte finns.I svaret säger att han i vår skallredovisa bl.a. hur ett vårdnadsbidrag enligtregeringens uppfattning bör utformas. Betyderdetta, , att det enbart kommer attske en sådan redovisning, eller kommer det ocksåett förslag i vår om att införa vårdnadsbidrag?Anf. 116 Socialminister ():Herr talman! Jag kan inte säga exakt vad somkommer att stå i propositionen. Vi har inte kommitså långt i arbetet.Låt mig erinra om den debatt ochjag hade här i kammaren för några veckor sedan.Eva viftade då med en tidningsartikeloch påstod att skulle ha funnit att deti regeringen inte fanns något motstånd mot attskära ned bidragen till kommunerna eller urholkaföräldraförsäkringen för att på det sättet betala ettvårdnadsbidrag. Det visade sig vid närmarekontroll, som vi gjorde tillsammans, att någrasådana påståenden inte fanns i den artikeln.Det kan säkert finnas olika bedömningar iregeringen likaväl som utanför regeringen om närdet samhällsekonomiska utrymmet för ettvårdnadsbidrag finns. Vi får se vad våradiskussioner på den punkten leder fram till. Förmin personliga del tror jag att vi med det storabudgetunderskott som vi nu har blir tvingade attvänta ett tag med att genomföra denna i och för sigmycket angelägna reform.Anf. 117 ():Herr talman! Jag vill be socialministern om sammasak som jag bad om sist: Berätta detta förregeringskollegerna, och tala också om det förregeringschefen. Det kan inte vara alldeles utanbetydelse att landets statsminister ger sig ut ochsäger att en proposition bör läggas fram i vår ochatt reformen bör vara färdig att träda i kraft den 1januari 1994. Det borde i varje fall inte råda någrasom helst tvivel om att det var detta som sades.Det finns heller inga tvivel om att det i definansieringsdiskussioner som fördevar just föräldraförsäkringen och stödet tillbarnomsorgen -- även om det nu inte utformas somett direkt stöd till barnomsorgen -- somförespeglade honom som finansieringskälla för ettvårdnadsbidrag. Är det inte fallet, skulle jag viljase den finansieringskälla som socialministern kanförmå finansministern att plocka fram.Jag vill upprepa min fråga. Innebär svaren ettförtäckt hot om att det kommer ett förslag omvårdnadsbidrag i vår?Anf. 118 Socialminister ():Herr talman! Svaren är inga förtäckta hot. Jagtycker precis som mina kolleger i regeringen, bådeCarl Bildt och , att det är angeläget attvi får ett vårdnadsbidrag. Hela regeringen harkollektivt sagt att det skall genomföras när desamhällsekonomiska förutsättningarna finns. Närregeringen finner att de förutsättningarna finnskommer vi att presentera ett förslag. Jag kan i daginte säga när den tidpunkten har infunnit sig.Det är litet magstarkt när säger sigveta vad som förespeglar när detgäller finansieringen. Det är viktigare att i så falllyssna till vad han säger. Här citerade EvaJohansson fel från den dagstidningsartikel somförekom i vår tidigare diskussion.Av de senaste dagarnas rapportering har framgåttatt och kds möjligen hoppas att ettvårdnadsbidrag inte skall kosta någonting alls. Dettror jag möjligen är en allför optimistiskuppfattning. Det är detta som man sett som''finansieringen'', och inte några nedskärningar iföräldraförsäkringen eller i bidragen tillkommunerna.Anf. 119 ():Herr talman! Jag hade hoppats på att också BengtWesterberg skulle se det hot mot jämställdhetensom ett vårdnadsbidrag i denna tappning innebär.En utökad föräldraförsäkring, som ger möjligheterför alla föräldrar att få ökad tid med sina barn,skulle jag hälsa med stor tillfredsställelse när desamhällsekonomiska möjligheterna till dettainfinner sig. Men ett vårdnadsbidrag på kanske ettpar , som diskuteras idebatten, går inte att leva på.Införs detta bidrag betyder det ingenting annat änatt man flyttar över resurser från andrafamiljepolitiska insatser till ett vårdnadsbidrag somingen kan leva på. I värsta fall betyder det attkvinnorna, de som har de lägsta lönerna, skall bärabördan av vårdnadsbidraget. Det är kvinnorna somskall avstå från sin rätt till arbete. Jag hade hoppatsatt jämställdhetsministern skulle vara litet merintresserad av denna fråga, som stod i en tidning:Vad sägs i jämställdhetsfrågorna ?Anf. 120 Socialminister ():Herr talman! Jag är mycket intresserad av det,speciellt som det är . Mitt beskedär, att det vårdnadsbidrag som vi har diskuterat iregeringen inte är något hot mot jämställdheten.Ett vårdnadsbidrag på den nivå som vi har talatom -- för barn mellan ettoch ålder, dvs. under två årskullar -- är intenågot hot mot jämställdheten. Däremot kan detvara ett välkommet ekonomiskt bidrag till defamiljer som av andra skäl tycker att en avföräldrarna, oftast mamman, skall vara hemma.Men något hot mot jämställdheten kan jag inte se idetta förslag.Vi får återkomma till sakfrågan . handlar det enbart om huruvida det skallkomma ett förslag i vår. Där har jag gett EvaJohansson de besked som finns att ge.Anf. 121 ():Herr talman! Jag kan då bara konstatera att detbesked som jag fick senast, att någotförberedelsearbete i om ettinförande av ett vårdnadsbidrag inte förkommer,inte gäller längre. har tydligenSocialdepartementet efter de senaste veckornasturbulens i denna fråga sett sig nödsakat att börjaarbeta med detta. Jag tycker att det är ett bakslagför jämställdheten. Det är ett bakslag för alla demänniskor som har trott att vi skulle utforma enfamiljepolitik i detta land som gör att det också förkvinnorna går att förena föräldraskap med rättentill arbete.Detta var en av de punkter som oroade väldigtmånga kvinnor nu i samband med alla deaktiviteter som försiggick i anledning av deninternationella . Jag tycker att landetsjämställdhetsminister har anledning att lyssnamycket noga till den kvinnoopinionen.Anf. 122 Socialminister ():Herr talman! Jag lyssnar oavbrutet till denopinionen.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:438 om enbarnomsorgslagAnf. 123 Socialminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag har några beräkningar att presenteranär det gäller kostnader för en barnomsorgslag ochom jag har idéer om hur den skall finansieras.Dan konstaterar i sin fråga att kanske50 000 barn lär stå i kö till barnomsorg.Min bedömning är att det är en klar överskattning.Våra beräkningar ger vid handen att efterfrågan påplatser sannolikt understiger 10 000 och att den irådande konjunkturläge är ännu lägre.Jag vill erinra om att redan 1985beslutade att målet var full behovstäckning. Iregeringens budgetproposition redovisades attfrågan om en utvidgad lagreglering avkommunernas ansvar på barnomsorgsområdet ärunder beredning. Detta sker med beaktande av desamhällsekonomiska effekterna. Regeringenkommer senare i vår att presentera ett förslag till ensådan lagreglering. Då kommer kostnads- ochfinansieringsfrågorna att behandlas.Anf. 124 i (kds):Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Med anknytning till den förra debatten tycker jagatt det är positivt att ett vårdlöneförslag nuuppenbarligen är på gång. Den frågan har ocksåberöringspunkter till min fråga om socialministernsfunderingar om en barnomsorgslag.Så sent som uppgavKommunförbundet att en lagreglering skulleinnebära ett finansieringsbehov motsvarande över50 000 platser, vilket innebär över 4 miljarderkronor. Detta bekräftar SCB:s storabarnomsorgsundersökning för . Hur kan dåsocialministern , , talaom 10 000 platser och påstå att det i rådandekonjunkturläge är ett lägre antal? Är det fråga om enkonjunkturanpassad barnomsorg?Jag anser det förvånande att socialministern räknarmed en hög arbetslöshet för en långsiktigminskning av behovet av barnomsorg. Det är jumånga kvinnor bland de arbetslösa, och det skulleavlasta den kommunala barnomsorgen. Jag vill idetta sammanhang understryka att föräldrarnaskall ha valfrihet.Det är nu hög tid att ekonomiska förutsättningarges för att föräldrar skall kunna väljabarnomsorgsform för sina barn.Det kan gälla egen omsorg i hemmet, dagis,familjedaghem eller vad man tror är det bästa förbarnet.Eftersom socialministern för drygt sedanjust här i kammaren efterlyste kds synpunkter pådagis, vill jag säga att det väsentliga måste vara attvi har en bra kvalitet på den barnomsorg somerbjuds. Detta verkar jag för i kommunpolitikenoch i den kommundel där jag har det politiskaansvaret. Jag hoppas att det inte är tankar omförsämrad kvalitet i barnomsorgen som liggerbakom uppgiften om ett behov på 10 000 platser.I sitt svar har socialministern egentligen inte svaratpå mina frågor. Därför vill jag slutligen ställa enfråga. När det gäller en reform, t.ex. vårdlön ellervårdnadsbidrag, där det finns olika uppfattningarom kostnaden har socialministern fram till alldelesnyss sagt nej. Men när det sedan gäller frågan omen barnomsorgslag kan ministern uppenbarligenutlova en sådan utan att, vad jag har sett, bemödasig om att göra ekonomiska beräkningar ellerundersöka vilka konsekvenser i övrigt en sådan lagkan få. Varför frångår principenatt verkligen ha fakta på bordet innan han går utmed sådana förslag?Anf. 125 Socialminister ():Herr talman! När det gäller detta att gå ut medförslag utan att ha några principer eller fakta påbordet, är det fler som syndar på nåden, om nudetta skulle vara en synd.Något vårdlöneförslag är över huvud taget inteaktuellt. Det kommer vi inte ens att resonera om iden aktuella propositionen. Det är ett kds-förslagsom regeringen inte på något sätt står bakom.När det gäller frågan om hur stor efterfrågan påbarnomsorg är, har det tillkommit 27 000 platserunder . Det har naturligtvis påverkatsituationen. Våra beräkningar bygger på densenaste barnomsorgsundersökningen sompresenterades . Med utgångspunkt i denoch med kunskaper om hur mycket som hartillkommit som gick, menar vi att i ennormal konjunktursituation skulle vi ha ett behovpå ytterligare upp till 10 000 platser. underlågkonjunkturen är behovet mindre. Men det äralldeles riktigt att när tiderna blir bättre kommerefterfrågan att öka. Då behöver vi dessadagisplatser.Jag håller inte med om att föräldrarinte har valfrihet. Det är klart att föräldrar harvalfrihet . Vem som helst kan välja att stannahemma, men naturligtvis innebär det vissaekonomiska uppoffringar. Tanken med ettvårdnadsbidrag är att de ekonomiskauppoffringarna skall bli något mindre. Det kan viuppnå med ett vårdnadsbidrag, inte några andraavgörande mål.När det gäller detta med kostnader förbarnomsorgen, tillhör de kommuner som har ensämre utbyggd barnomsorg vinnarnamed den reform i skatteutjämningssystemet som vihar genomfört. Det beror på att tidigare gav vidirekta bidrag till ett antal kommuner förbarnomsorg. De kommuner som hade en välutbyggd barnomsorg har förlorat en del. Desom hade en dåligt utbyggd barnomsorg har tjänatpå den här omfördelningen. Man kan säga att deredan på förhand fått kompensation för det krav påutbyggnad som kommer att ställas på dessakommuner med den nya lagen.Anf. 126 i (kds):Herr talman! säger att det intehandlar om ett vårdlöneförslag. Det är egentligenen semantisk fråga om vi kallar det vårdlön ellervårdnadsbidrag. Frågan är vad det egentligeninnebär. Det handlar ju om ett bidrag som skall gåut till alla småbarnsföräldrar. Därmed skall de fåstörre möjligheter att själv välja barnomsorgsform.Bengt säger att det inte finns någraarbetsmarknadsskäl eller konjunkturskäl. Om intejag minns fel sade tidigare idebatten här i att just arbetslösas ochföräldraledigas barn som behöver barnomsorg skallinkluderas i barnomsorgslagen. Det strider litetmot den uppgift som lämnades nu.Jag har ytterligare en fråga som handlar omvalfrihet och full behovstäckning. De som verkligenvill vårda barn hemma har inte den valfriheten , trots att undersökning efter undersökningvisar att de skall få detta. Varför inte börja i rättände då och och inte börja med dennabarnomsorgslag? Varför inte skapa förutsättningarför småbarnsföräldrar att göra detta val? Dethandlar ändå om ett vårdnadsbidrag.Anf. 127 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är litetmärkligt att använda begreppet lön när vi talar omett bidrag i storleksordningen 2 000--imånaden. De kvinnor som har lön bör ha merabetalt än så. Det är min grundläggandeutgångspunkt. Däremot kan det vara mycketrimligt med ett bidrag för att hjälpa upp ekonominför dessa familjer, liksom vi redan har ettbostadsbidrag som till mycket stor del går just tilldessa familjer som ett slags vårdnadsbidrag.Dan säger, vilket är alldeles riktigt, att jagtycker att barn till arbetslösa föräldrar skall fåfortsätta att gå på dagis åtminstone någon del avdagen. Det hindrar inte att det är många arbetslösaföräldrar som gärna behåller sina barn hemma. Detfinns också föräldrar som inte kommer ut i arbetepå grund av arbetslösheten.