prot · GG09109 · 1993-05-12 00:00:00 — Litet mindre skada blirdet dock på krigsdugligheten, eftersom inte bådaluftvärnsförbanden flyttas samtidigt.Trots att det egentligen fanns en majoritet bakomatt den samlokaliserade luftvärnsutbildningenborde ske i döljs detta bakom att Lv 4 tillsvidare får vara kvar i Ystad.Henrik tyckte dagen efterutskottsbehandlingen i att det var ett braförslag för man snuvade Socialdemokraterna, somville lägga ner I 16 i . Om Moderaternainte skall hamna i samma fälla som de gjordegenom sin överbudspolitik före valet, skulle detjäna på att ha så många alternativ som möjligt närman skall diskutera en koncentration avutbildningen inom försvaret . Svenskafolket kommer inte att acceptera höjningar avförsvarsanslagen när hela den övriga offentligaverksamheten får skära ner.Henrik kan lova att Halmstadblir en av de orter där militär utbildning kommer attbedrivas. Men han vill inte tala om vilkaregementen som skall läggas ner i stället.Utskottet har varit enigt om att en samlokaliseringav de båda luftvärnsregementena i södra milot ärförsvarbar ur besparingssynpunkt. Vilkaalternativa samlokaliseringsmöjligheter kommerdet att finnas för södra milots luftvärn, när man harflyttat Lv 6 till och gjortmiljoninvesteringar där för detta ändamål?När det trots skräddarsydda utredningar inte gickatt bevisa att försvarsministern alltid har rätt, vardet trots allt mindre nesa att ta tillbaka helaförslaget och vänta något med samlokaliseringen,fastän det kostar försvaret åtskilliga miljoner.Det allvarligaste är att sådana politiska piruetterpåverkar förtroendet för försvaret. De som anseratt försvarspengarna kan användas till bättre nyttablir stärkta i sin uppfattning när nödvändigasparförslag kan vändas till utgiftshöjningar.Den kompromiss som gjorts mellanregeringspartierna och Ny demokrati kostarförsvaret driften av ytterligare två kasernområdenunder obestämd tid. Det är miljoner som skulle hakunnat användas till den inom försvaret såvälbehövliga förbättringen av utrustning ochutbildning.Det svenska försvaret är en fråga som berör helafolket. Det är viktigt att behålla förtroendet för attde förändringar som genomförs är väl underbyggdaoch grundade på den kunskap som finns inomorganisationen och hos de politiska beslutsfattarna.Ingen förväntar sig väl att försvaret är endemokratisk organisation. Men att man så totaltkör över sina egna experter och ansvariga på olikanivåer är både generande och illavarslande. Politiskcirkus lämpar sig inte heller på detta område.Det behövs en annan politisk majoritet i dennariksdag och en politisk ledning som ser seriöst påmedborgarnas krav på ett kostnadseffektivtförsvar, anpassat efter landets behov.Anf. 42 (nyd) replik:Herr talman! Jag måste komma tillbaka till frågan:Har Socialdemokraterna någon hemlig egenstrategi avseende luftvärnsvapnet? Man får meroch mer uppfattningen att Ystads öde på något visskulle vara beseglat.Samtidigt måste jag fråga om hontog illa vid sig av att försvarsminister varbelåten över att en uppgörelse träffats iförsvarspolitiken och att propositionen med allsäkerhet kommer att gå igenom . Det är inteförsta gången som de regeringsbärande partiernahar fått luta sig mot ett oppositionsparti -- det harväl socialdemokratin mig veterligt gjort hela senaredelen av 1900-talet.Jag måste säga att det känns skönt att man ficknågot berömmande ord av . Detkänns betydligt bättre för mig än det måste ha gjortför -- tyvärr är han inte närvarande --som fick stå ut med en skopa ovett av tack för den hjälpen att han säkratSocialdemokraterna majoritet i försvarsfrågornaunder en lång tid.Socialdemokratin måste också lära sig vadparlamentarism är för någonting, om man inte haren absolut majoritetsregering. Det går bra att nuskälla på kommunisterna för mörkt förflutet och endel andra saker. Glöm inte att socialdemokratinmed all säkerhet inte får egen majoritet. Ni måstekanske än en gång luta er mot kommunisterna. Detär mycket dumt. Ingen hund är så dum att den biterden hand som föder den. Det bordeSocialdemokraterna inte heller göra gentemotkommunisterna. Ni kan behöva deras hjälp en gångtill.Anf. 43 () replik:Herr talman! Det är litet konstig ordning här, detvar faktiskt inte jag som tog upp kommunismen.Mig veterligt har vi aldrig lutat oss motkommunisterna i sådant här sammanhang.Jag missunnar inte alls att få berömav . Jag kunde förutse att det skullebli så. Jag ville bara påpeka skillnaden på hur detvar när Ny demokrati röstade mot sitt eget förslagnär det gällde delpension.När det gäller luftvärnet : Den som intekan räkna ut vad detta får för konsekvenser för Lv 4är ganska begränsad i sitt tänkande, måste jag säga.Anf. 44 (nyd) replik:Herr talman! Jag tycker att det är konstigt att KarinWegestål tar upp frågan om delpensionen. Jag vetpersonligen att en socialdemokratisk ledamot, somvar med när frågan om delpensionen behandlades iutskottet, både inför oss och inför pressen harhävdat att det inte fanns någon uppgörelse. Mycketmärkligt, !Anf. 45 () replik:Herr talman! I den del anförandevar analogt med det anförande som finns det ingen anledning attha en replikväxling. Skälen för att det blev som detblev är mycket klart redovisade. , somden joviala person han är, sade att han också haderespekt för det.Däremot är det väl litet obetänksamt, KarinWegestål, att önska ett nytt majoritetsförhållandehär i kammaren. Fråga dem som bor i -- nuupprepar jag mig från mitt huvudanförande --, , och hur det ärmed den socialdemokratiska politiken. De kanskeinte bråkar så värst mycket om att få den majoritetsom eftersträvar.Anf. 46 () replik:Herr talman! Personligen anser jag att det behövsen försvarspolitik i det här landet som inte ärberoende av var man har de starkastekommunalråden utan av de ställen där man faktisktskall lägga de utbildningar som behövs för attkunna utbilda våra soldater på ett sätt som gör attde är utrustade och utbildade för att kunna delta istrid, om det skulle krävas.Jag tror att vi tar alldeles för lätt på det här. Vipåminns om det i diskussionen kring deltagande iinternationella styrkor i dagens samhälle. Vi måstefaktiskt ta ansvaret . Det våra soldaterskall kunna, det vi förväntar oss att de skall ta påsig om det behövs är att delta i strid. Det är inte enfråga om vilka regementen och orter som man skallbedriva utbildning på, utan på vilket sätt man kanfå en planering för det möjliga försvaret för depengar som vi kan avsätta till detta ändamål.Anf. 47 ():Herr talman! hade vi idenna kammare den stora försvarspolitiskadebatten års försvarsbeslut. Det var ettbeslut som många såg fram emot med vissaförväntningar, en del kanske med oro, men somflertalet hoppades skulle kunna ge någorlundaarbetsro framåt. Förutsättningarna varfastlagda för de kommande fem åren. Målet var enreducerad krigs- och grundorganisation medförbättrad kvalitet.En minskad organisation innebär också ett minskatpersonalbehov. Den process som sker ärnaturligtvis smärtsam för dem som berörs, men denär ändå ofrånkomlig.Som en följd av den s.k. stabiliseringspropositionenfrån oktober åläggs också försvaret attspara. Detta sparmål måste uppnås utan attkaraktären och huvudinriktningen i 1992 årsförsvarsbeslut ändras.Herr talman! har i sitt anföranderedovisat syn på ett antalfrågor som berörs av dagens beslut. Jag vill heltkort kommentera ett par av de förändringar somregeringen har föreslagit, där utskottet har gjort ennågot annorlunda bedömning.Den första förändringen gäller den föreslagnasamlokaliseringen av luftvärnsutbildningen i detblivande Södra militärområdet, som också fleratidigare talare har berört. Mot bakgrund av bl.a.det fördjupade underlag i luftvärnsfrågan somChefen för armén på utskottets uppdrag har tagitfram och den osäkerhet som faktiskt råder omluftvärnets framtida krigsorganisation och därmedockså utbildningsbehovet , blir utskottetsbedömning att förslaget om samlokalisering av Lv 4och Lv 6 inte bör genomföras. Lv 4 blir således kvari . Däremot bör försvarsbeslutfullföljas vad gäller flyttningen av Lv 6 tillHalmstad och LvTS till Östersund.Den andra förändringen gäller en ytterligaresamordning och rationalisering av produktionen iÖstersunds garnison. Förutom den uppvaktningsom har gjorts inför utskottet av företrädare församtliga berörda har jag personligen haft möjlighetatt på plats bli informerad. Och det har varitmycket värdefullt och det har styrkt mig i minuppfattning att Östersundsförslaget är välgenomtänkt och bör följas.Den lösning som presenterats av berördamyndigheter i innebär att huvuddelen avI 5:s och A 4:s nuvarande anläggningar behålls ochatt de försvarsmyndigheter som hyr lokaler utei flyttar in på kasernområdet. De civilahögskolorna erbjuds lokaler i ochutbyggnadsmöjligheter vid Arménsmaterielunderhållscentrum och Försvaretsförvaltningshögskolas skolhus. Detta alternativuppges bli betydligt billigare än propositionensförslag.Det må vara försvarspolitiskt oortodoxt men ändåtillåtet att vidga perspektivet utöver det rentförsvarspolitiska. När man nu gör det och ser manatt det går att uppnå förelagt besparingsmål förförsvaret, som man underlättar förhögskola och vårdskola i den bakgrunden är det naturligt att utskottetnu förordar att den lösning som redovisats avberörda myndigheter noggrant prövas och att A 4:setablissemang sålunda ej bör lämnas. Jagförutsätter alltså att dagens beslut kommer att ledatill ett genomförande av Östersundsmodellen -- omjag får kalla den så. Beslutet kommer också attinnebära litet grand av ett nytänkande, som jag trorär till fördel både för försvaret och för samhället istort.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillutskottets förslag.Anf. 48 () replik:Herr talman! Det besked som gavbeträffande utskottets avvisande av regeringensförslag angående var utmärkt.Regeringen ville ju fösa ihop A 4 och I 5 på sammakasernområde. Som jag tidigare redovisade är juavsikten med detta förslag att försöka förhindra entvåbrigadsutbildning iÖstersund.Det har anförts så starka ekonomiska skäl frånÖstersunds sida, att det har varit möjligt även förden borgerliga majoriteten i utskottet att köra överregeringsförslaget. Men kan vi hörakommentarer från officerare som arbetar påplaneringsstaberna, Arméstaben ochFörsvarsstaben -- det påstås också att man harförankrat det hela även i departementet.Officerarna säger att beslut, som det ärformulerat i betänkandet, kan tolkas så, att man ialla fall tänker slå ihop I 5 och A 4. Jag vill därförställa samma fråga till som jagställde till : Hur tänker ni agera?Det är alldeles uppenbart så, att myndigheternaanser att riksdagsbeslutet är så luddigt att de i allafall kan genomföra det förslag som regeringen haranvisat. Vad tänker göra för attförhindra detta?Anf. 49 () replik:Herr talman! I mitt anförande redogjorde jagkortfattat för de föreslagna förändringarna somman i vill se genomförda. Jag sade vidareatt jag förutsätter att det beslut som vi skall fatta kommer att leda till att det blir möjligt attgenomföra dessa förändringar. Jag är övertygad omatt man kommer att ta till vara de fördelar somuppstår vid ett sådant genomförande, fördelar somär till gagn både för försvaret och för samhället istort.Jag förutsätter att det som utskottet uttalar ibetänkandet är tillräckligt klart och att det som sägshär i kammaren ytterligare kommer attklargöra att det blir förändingar i enlighet meddagens beslut och med det som var kontentan avmitt anförande.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är många organisatoriskaförändringar på gång inom försvaret, och det ärmånga myndigheter som är inblandade, bl.a. detnya , det nya Personalverketsom skall ersätta , det nyahögkvarteret som skall ersätta en lång radförsvarsmyndigheter.Uppenbarligen tänker man på planeringsstabernaatt planera enbart till det egna verkets fördel ochstrunta i de kostnader som uppstår i andrasamhällssektorer. har lagt etttotalperspektiv på det hela och sett vad som ärgynnsammast för samhället. Men de militäraplanerarna tänker hålla fast vid det som ärgynnsammast för den egna trånga verksamhetenoch bortse från ett större perspektiv. Detär här som majoritetens representanter måste sägaifrån, . Ni har inte satt ner fotentillräckligt hårt genom de skrivningar som finns ibetänkandet. Vad tänker ni göra ytterligare?Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag vill påstå att det som sägs iutskottets betänkande och det som sägs ikammaren är tillräckligt bestämt. Jagförutsätter att regleringsbrevet kommer att visa attjag har uttryckt det som kan förväntas vid denfortsatta hanteringen av Östersundsfrågan. Jag kanförsäkra att min bestämdauppfattning är att Östersundsmodellen skallgenomföras. Jag kommer också fortsättningsvis pådet sätt som jag kan och som är möjligt ochnödvändigt att följa upp frågan.Anf. 52 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis betona att jagtill största delen instämmer i de socialdemokratiskadeklarationerna när det gäller inriktningen av denkommande verksamheten inom totalförsvaret.Beträffande kostnaderna för försvaret är det förmig mycket svårt att förstå varför vi i inte --som man gör i andra länder -- skär ner iförsvarsutgifterna och därmed minskarförsvarskostnaderna. Jag vill betona att jaginstämmer i de åsikter som gavuttryck för i början av sitt inledningsanförande.I en del gällande totalförsvaret -- nämligenluftvärnets organisation -- delar jag dock inte denuppfattning som mina socialdemokratiskapartikamrater i utskottet har.Herr talman! fattades idenna kammare beslut om att Lv 6 skulle flyttas tillHalmstad. Detta var enligt min mening ett mycketklokt beslut. Samarbetet mellan Lv 6 och I 16 varsedan länge påbörjat. Bl.a. har Lv 6 under en radår övat på Ringenäs skjutfält.Efter förra årets försvarsbeslut vidtogs omfattandeförberedelser för att på bästa sätt verkställabeslutet. Detta arbete har lett till att det för den delav luftvärnet som är föreslaget att flytta tillHalmstad inte finns några farhågor när det gällerförlorad kompetens. I de ekonomiska diskussionersom har förts angående omorganisationen -- enligt min mening -- varaen viktig faktor. Huvuddelen av den militärapersonalen vid Lv 6 är beredd att flytta tillHalmstad. Några har redan skaffat bostad där.Herr talman! Jag, liksom utskottsmajoriteten,anser att detta förhållande är av stor vikt när nufrågan om placeringsort för luftvärnet återigendiskuteras här i kammaren. En ändring av beslutadlokaliseringsort under pågående förberedelser förflyttning skulle inte inge något förtroende förkommande beslut.Herr talman! Men det är inte bara personalen vidLv 6 som måste kunna lita på fattade beslut. Ävenvid I 16 är det av vikt att personalen kan se framåtoch planera för framtiden. utredandeoch osäkerhet måste nu ett beslut fattas ochverkställas.För oss socialdemokratiska riksdagsledamöter påHallandsbänken är det av stor betydelse att ävenframdeles en viktig del av försvaret är förlagd tillvästkusten. För mig är det viktigt att markera viljantill försvar också av denna del av landet.En armégarnison är självklart även en storarbetsplats i en kommun. En betydande del avpersonalen är civilanställd. Den under åretuppblossande debatten om luftvärnets placeringhar naturligtvis skapat oro för jobben ochframtiden, framför allt i en kommun som just nu ärhårt drabbad av arbetslöshet.I har vi vant oss vid att I16 i hög grad har samarbetat med kommun,landsting och länsstyrelse på ett ganskaokonventionellt sätt. Samarbetsprojekt av olikaslag har rönt stor uppskattning. Detta är godaexempel på hur civil och militär verksamhettillsammans kan hushålla med offentliga medel. Jaghoppas och tror att denna samverkan nu skallutvecklas ytterligare. Möjligheterna finns.Jag har, herr talman, tidigare i min motiondeklarerat mina åsikter gällande flyttningen av Lv 6till och den samlokalisering som därmedsker med I 16/Fo 31. Motionenär tillstyrkt, vilket innebär att jag och övrigahalländska socialdemokrater i fråga om luftvärnetsgrundorganisation kommer att följa utskottetsmajoritetsförslag.Anf. 53 () replik:Herr talman! Av naturliga skäl har jag inteanledning att ha någon avgörande invändning motslutsatsen i anförande. Förklarhetens skull hade det dock varit roligt om de tvåsocialdemokratiska damerna -- jag tänker då påKarin Wegestål, som höll ett patetiskt anförandeför ...(vice talmannen: nu gällerIngegerd . )Ja, jag ville fråga varför inteefterlyste denna kunskap hos sin egen partivän. Dåhade vi kunnat få den samlade socialdemokratiskaklokskapen redovisad här i kammaren.Anf. 54 ()replik:Herr talman! Jag får väl tacka , förjag förstår att han menade att jag står förklokskapen. Jag kan tala om för honom att jag ochKarin Wegestål med samma patos känner för dennafråga men på något olika sätt. Det är trevligt i ett stort parti som vårt kan få ha en egenåsikt. Jag håller på och och detbeslut som fattades i denna kammare.Anf. 55 ():Herr talman! Som nämnde i sittanförande tidigare här finns det ett särskiltyttrande nr 2 fogat till utskottets betänkande. Dettasärskilda yttrande bygger på en motion som jagsjälv har väckt och där jag har anfört skälen för attett svenskt dykericentrum för landets totalamaritima verksamheter bör lokaliseras tillKarlskrona. Av rent formella skäl står GunhildBolander för detta särskilda yttrande. Det visar attyttrandet också har stöd.I min motion redovisas skälen för att dettadykericentrum bör lokaliseras till . Jagpekar bl.a på marinens dykarskola samt landetsenda dyktorn, ett av de få som finns i . Avtalfinns om övningsverksamhet såväl med olikaintressenter inom den statliga sektorn,bl.a., som med andraintressenter inom verksamheter som har med denmarina miljön att göra. På platsen finns entryckkammare, och inom marinens område iKarlskrona pågår uppbyggnad av en anläggning förutbildning och övning i sjöräddning, om den interent av nu är färdigställd.Det är glädjande att läsa utskottets skrivningar ommin motion. De är bra och mycket positiva. Jag kaninte annat än tolka dem såsom ett stöd förmotionens syfte. Utskottet pekar självfallet på denöversyn av marinens dykeriverksamhet som pågicknär betänkandet skrevs. Såvitt jag känner tillföreligger nu utredningsresultatet. Utskottet pekarockså på värdet av sambruk och ett optimaltutnyttjande av de investeringar som har gjorts idenna anläggning.Detta är utmärkt. Utskottets skrivning bör ligga tillgrund när man sammanfattar synpunkterna påförslaget om en eventuellt förändrad organisationpå detta område.I det särskilda yttrandet, som för övrigt också harfått stöd av en socialdemokratisk ledamot iutskottet, konstateras att ett dykericentrum börinrättas och lokaliseras till . Inte minstsambruksskäl, personella skäl och ekonomiska skältalar för detta.Om det skulle finnas anledning att på nytt se pådenna fråga, anser vi att det kan göras i anslutningtill den utredning om den samlade statliga maritimaverksamheten som utskottet föreslår skall kommatill stånd. Jag tror att denna utredning, dettaförutan, kommer att bli en positiv utredning genomatt man får en total översyn av samhällets samladeengagemang i dessa frågor, behov och resurser samtframför allt resursutnyttjande. Det kan vara envälbehövlig genomlysning, som inte bara pekar påproblemen utan också visar på de möjligheter ochpositiva effekter som finns på dettaområde. Utskottets skrivning bör väga tungt, närdetta ärende framöver skall avgöras.I övrigt vill jag liksom många andra talare härkonstatera att det försvarsbeslut som vi fattadevar avsett att vara ett långsiktigt beslut, som skullesträcka sig . Långsiktighetenblev tyvärr inte så lång som vi hade hoppats. Olikarealiteter runt om har medfört att en del saker harfått ses över igen.Men långsiktigheten är alltid viktig, inte minst förden verksamhet som försvarsmakten bedriver.Försvaret kräver med tanke på hotbild och riskeren större långsiktighet än många andra frågor.Framför allt när det gäller utveckling av olikaindustriella projekt för försvarets del är det viktigtatt vi inte fattar alltför snabba och tvära beslut utanhandlar långsiktigt.Jag tänker t.ex. på marinens nybyggnation ochrenoveringar, som skapar ett jämnt utnyttjande avkompetensen när det gäller beläggning ochkunskaper i den svenska varvsindustrin, i synnerhetvid . Vi har här en världsunikkompetens på fartygsbyggande, såväl när det gällerny teknik över ytan som när det gäller beprövadteknik, som i sig är världsunik bl.a. vid byggande avfartyg i glasfiberarmerat kompositmaterial.När det gäller resurserna är det viktigt att se till attdet finns balans i de olika budgetarna, i synnerhet imarinens. Detta i sig skapar förutsättningar bådeför en förnyelse och ett vidmakthållande samt fören ökad kompetens, inte minst beträffandefartygsbyggande.Även andra bitar är viktiga i fråga om den marinasidan. Det finns i propositionen förslag, somutskottet har ställt sig bakom, bl.a. en samordningmellan KA 2 och örlogsskolor i frågaom ledningsfunktioner och administrativafunktioner samt vissa delar av utbildningen. Ettbeslut i detta avseende bör enligt mitt förmenandepå sikt följas av motsvarande beslut på andraplatser med motsvarande verksamheter ochfunktioner.Flygvapnets organisation skallkoncessionsprövas. Denna prövning skallsjälvfallet genomföras enligt gällande lagar. Jag villdock betona att det när det gäller den framtidaorganisationen också är viktigt att man ser till dengeografiska, dvs. den verksamhetsmässigaplaceringen i geografin, så att de investeringar somredan i dag är gjorda får en bra slagkraft i sambrukmed andra intressenter.Jag tror att vi kommer attfå en diskussion här i kammaren omflygräddningsorganisationen och sjöräddningen.Men jag vill understryka att det i propositionennoteras att flygräddningsorganisationen skall sesöver. Också här är det viktigt att man tänker påsambruksfaktorerna och att man inser fördelarnamed att ha en dygnetruntberedskap, inte bara förflygets egen räddningstjänst utan också församverkan med det fredstida civila samhället. Jagtänker på fartygsrörelser och annat som sker påhavet, inte minst i södra , men också påtransporter från öar av sjuka och skadade. Där harflygvapnets helikopterinsatser varit av stort värde.Värnpliktsfrågorna kommer upp i ett betänkande,förhoppningsvis -- annarsunder nästkommande år. Det är viktigt att denremissrunda som pliktutredningens betänkande ärföremål för blir så bred och allsidig som någonsin ärmöjligt. Jag vill här poängtera att pliktutredningenslår fast grunderna för en allmän värnplikt, att allaskall mönstra och att vi skall placera de mönstrandei olika kategorier, i den militära delen, i den civiladelen eller i utbildningsreserven.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 56 ():Herr talman! Den socialdemokratiska motionen idetta ärende är ganska omfattande. Jag har tänktatt ta upp de delar som berör marinens verksamhet,dvs. den del av försvaret som finns på havet, i våraskärgårdar och i kustbandet.Först vill jag med anledning av Sven-OlofPeterssons anförande säga att det är viktigt attytterligare lyfta fram det faktum atträddningshelikoptrarna i har störrebetydelse i det internationella perspektivet --inte minst de på sträckan --. I debaltiska staterna finns det inte så mycket av dennaresurs, och då kanske vi i kan göra en insatsmed de räddningshelikoptrar som finns. De stårstrategiskt placerade och kan hjälpa till vid eneventuell sjöolycka eller liknande.I vår motion tar vi återigen upp frågan om att encivil oberoende borde tillsättas.Utskottsmajoriteten fortsätter att förvägra ossdetta med motiveringen att det pågår s.k.expertsamtal och att statsminister har varit iMoskva och tagit upp frågan.Jag tycker för min del att det faktum att det pågårexpertsamtal inte är ett tillräckligt skäl att intetillsätta en kommission.