prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — Kanske får manförsöka sätta in debatten i ett något störresammanhang, så att punkterna kan bilda en helhet.Den helheten kan vara bristandeinkomster, och i all synnerhet statens bristandeinkomster. Vi har ett underskott i de offentligafinanserna på av BNP. Det förs en stordebatt i om deras underskott, som ligger påungefär av BNP -- vi har ett nästan tre gångerså stort underskott. Det är i det perspektivet somman bör se skatteutskottets betänkande ompunktskatterna.Vi ser att det i detta betänkande finns två linjer. Detfinns en regeringslinje, som talar om att sänka enpunktskatt här och en punktskatt där, och det finnsen annan linje, som säger att man inte bör göra sigav med inkomster när man har ont om inkomster.Att sänka skatter är att göra sig av med inkomster.Därför har , i likhet medSocialdemokraterna, avvisat de förslag tillofinansierade skattesänkningar som regeringenlägger fram.Regeringens talesmän kan säkert lägga fram skältill varje förslag till skattesänkning. Det finns ingenskattesänkning som inte kan motiveras av någotskäl. Den gynnar säkert någon grupp eller någotintresse. Men det finns ett större intresse, ettallmänintresse, av att se till att underskotten intefår bli hur stora som helst, och då får de särintressensom skattesänkningskraven representerar vika förallmänintresset. Så säger den professor somregeringen brukar lita på. Då får man ta strid medsärintressen ibland, söka nya lösningar på deproblem som finns.Därför stöder de reservationer somSocialdemokraterna har lagt. Vi har i vårmeningsyttring lagt fram ytterligare ett antal förslagsom skulle kunna öka samhällets inkomster. Deförslag vi lägger fram medför olägenheter för vissagrupper och vissa intressen, men återigen ärallmänintresset viktigare än särintresset.Jag tror inte att underskott kan medenbart skattehöjningar, utan det är sant att vibehöver tillväxt i ekonomin och att vi behöverbesparingar för att klara underskotten. Men vibehöver såväl tillväxt som besparingar,nedskärningar och skattehöjningar för att kunnaklara ett underskott på av BNP.Då kan man inte gå en enda väg med besparingar,inte en enda väg med skattehöjningar, inte en endaväg med tillväxt. Man måste använda alla de trelinjerna för att klara av underskottet och få enuthållig tillväxt. Det är därför som vi lägger framvåra förslag.Jag skall bara påpeka en sak. Den särskildavaruskatt som vi tar upp i vår meningsyttring är intevårt eget förslag, utan det kommer från en motionav centerriksdagsmännen . Man skulle ha fått in oerhört stora belopptill samhället bara om man hade bifallit denmotionen och vår meningsyttring.Reklamskatten fungerar inte bra som den är.Regeringssidan hänvisar till en utredning, men detär en utredning som är så gammal att den i sinahuvuddrag är användbar. Här behövs enny snabbutredning, för att få ökad likformighet påskatteområdet.Ni som är för ett EG-inträde gör er själva en otjänstgenom att motivera varje förslag till skattesänkningmed att EG kräver detta. är det korrekt,men lika ofta är det fel. Ni gör ja-sidan en otjänst --men det är er sak och inte min.En viktig sak som jag vill lyfta fram iVänsterpartiets meningsyttring är alkoholskatten.Vi har föreslagit en höjning med 5 procentenheter.Det skulle ge, vid oförändrad konsumtion,uppemot en halv miljard. kan en skattehöjningleda till sänkt konsumtion, och då blir inte jagledsen -- en av orsakerna till attalkoholbeskattningen finns är att vi vill dämpakonsumtionen. Detta är viktigt.Den skattehöjning på spriten som regeringenföreslår är bra, men den är otillräcklig. Det behövsskattehöjningar över hela alkoholsortimentet.Sverige har så låg skatt på viner atttullfrihet i vissa fall inte är lönsamt. Skatteutskottethar fått föredragningar om att vissa viner t.o.m. kanköpas billigare på svenska Systembolaget än i deländer där de tillverkas. Därför är det välmotiveratmed en skattehöjning på vin och inte bara på sprit.Herr talman! Med anledning av attSocialdemokraterna redan har yrkat bifall till sinareservationer, skall jag begränsa mitt yrkande tillmom. 4 vad gäller alkoholbeskattningen. Vi ställeross naturligtvis bakom alla de förslag som vi har lagtfram i vår meningsyttring, men vi kännerstyrkeförhållandet. Jag avser alltså att driva baramom. 4 om alkoholskatten till votering.Anf. 154 ():Herr talman! I betänkandet behandlaspropositionens förslag om slopande av två skatter,reseskatten och förpackningsskatten, och enjustering av alkoholskatten samt ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden.Det var inte oväntat att dessa förslag kritiseras avoppositionen, dock från olika utgångspunkter. Jagvill i mitt anförande i första hand ta upp de förslagsom berörs i propositionen.Först skall jag säga några ord rent allmänt om depunktskatter som vi nu talar om. De har två syften.Det ena är att tillgodose statens behov av intäkter,och det andra är att förändra den skattskyldigesbeteende i sitt förhållningssätt till en viss nyttighet.Det mest tydliga exemplet där det senare syftetväger tungt är energi- och miljöskatter samtbeskattningen av alkohol och tobak.Punktskatter kan emellertid inte införas elleråsättas en skattesats utan att hänsyn tas tillomvärlden och de förutsättningar som finns påolika marknader. Om vi med detta somutgångspunkt betraktar de två skatter somutskottet i detta betänkande föreslår attavskaffa kan vi dra vissa slutsatser.Reseskatten infördes . Den har kritiserats för sina snedvridande effekter. Denger förvisso staten vissa intäkter, men skattenpåverkar resenärens beteende på ett sådant sätt attsyftet förfelas. Framför allt sedan 1991avskaffade en motsvarande skatt har det skett enöverströmning av resenärer i frånSturup till . Det har t.o.m. gått så långtatt har känt sig föranlett att ersättade passagerare som flyger från . På detta vishar verket medverkat till att trafiken i harkunnat upprätthållas. Detta har i sin tur lett till attdanska researrangörer anmält förfarandet för , eftersom man anser att det innebärett otillbörligt statsstöd.Nettoeffekten av denna skatt beräknas ipropositionen till ett bortfall på 140 miljoner. Dethar säkert läst, men han föredrar attanvända summan 310 i stället för den utgift somLuftfartsverket anger i det sammanhanget.Lars tog bl.a. upp den formella EG-anpassningen, och han tycker att det är beklagligtatt vi i alla sammanhang hänvisar till EG för attändra den ena eller den andra skatten. Mitt inläggvisar att praktiska konsekvenser också gör att detfinns skäl att ta bort skatten.EG har punktskatter på tre områden: alkohol,tobak och oljeprodukter. I övriga fall är avsikten inom EG inte skall använda enskildapunktskatter, om det inte blir problem medgränskontrollen. Min enkla slutsats av detta ärnaturligtvis -- inte helt överraskande, tycker kanskenågon -- densamma som regeringens, nämligen attreseskatten bör avvecklas, eftersom den påverkarden skattskyldiges beteende på ett sådant sätt att enannan statlig myndighet måste tillgripakompensatoriska åtgärder för att inte aktiviteten, idet här fallet resandet, skall flyttas till ett annatland. När nettointäkten för staten därtill ärbegränsad finns det ingen anledning att behållaskatten.När det gäller syftet med förpackningsskatten kanman ställa upp samma kriterier som för syftet medreseskatten. Utan att lägga ut texten alltför mycketkan man på en gång finna att denna skatt spelat utsin roll som miljöpolitiskt styrmedel. Den insiktenfinns även i den socialdemokratiska reservationennr 2. Det finns således en bred enighet i riksdagenom de sakliga skälen för att avskaffa denna skatt.Reservanterna hänger upp sig på finansieringen avborttagandet av dessa båda skatter. Jag villemellertid erinra om att utskottet i sitt betänkandepåmint om att regeringen redan ibudgetpropositionen aviserat den åtgärd som vi nubehandlar och således kalkylerat med deintäktsminskningar som den innebär.Det tredje regeringsförslaget i detta betänkandegäller en justering av skatten på öl samt enskattehöjning på de starkastealkholdryckerna -- det senaste som en följd av desenaste årens eftersläpning i prisutvecklingen pådenna varugrupp.När det gäller alkoholbeskattningen har riksdagenrelativt på regeringens initiativ beslutat omändringar som innebär att alkoholsvagare dryckerfår en skattemässigt gynnsammare behandling änvad som är fallet med alkoholstarkare. Syftet är attstimulera konsumenterna till en övergång tillsvagare drycker. Den förändring som föreslåshar samma syfte.Gränshandelsproblematiken och de storaskillnader som finns mellan olika ländersbeskattningsnivå gör att denna fråga måsteövervägas i ett längre perspektiv. Utskottetsuppfattning är att dessa bedömningar bör göras i ettsammanhang, lämpligen efter det attalkoholkommissionen lagt fram sitt betänkandesenare i år.Till sist, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna. Jag får väl i eventuella replikeråterkomma till det som har tagits upp tidigare.Anf. 155 BO () replik:Herr talman! Det här visar att tarmycket lättvindigt på skattebortfallet. Det gör intevi socialdemokrater. Han säger att reservanterna''hänger upp sig'' på skattebortfallet. Jag tycker attskattebortfallet är mycket besvärande i ett läge somdet vi har . Vare sig bortfallet handlar om 300eller totalt för charterskatt ochförpackningsskatt tycker jag att det är en ansenligsumma pengar. Därför måste jag fråga : Är det inte en oroande utveckling att manfrån regeringens sida på det här sättet lägger frampropositioner utan att redovisa motsvarandefinansieringsmöjligheter? Budgetunderskottet --och de konsekvenser som det medför i form avsociala neddragningar, osv -- måste väl i högsta gradoroa också ?Anf. 156 ()replik:Herr talman! Jag delar oro förbudgetunderskottets storlek. Men måstejag -- i polemik också med , somtidigare sade att vi sänker skatter litet här och där --konstatera att det faktiskt finns en linje i detta.När det gäller finansieringen vill jag säga att dettaaviserades i finansplanen. Det står att läsa på s. 1 -- den har säker tagit del av, menhan blundar kanske för det. För klarhets vinnandeskall jag ändå citera ett par rader. Det står där:''Utgångspunkten är att förbättra Sverigesutvecklingskraft och att vidta sådanaskatteförändringar som är motiverade med hänsyntill den ökade ekonomiska integrationen inomEuropa. Detta gäller bl.a. dieselskatten,charterskatten och skatten pådryckesförpackningar. De ytterligareskattesänkningar som blir aktuella är fulltfinansierade.'' Hur finansieringen går till står på s. 3i proposition 100, även kalladbudgetpropositionen.Jag vet inte hur jag tydligare skall kunna uttryckaatt de här skattesänkningarna faktiskt ärfinansierade. Eftersom de är det och eftersom vihar konstaterat att effekterna av de här skatterna ärsnedvridande, både från konkurrenssynpunkt ochså till vida att de påverkar människors beteende påett sådant sätt att de försöker komma undanskatten, borde vi, tycker jag, kunna vara överensom att det är ett klokt beslut att slopa de bådaskatter som vi nu diskuterar.Anf. 157 BO () replik:Herr talman! Budgetunderskottet ökar för varjedag och ligger på över 200 miljarder kronor.Med hänsyn till det kan väl förslaget ändå inte varafinansierat?Anf. 158 ()replik:Herr talman! Man kan naturligtvis ha många olikasynpunkter, . Man kan naturligtvis hasynpunkten att allt skall finansieras medskatteintäkter och andra avgifter och att man intekan finansiera någonting med lån.Jag uppfattade det så att menade attregeringen inte hade med de här beräkningarna närman lade fram propositionen om reseskatten, ochjag tycker att de avsnitt av finansplanen som jagnyss läste upp visar att det inte är riktigt; de finnsfaktiskt med. I det budgetförslag som föreligger ärdetta finansierat, men inte på det sättet att man harsagt: 140 miljoner tappar vi här -- då tar vi in exakt140 miljoner på någon annan punkt. Det fungerar iallmänhet inte så att övriga intäkter är märkta fören viss annan utgift eller för att kompensera ett visstskattebortfall.Anf. 159 () replik:Herr talman! Även jag hakade upp mig påformuleringen ''hänger upp sig''. Ja, vi hänger upposs på det här med skattesänkningar. Man säger attalla skattesänkningar är fullt finansierade. Fulltfinansierade skattesänkningar bör väl närmastkallas skatteomläggningar. ''Skattesänkning''betyder väl egentligen att man inte finansierarförslaget.Carl representerar ju ett parti som harlovat skattesänkningar. Jag läste i en tidning iÄlvsborgs län, , att biträdandefinansministern på en moderatdistriktsstämma sade: Vi moderater lovar att sänkaskatterna med 10 miljarder . Vi skall sänkaskatter, om så bara för glädjen att sänka skatterna.Det är kanske på de inre uppbyggelsemötena somman håller de här talen och inte här i kammaren,men det finns en viss linje i den moderataskattesänkningskampanjen: Alla skatter börsänkas. Det är ungefär som iTolvskillingsoperan: Vilka skall vi dräpa? -- Alla!Vilka skatter skall vi sänka? Det är denmoderata politiken, och det är därför ni har 14 %av BNP i underskott. Det är raskt marscherat.Men det är inte bara ni -- det har varit en långprocess. Jag satt och räknade ut skattekvoten i dag.I slutet av 80-talet var den . I början av 90-taletvar den , och är den med er politik nere i50,, och underskotten sväller och ökar. Om viräknar bort konjunkturunderskottet -- 100miljarder -- har vi kvar 100 miljarder.Skatteomläggningen stod ju för sin del -- 15miljarder, kanske 20, i direkt underfinansiering.Det är siffror.Så har vi momsen som ni tappade mycket pengar påi och med lågkonjunkturen och i och med att folkpå grund av den inte längre vågar konsumera. Därhar vi kanske 10--15 miljarder.Sedan har vi förslaget i det här lilla betänkandet.Skillnaden mellan det jag som vänsterpartistföreslår och det som står för i dethär betänkandet är ungefär 2,5 miljarder. Det ärnaturligtvis väldigt litet jämfört med ett underskottpå 200 miljarder, men å andra sidan försämrade nihäromdagen arbetslöshetsersättningen för att spara6 miljarder! Den stora försämringen åsamkade nide arbetslösa. Men här skulle jag med minaVänsterpartiförslag kunna få in ungefär 2,5miljarder. Då kanske man inte skulle behöva slåmot de arbetslösa för att få kontroll överbudgetunderskottet. Man kanske kan spara på ettklokare sätt om man vågar ta in ca 2,5 miljarderhär. Det är den stora skillnaden: Vi vågar höjaskatter, vi vågar spara och vi vågar satsa påtillväxt -- ni satsar ensidigt på att sänka skatter ochtror att det skall ge tillväxt!Anf. 160 ()replik:Herr talman! lyfter sig nu litetgrand från småttigheterna i det här betänkandetoch tar in hela den ekonomiska politiken ochskattepolitiken i resonemanget, och det är kanskebra -- det borde vi göra oftare här i riksdagen.Han har i alla fall uppfattat en sak, och det är attregeringen har en klar linje när det gällerskattepolitiken, och det gläder mig. Bo Forslundoch hade ju tidigare ett meningsutbyteom en mindre klar linje, i varje fall enligt den enapartens uppfattning. Det är helt korrekt att viinbillar oss att sänkta skatter bl.a. leder till tillväxt.Men vi är också på det klara med att man inte kansänka samtliga skatter på en gång. Regeringen har i första hand prioriteratsänkningar av skatter som är tillväxthämmande förföretagen, i andra hand sänkningar av skatter föratt skapa konkurrensneutralitet med övrigaEuropa, i tredje hand sänkningar av övriga skatter.Som också har lagt märke till, hardet skett en och annan skattehöjning sedan dennaregering tillträdde. Totalt sett har vi ett lägreskattetryck än vi hade , men dethar också skett skattehöjningar, vilket mannaturligtvis från moderata utgångspunkter måstebeklaga. Men borde varamedveten om att det rör sig om åtskilliga miljarder.För att återkomma till detta betänkande vill jagsäga att jag är litet förvånad över att LarsBäckström inte tar hänsyn till utformningen avskatterna och till vilka effekter detta får. Hankonstaterar bara att detta enligt hans bedömninginnebär ett inkomstbortfall. Han tar ingen hänsyntill de snedvridande effekter som konstruktionernapå dessa punktskatter har. Han är beredd att låtadessa skatter finnas kvar. Kanske vill han ocksåinföra andra skatter som har snedvridande effekteroch som innebär att det på lång sikt faktiskt blir ensämre tillväxt och en sämre fungerande ekonomi ilandet. Vad vet jag?Anf. 161 () replik:Herr talman! Det är sant att skattehöjningar kanverka bromsande på ekonomin. Därför tror jag attbeslutet om en höjning av momsen, som regeringenoch Socialdemokraterna kom överens om, varmindre väl avvägt. Det var inte inte någon särskiltväl avpassad konjunkturpolitisk åtgärd.Jag har sagt att vissa skatter kan vara krångliga atthantera. Vi lyfter fram en centerriksdagsmansmotion om de särskilda varuskatterna. Förslagetbetyder en besparing på 1,5 miljard. Vi hade intemed detta i någon egen partimotion. Vi hadenämligen andra bättre finansieringsmetoder. Men idetta ekonomiska krisläge får man så att säga ta alltsom man kan få ihop för att täcka och minskaunderskotten.Om kunde gå med på en höjningav någon skatt för att kompensera bortfallet avintäkter skulle jag ha en större förståelse för att hanvill att det skall genomföras vissa sänkningar avskatter som har vissa olägenheter -- det skallerkännas att dessa skatter har det. Men det finns juingen förståelse för denna aspekt. Det påpekade juäven den socialdemokratiske debattören.Till säger jag -- och jag driverdetta hårt: Ta bort grundavdraget för inkomsteröver brytpunkten! Då får vi in 7 miljarder, ochkanske kan vi då ha råd att ta bort en och annansnedvridande eller tekniskt krånglig skatt. Nästan 6miljarder kommer från inkomster över 200 000.Med en sådan åtgärd får man en finansiering. Dåfinns en fördelningspolitik, och då kan man ocksåtillåta sig att sänka vissa skatter. Detta är denpolitik som jag vill driva.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Intet oväntat kommer nog inte LarsBäckström och jag att vara överens när vi efterdebatten lämnar den här kammaren.Det är klart att han, om vi i detta betänkande hadelagt fram förslag om slopat grundavdrag, skulle harätt i den meningen att skattesänkningen hade varitväl finansierad. Men man får ju diskutera olikastorheter vid olika tillfällen. Sänkning avgrundavdrag och skatter i storleksordningen 6--7miljarder tycker jag faktiskt att man diskuterar i ettstörre sammanhang än det som gäller för dennajustering av två enskilda punktskatter som harspelat ut sin roll vad gäller andra syften än att justge staten intäkter.Anf. 163 (-):Herr talman! Veckan före påskveckan beslutademajoriteten i denna kammare att man skulle sänkaersättningen till de arbetslösa. Det var ett av mångabeslut som har fattats för att detständigt stigande budgetunderskottet skallminskas.Mot detta beslut, samt även andra beslut, harmånga människor protesterat. En del människor äremot allt vad nedskärningar, försämringar ochbesparingar innebär. Andra har däremot lättare attacceptera sådana åtgärder, om de sker någorlundarättvist. Vad man vänder sig emot är att de som harde bra ställt ofta slipper billigt undan, medan desom har det sämre ställt drabbas hårdast.Det finns också både nedskärningar ochförbättringar som mer är av principiell natur än avekonomisk. Även dessa måste enligt min meningbehandlas och åtgärdas med största möjliga hänsyntill rättvisa. I detta betänkande behandlas en frågasom är av denna art, nämligen skatten på vissacharterresor.Ingen kan väl påstå att den frågan är av avgörandebetydelse för statens finanser, men om nu sjuka,gamla och arbetslösa skall vara med omförsämringar, undrar jag vad som gör att det ansesnödvändigt att en skatt tas bort som inget har attgöra med det nödvändiga för människorslivsuppehälle.Detta är bara en av många frågor som uppfattassom orättvisa, som att man inte tar hänsyn till vilkasom drabbas eller gynnas. Även om det handlar omsummor som var för sig är små, blir de jusammantagna ett större belopp. Om man till dettalägger att ett behållande av skatten inte är tillnackdel för den inhemska turismen borde besluteti kammaren egentligen inte vara svårt att fatta.I likhet med är jag storligen förvånadöver Ny demokratis ställningstagande i dennafråga. Jag trodde att detta med partiets oftauttalade intresse och vaktslående om vårturistnäring var allvarligt menat, men så är dettydligen inte, annars finns nu chansen att i handlingvisa det som man i ord har uttalat.Peter Kling säger att man kommer att trycka påännu hårdare för att turistmomsen skall sänkas.Det låter väl bra, men får jag ge ett litet tips införkommande förhandlingar? Ställ kraven innan niställer upp och stöder andra i frågor som niegentligen har en annan uppfattning om. Ni görsaker i fel ordning. Jag tror aldrig att ni kan nånågra framgångar på det sättet.Herr talman! Det motionskrav som jag har i frågaom detta betänkande omfattas i reservation nr 1,som jag självfallet kommer att rösta för.Anf. 164 ():Herr talman! Eftersom den här debatten håller påatt ta slut vill jag bara fråga rättvisan ligger i att den som åker på semesterskall betala skatt medan den som åker på enaffärsresa inte behöver betala någon skatt. Variligger klokskapen i att den som åker på semesteroch är beredd, och har möjlighet, att betala fördenna väljer att flyga från i stället förfrån ?Anf. 165 (-):Herr talman! Man kommer väldigt fel om man gören jämförelse mellan en som skall åka på semesteroch en som skall göra en tjänsteresa. En så storfantasi har jag inte att jag ger mig in på sådanajämförelser.Det jag vill påtala är att det, om man vill försökavara så rättvis som möjligt när man skall sänka ellerhöja skatter eller försämra eller förbättra, måstefinnas någon bakomliggande logik och ideologi. Jagmenar att det finns andra angelägna skattefrågorsom man bör titta på innan man går in och tar borten charterskatt. Kom ihåg att väldigt mångamänniskor över huvud taget inte kan tänka sig attplanera för att åka på charterresa till andra länderpå semestern, eftersom de inte har råd. Mångamänniskor har över huvud taget inte råd att åka påsemester, inte ens i Sverige.Jag tycker att man börjar i fel ände om man börjarta bort just sådana här skatter. Jag förmodar dockatt tänker på helt andramänniskogrupper än vad jag gör när han ömmar föratt man skall ta bort en sådan här skatt.Anf. 166 ():Herr talman! , jag tror att det varhan, höll sig framme tidigare i den här debattensåsom han brukar göra. och har åtminstone tidigare tillhört sammaparti så jag känner mig därför föranlåten att hänvisatill argument här i debatten. försöker ta upp att vi på något sättskulle ställa upp för särintressena genom att ta bortpunktskatter av det här slaget. Det vänder jag migfaktiskt emot. Det övergripande motivet för att tabort den här skatten är, som jag har sagt tidigare,att den är snedvridande och ligger inte i linje medde skatter som finns inom . Om encharterresa kostar och skatten är , ärden andel av det totala priset som går till skattganska betydande. Jag medger dock gärna att detär trivialt argument. Detta kan dock betyda en heldel för de människor som ändock har möjlighet atttänka sig att genomföra en charterresa.Anf. 167 (-):Herr talman! Jag har faktiskt inte tänkt i denriktningen att jag skulle anklaga att driva ett särintresse. Det var bara hans inläggsom fick mig att tänka i den banan, eftersom CarlFredrik har svårt att inse att det finns enmängd olika skatter där man kan diskutera bådehöjningar och sänkningar och att det måste finnasnågon logik bakom vilka skatter man vill höja ellersänka. Det bör väl finnas någon filosofi bakom vadman vill ge förtur när det gäller att förändra olikaskatter.Jag sätter inte charterskatten främst när jag villförändra skatter. Det finns andra skatter som jagtycker att det finns all anledning att se över. Vi börframför allt också diskutera de besparingsförslagsom kammaren har röstat om.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Bostadsbeskattning m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU33 Bostadsbeskattning m.m.Anf. 168 ():Herr talman!