prot · GH0933 · 1993-11-30 00:00:00 — Som vi har sett de senasteveckorna är det ju inte en ofarlig situation somMakedonien befinner sig i.När det gäller nationella minoriteter har man, bådehistoriskt och , mycket explosivt stoff som kanexplodera om den ekonomiska situationen urartarfullständigt. Då kan det bli väl så jobbigt förSverige när det gäller våra FN-styrkor och vårframtida flyktingpolitik gentemot det fornaJugoslavien.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1993/94:164 omarbetslösheten bland byggnadsarbetare iVärmlandAnf. 212 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att minskaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna iVärmland. Hon påpekar att byggarbetslösheten är och att den beräknas öka undervintern.Vad vi upplever nu är till stor del en effekt avinflationspolitikens och spekulationsbyggandetstid. Denna sorglösa och ansvarslösa tid har ocksålämnat förfärande spår i form av finanskrisen somtill sin huvuddel har sina rötter i bygg- ochfastighetsbranschen. Många arbetare lockades dåöver från exportindustrin till byggbranschen ocharbetskåren blev för stor.Nu befinner vi oss emellertid i en situation där helabranschen skakas. Byggarbetslösheten i oktoberlåg på i hela riket och i flera län var siffrornahögre än i . Värst var situationen iJämtlands län där den översteg . Prognosernaframöver tyder, som , på ytterligare ökningar av arbetslöshetenunder vintern. En mycket stor del av de arbetslösaär unga människor. Vi riskerar att bristen påyrkesarbetare kan bli en inflationsdrivandeflaskhals när byggandet om någon tid tar fart igen.Det är alltså angeläget att vi minskarbyggarbetskåren i förhållande till rekordåren ochförsöker motivera arbetare att söka sig till andrabranscher. Men det är också angeläget att åtgärdergörs för att skydda branschen från en alltför kraftigåderlåtning.En viktig insats i denna strävan var det ROT-program som presenterades . I detta programingick ett stöd till kommunala ROT-insatser. Över40 av dessa kom till del.Dessutom har beslut tagits vid ett flertal tillfällenunder senare år med inriktning på att stödjabyggverksamheten. Jag tänker på satsningar påkulturminnesvård, icke-statliga kulturlokaler,samlingslokaler, tidigareläggning avaffärsverksinvesteringar samt ca 3 miljarder kronortill statliga bygginvesteringar. Till dessa insatserkommer återkommande extra insatser påinvesteringar i infrastruktur som också är av storbetydelse för byggbranschen.Ett beredningsarbete pågår nu inomregeringskansliet med anledning av enframställning från om ROT-insatser.Anf. 213 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Jag är inte helt nöjd med det.Jag känner till att inte har den högstaarbetslösheten bland byggjobbarna. Jag vill påpekaatt det är svårt för alla som är arbetslösa. Dethjälper inte byggnadsarbetare att det ärhögre arbetslöshet i andra län.Jag kan också vara överens medarbetsmarknadsministern om att byggsektornmåste minskas. Men det måste ske närarbetsmarknaden blir bättre. Det måste ske undersocialt acceptabla former. Jag anser att vi skallsysselsätta de lediga byggresurser som vi har. Detinnebär en samhällsekonomisk fördel.Byggnads avdelning 29 i betalar ut över700 per dag till sina arbetslösa. Från den 1januari fram till har manbetalat ut över 171 miljoner kronor.Vi har gjort en kartläggning i av olikabyggprojekt. I den här kartläggningen har vikommit fram till att det finns ett stort behov, bl.a.när det gäller upprustning av kommunalabyggnader, skolor m.m. Det finns också ett behovav upprustning av bostäder. Det finns alltså ettbehov av ett ROT-program.De 40 miljoner som arbetsmarknadsministern talarom i sitt svar är redan intecknade för Värmlandsdel.Vi har också andra projekt på gång, bl.a. en nylänsflygplats och ett nytt länsmuseum.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om han ärberedd att satsa på ett ROT-program. Kan jag tolkaden sista meningen som står i svaret som att AMSframställan kommer att behandlas positivt? Ärarbetsmarknadsministern beredd att positivtbehandla frågan om pengar till länsflygplats ochmuseum i ?Anf. 214 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det pågår även en diskussion om dehär frågorna i . Den börockså avvaktas. Jag kan naturligtvis inte hålla påmed budgetprövningsarbete i talarstolen.Jag kommer såvitt jag förstår att informeras om denvärmländska flygplatsen av landshövdingen m.fl.på måndag när jag befinner mig i . Jagkänner också till museet.Det börjar nu kännas som om ett större antalföretag börjar återfå sin investeringslusta. Det ärmycket av det vi behöver. Detta är naturligtvisockså en fråga som vi får diskutera i budgetarbetetför 1994/95.Anf. 215 ():Herr talman! Jag känner också till attarbetsmarknadsministern kommer att träffaföreträdare för för att diskutera deaktuella projekten. Men jag vill återigen betona attjag hoppas att bemötandet då blir positivt. Det ärnämligen mycket viktigt för just länetsbyggarbetskraft att få i gång sådana här projekt.Som jag tidigare sade kommer arbetslösheten ivinter att bli . Det finns risk att ung ochvälutbildad arbetskraft kommer att lämnabyggbranschen, vilket senare kommer att innebärastora flaskhalsproblem, precis somarbetsmarknadsministern påpekat i sitt svar. Jaghoppas alltså på en positiv behandling av dessafrågor.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1993/94:208 omstödområdesplacering av kommunAnf. 216 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att ompröva beslutet att inte inplaceraVetlanda kommun i tillfälligt stödområde.Regeringen har vid någratillfällen fattat beslut om att inplacera ett antalkommuner i tillfälligt stödområde. Dessa beslut harföregåtts av en noggrann genomgång av situationeni utsatta kommuner och regioner. Sådana analysergörs fortlöpande inom . Jag kaninte kommentera behovet av att inplacera visskommun i tillfälligt stödområde.Anf. 217 ():Herr talman! Tack för svaret! Det var inte mångaveckor sedan som arbetsmarknadsministern och jagmöttes i en frågeduell angående etableringsstöd tillMarknads- & Media . Att få starthjälptill denna skulle vara ett led i att utveckla ett merdifferentierat näringsliv i kommun. Jag ärfortfarande hoppfull i detta ärende.Situationen i kommun har förvärratssedan dess genom att två företag ytterligare gått ikonkurs. Det ena företaget, AB Boro-Hus, hadevid konkurstillfället 94 personer anställda. Detföreligger en ansökan på departementetfrån kommunen och om att Vetlandakommun skall inplaceras i tillfälligt stödområde, iförsta hand under två år.Med anledning av det förvärrade läget harkommunen avgivit en förnyad ansökan, med detviktiga tillägget att man vill ha ärendet fortastmöjligt behandlat.Jag och de övriga kommuninvånarna har därförredan i dag förväntat oss en förhoppningsfull signal,en signal som antyder att statsrådet ser likaallvarligt på situationen som vi gör och attstatsrådet är beredd att agera och inte bara hänvisatill någon allmän praxis för behandling avstödområdesfrågor över huvud taget.Trähusbranschen i hotar att förblöda.Vetlanda som varande centrum för denna branschhar drabbats hårt. Kommunen fick kännapå en befolkningsminskning med 232 personer. Desenaste arbetslöshetssiffrorna är alarmerande.1 150 personer är öppet arbetslösa, 870 personerfinns i arbetsmarknadsåtgärder. Arbetslösheten är12,och ligger långt över genomsnittet.Arbetsmarknadsläget har ytterligare försämrats iträhusbranschen.Vid årsskiftet 1991/92 arbetade 1 230 personer idenna. Med det dystra läget för dagen återstår,enligt beräkningar /94, drygt 200personer. Dessa siffror talar sitt eget tydliga språk.Vetlanda kommun är i behov av snabb och akuthjälp.Kommer statsrådet att agera för attavhjälpa den situation som kommunbefinner sig i?Anf. 218 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag kan för dagen inte säga mer änvad jag redan sagt. Inom pågårdet en total genomlysning av landetsalla kommuner, såsom en förberedelse för ett nyttregionalpolitiskt beslut i denna riksdag. Enproposition om det kommer att läggas påriksdagens bord i februari.Därjämte kan en bedömning göras redan nu om detär lämpligt att aktualisera någon speciell kommunför ett inplacerande i tillfälligt stödområde. Mendet sker en genomlysning av allakommuner.Anf. 219 ():Herr talman! Jag hoppas att en sådan genomlysninginte dröjer alltför länge, eftersom Vetlandakommun är i behov av en snabb och akut hjälp. Enarbetslöshet på är ytterligt alarmerande.Hela näringslivsstrukturen i kommunhåller på att utplånas genom trähusbranschensoerhört snabba tillbakagång.Ett snabbt och beslutsamt agerande frånarbetsmarknadsministerns sida är därför, som jagser det, en absolut nödvändighet.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1993/94:212 om servicen iglesbygdenAnf. 220 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jaganser att avregleringen av posten, flyget ochelmarknaden får positiva effekter för servicen iglesbygden.Hans Stenberg hänför sin fråga till en frågestundhär i kammaren då jagkonstaterade att ''avregleringsfrågorna är viktiga iett regionalpolitiskt perspektiv'':Avregleringen syftar till att genom ökadkonkurrens få till stånd ökad produktivitet. För attuppnå detta krävs det att flera företag ärintresserade av att verka på den aktuella lokalamarknaden. För glesbygdsregioner med ett litetbefolkningsunderlag är marknaden sällantillräckligt stor för att konkurrens skall uppstå.Dessa regioner riskerar därför att inte få del av dedirekta produktivitetsökningarna.Trots detta kan avregleringarna ha indirektapositiva effekter i glesbygden. Dessa uppstår tillföljd av att det gamla monopolföretaget genomhårdare konkurrens i tätbefolkade regioner kantvingas till organisationsförändringar som ipraktiken innebär förbättrad service i glesbygd.Låt mig upprepa också annat jag vid det tidigarefrågetillfället sade om avregleringsarbetet,nämligen att det skall genomföras så att viktigasamhällsintressen beaktas. Ett viktigt sådant är attbevara eller skapa förutsättningar för utveckling ialla regioner. Detta gäller inte minst våraglesbefolkade områden.Anf. 221 HANS ():Herr talman! Jag börjar med att tacka för svaret påfrågan, även om jag inte blev värst mycket klokarevad gäller vad arbetsmarknadsministern menar.Det är många som är oroliga över vilkakonsekvenser avregleringar, bolagiseringar ochutförsäljningar av våra naturtillgångar kommer attfå för samhällsservicen utanför de stora tätorterna.Vad händer när flyget, posten, elmarknaden ochtelekommunikationen avregleras? Om de härverksamheterna fortsättningsvis skall bära sinaegna kostnader på varje ort, utan att man ser tillden totala samhällsnyttan, riskerar vi att få enormaskillnader i serviceutbud i olika delar av landet.Generellt sett får avregleringar nästan alltidnegativa konsekvenser i glesbygden, t.ex. iNorrlands inland. Befolkningsunderlaget är oftaalldeles för litet för att man, sett ut ur en rentföretagsekonomiskt synvinkel, skall kunna görainvesteringar i infrastruktur lönsamma. Det hindrarnaturligtvis inte att samma slags investeringar settur ett samhällsekonomiskt perspektiv mångagånger kan vara väldigt lönsamma.Likadant är det exempelvis med upprätthållandetav postservice på mindre orter och glesbygd. Det ärju rent företagsekonomiskt ingen lönsam affär.Det är inte bara vi socialdemokrater som är djuptoroade över vilka effekter avregleringarna kommeratt få. Flera av arbetsmarknadsministernspartivänner har också uttryck sin oro över t.ex.bolagiseringen av Posten och talet om en framtidaprivatisering. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: På vilket vis kommerden här förändringen att innebära positiva effekterför glesbygden? Hur kommer exempelvispostservicen i glesbygen att förbättras i framtidengenom att posten bolagiseras?Anf. 222 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Oavsett om Posten är ett bolag ellerett statligt verk har man i princip samma skyldighetatt försöka vara effektiv.I förslaget till postlag, som har attbehandla, står det skrivet att postservicen skall vararikstäckande och innebära att alla människor,oavsett adressort, kan nås av brev och paket. Detstår också att kassaservicen skall vara rikstäckandeoch att Poststyrelsen skall bevaka att post- ochkassaservicen motsvarar samhällets behov.Det finns också en avregleringsdelegation, som haratt speciellt redovisa de regionalpolitiska delarnaav detta skeende, enligt direktiv från regering ochriksdag.När det gäller televerksamheten har nya Teliaålagts att stå för både data- och telefaxservice överhela vårt land. Dessutom går den tekniskautvecklingen väldigt snabbt på det området, och detkommer fram nya metoder som innebärförbättringar för de glesbefolkade delarna.Det finns också bl.a. rätt många västerbottningarsom tycker att det är ganska bra att flygpriset harsjunkit med så där . Men man måste ändå haen viss aktsamhet och vidta en del åtgärder för vissautsatta orter. Det är då viktigt att det goda inte slårut någonting, utan att det finns litet resurser så attvi kan klara av att hjälpa speciellt utsatta delar.Anf. 223 HANS ():Herr talman! Det är just den framförhållningenmed resurserna från samhällets sida som vi saknar.När det t.ex. gäller Posten har ansvaret ensidigtlagts på en aktör på marknaden, och samtidigtkonkurrensutsätter man verksamheten. Manbehöver inte vara speciellt pessimistisk för attkunna tänka sig att Postens ekonomi i framtidenkommer att kunna bli pressad, att Posten kommeratt pressas av den konkurrens man är utsatt för. Detblir ju då inte heller en konkurrens på lika villkor.I ett sådant läge är det mycket lätt att tänka sig ensituation då Posten inte längre anser sig haekonomiska möjligheter att upprätthållaenhetstaxan och inte heller anser sig kunna ta någotregionalpolitiskt ansvar.Anser inte arbetsmarknadsministern att det ärregeringens och skyldighet att lägga fastspelregler som kan gälla även i oförutseddasituationer ?Anf. 224 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har sagt att det här noga måsteföljas. Jag har sagt att , nunär man där jobbar med elmarknadens avreglering,noga måste analysera eventuella regionalpolitiskabekymmer som kan uppstå.Posten, som tog upp som ettspeciellt fall, har ett mycket mycket stort förstegframför alla andra, eftersom man har enrikstäckande organisation och alltså kan förmedlaöver hela landet. Posten har ju också en stabilekonomisk situation, och jag är därför för min delinte bekymrad. Men självfallet måste man varauppmärksam på om Posten börjar göra saker ochting som inte är bra för mer glesbefolkade delar.Nu läggs postverksamheten oftast in i t.ex. befintliglanthandel. Man stärker på det sättet lanthandeln,och servicen bibehålls nära människorna.Anf. 225 HANS ():Herr talman! Jag är inte riktigt lika optimistisk somarbetsmarknadsministern när det gäller Posten. avlägsen framtid ser jag att det kan blibekymmer, och då blir det väldigt svårt att tatillbaka de utfästelser som har gjorts mot de privataföretagarna. Man kan inte gärna lägga på ettmonopol sedan man har släppt in andra aktörer påmarknaden.Jag skulle vilja ta upp elmarknaden, somarbetsmarknadsministern själv tog upp. Det rimligavore enligt min uppfattning att se överkonsekvenserna först, innan man beslutar om enavreglering. Därför har vi också här i riksdagenföreslagit att man borde tillsätta en parlamentariskutredning för att utreda konsekvenserna av enavreglering innan man genomför en sådan. Vi seren stor risk i det här för glesbygdens del.Kostnaderna kommer nämligen att öka kraftigt försmå konsumenter i glesbygd.Anf. 226 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Elmarknaden är ju avreglerad i detsocialdemokratiskt styrda , och i stort sett hardet där inneburit en prispress. Regeringen tar inteslutlig ställning till avregleringen förrän ett förslaghar framarbetats, ett förslag kring vilket det måsteråda enighet. Jag för min del vill också känna att demer glesbefolkade delarna i landet beaktas på rättsätt i ett sådant förslag.Anf. 227 HANS ():Herr talman! Erfarenheterna i är inte enbartgoda.Jag var så sent som i förrgår i kontakt med en litenelproducent, som ser sina möjligheter attfortsätta att bedriva verksamheten i liten skala ochatt kunna göra investeringar som i stortsett obefintliga. Det här innebär att verksamhet iglesbygd slås undan till förmån för de storaproducentenheterna.Den andra risken med det hela är att man genomden här avregleringen får en så pass varieradprisbild och en sådan instabilitet i prisbilden att detkommer att drabba våra elintensiva industrier. Vivet allihop att de finns i de glesbefolkade delarnaav landet. De finns i inland och i andraglesbefolkade delar av landet.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1993/94:218 om stödet tillkommuner som tidigareläggerunderhållsarbetenAnf. 228 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jaghar tänkt vidta för åtgärder för att förhindramissbruk vid användandet av beredskapsarbeten.Lars hänvisar till uppgifter somförekommer om att enskilda kommuner videntreprenadupphandling av byggobjekt bryter uren delentreprenad för att låta utföra denna medstöd av arbetsmarknadsersättning.Anbudsgivare/arbetsgivare har då tvingatspermittera anställd personal, som sedan fått utföraarbetet som bidragsberättigat objekt.Beredskapsarbeten skall avse arbeten som ökarantalet anställda utöver vad som ryms inomanordnarens ordinarie budget. Det innebär attanordnaren inte själv helt kan finansiera arbetet viddet aktuella tillfället. kan det varaangeläget att skapa arbetstillfällen förarbetslösa.Detta skall naturligtvis inte tillämpas så attentreprenören måste säga upp personal för attsedan utföra samma arbete medberedskapsarbetare. Det skulle bara innebära atten arbetslös tränger ut en redan anställd. Det blirdå endast ett nollsummespel. Detta är inte syftetmed de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Deskall inte konkurrera ut reguljära arbeten.Frågan om undanträngningseffekter ärutomordentligt viktig, särskilt nu när vi ser envändning i ekonomin. Jag vill här peka på deuppföljningar som har gjorts av ungdomspraktikenoch arbetslivsutvecklingen. Dessa uppföljningarvisar att undanträngning sker i endast ringaomfattning.Jag följer problemen medundanträngningseffekterna kontinuerligt. Jag ärsynnerligen angelägen om att åtgärderna får avseddeffekt, dvs. att skapa nya öppningar för dearbetslösa utan att störa den reguljäraarbetsmarknaden.Slutligen vill jag säga att det är viktigt att man hållerpå de spelregler som man kommit överens om.Konstlade upphandlingsformer, som den LarsBjörkman tagit upp, väcker inte respekt.Anf. 229 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för det här svaret. Jagtolkar svaret som att min fråga ändå är berättigad,eftersom de här problemen uppenbarligen är kändasedan tidigare.Jag är inte ute efter att på något sätt brännmärkakommuner eller plocka fram enstaka objekt för atttala om att det här missbruket förekommer här ochdär, utan jag är egentligen intresserad avprinciperna, och dem har arbetsmarknadsministerndelvis uttalat sig om.Vad som gäller i det fall som jag har refererat till äralltså att en totalentreprenad bröts sönder i ett antaldelentreprenader, och några av de entreprenörersom ingick i totalentreprenaden fick då finna sig iatt anbudet bröts ned. En av de anställda somtvingades permitteras fick som en del iarbetsmarknadspolitiska åtgärder arbetet i ställetför att han i regelrätt entreprenad skulle ha fåttutföra arbetet åt sin ordinarie arbetsgivare.Det här är naturligtvis beklagligt men inte särskiltovanligt, enligt uppgifter som jag har fått frånhantverksföreningar. Det förekommer här och vari våra kommuner.Detta är speciellt känsligt för småföretagen undervinterperioden. Vi vet att den är mörk inte barautomhus utan också i den bemärkelsen att antaletarbeten med underhållsobjekt är begränsat. Därförblir dessa arbetsuppgifter oerhört viktiga förföretagarna för att de skall kunna överleva med denringa arbetstillgång som finns.Nu svarar arbetsmarknadsministern här att manhar ögonen på missbruket. Jag kan se i svaret atthan konstaterar att det har förekommit missbruk.Min fråga blir då: Vilka åtgärder kommerregeringen att vidta för att stävja missbruket,komma åt dem som missbrukar systemet ochsamtidigt se till att det inte upprepas?Anf. 230 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Som vet kan jag intediskutera enskilda fall. Jag känner heller inte tilldetta fall. Men rent principiellt är det inte korrektom man vid ett bygge bryter ut en del. Det kanknappast kallas tidigareläggning att man gör justden delen till ett beredskapsarbete.Det jag generellt kan göra är att jag vid minaregelbundna träffar med AMS-ledningen elleribland med AMS-ledningen ochlänsarbetsnämndsdirektörer ihop -- där vi brukar taupp och diskutera saker som jag upplever intefungerar riktigt bra och som jag får frågor om -- kanta upp detta för att på det sättet praktiskt rätta tillsaker och ting. är det en enskildhandläggares sätt att arbeta som gör att ett aktuelltfall uppstår.Anf. 231 ():Herr talman! Jag är tacksam för denuppmärksamhet som arbetsmarknadsministernvisar dessa frågor. Trots det vet jag att man iåtskilliga kommunkanslier funderar övermöjligheten att förbilliga sina driftskostnadergenom att sätta in arbetskraft med stöd avarbetsmarknadsåtgärder.Jag känner också till exempel på att man i mycketakuta fall har hänvisat till att man fått vattenskadoroch andra typer av skador på fastigheter och frågat:Kan vi få stöd från för attsätta in arbetskraft i den här typen av åtgärder?Av svaret framgår att detta är en form av missbrukoch att statsrådet följer det med uppmärksamhet.Trots det sker missbruk. Det leder till att det redanrelativt begränsade utbudet för småföretagen glesasut ytterligare. Det är därför av yttersta vikt att taitu med problemen och inte bara konstatera attmissbruk förekommer. Man måste statueraexempel och tala om att det är ett missbruk.Vi måste på något sätt komma till rätta med detta.Kommunerna borde inte bara få betala tillbaka destödpengar de fått, utan man måste ocksåkonstatera att förfarandet är otillåtet och vidtaåtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1993/94:174 om rätten attutfärda magisterexamenc1 > Anf. 232 Utbildningsminister ():c0 > Herr talman! har frågat migvilka åtgärder som vidtas för att utvärdering förmagisterexamen skall komma till stånd för allauniversitet och högskolor.Den nya examensordning som riksdag och regeringbeslutat om gäller från . Vilkaexamina som får finnas och vilka universitet ochhögskolor som har rätt att utfärdadessa examina framgår av högskoleförordningen.Universiteten, i ,, samt har generellamagisterrättigheter.Vissa högskolor har, efter prövning, givits rätten attutfärda magisterexamen i vissa ämnen, nämligenhögskolorna i , och ,samt Högskolan för lärarutbildningi Stockholm.Jag vill med anledning av frågaredogöra för hur prövning för nya examensrättergår till.Universitet och högskolor skall ansöka hosUtbildningsdepartementet om rätten att utfärdaexamen. Regeringen överlämnar ansökningen tillKanslersämbetet för prövning. Kanslern gör enhelhetsbedömning av ellerhögskolans möjligheter att upprätthålla kvaliteten iden aktuella utbildningen. Regeringen fattar beslutom examensrätt efter Kanslersämbetetsrekommendation och lägger utomordentlig vikt viddenna. Gången är densamma för statliga ochenskilda utbildningsanordnare.Ansökningar från högskolorna i --,, , och om rättatt utfärda magisterexamen är för närvarandeföremål för prövning. Jag harerfarit att Kanslern skall lämna sinarekommendationer till regeringen.Svaret på konkreta fråga är således attdet inte ankommer på regeringen att ta initiativ föratt en prövning om examensrätt skall komma tillstånd, utan på den som önskar examensrätten.Anf. 233 ():Herr talman! Tack för svaret, utbildningsministern.Rätten att utfärda magisterexamen är en mycketviktig fråga inom högskolevärlden. Det är därförjag har ställt frågan.