prot · GH0940 · 1993-12-09 00:00:00 — Ta framför allt hänsyn till vilkamöjligheter som finns! Om vi skall införa nyarestriktioner, regler eller sätta in olika åtgärdermåste vi också ta konsekvenserna. Vi vill väl inteavsäga oss det exportvärde på över 50 miljardersom kommer landet till del? Vi kan inte diskuteraoch säga att så skall vi ha det och helt bortse frånden betydelse som näringen har för landet.Anf. 48 () replik:Herr talman! säger att det finnsytterligheter i den här debatten. Det beskriverkanske också den sammansättning som vi har ikammaren. Vi kommer från olika verkligheter. Minverklighet är kanske inte likadan som JohnAnderssons. Jag är inte skogsägare i den meningen.Jag tillhör den stora grupp i samhället som serskogen som nationell resurs. Jag nyttjar skogen påmånga olika sätt. Jag kommer också från den delav landet som är beroende av näringen. Det är jagmycket väl medveten om.I dag diskuterar vi inte näringspolitik i stort, utan viförsöker klara av den biologiska mångfalden. Omnaturen hade sin stilla gång -- det vore ju önskvärt --behövde vi inte debattera detta. Då hade ju naturenklarat av det. Men är det ju så att människanpåverkar naturen och kommer att påverka denäven i fortsättningen. Det är detta som vigemensamt skall försöka klara av. Hur skall vi klaraav de mål som vi har fattat beslut om här i riksdagenoch även ställt upp internationellt?Vi begär en utredning om den långsiktigafinansieringen. Där är fondmålet en möjlighet. Vadskall vi göra om vi inte klarar vardagslandskapetoch detta med ? När det gäller Domänär även skogsägarna inne på samma linje vad gälleravsättandet av reservat.Anf. 49 (-) replik:Herr talman! bekräftar det jag sade.Vi diskuterar olika saker olika dagar. SinikkaBohlin sade att vi inte diskuterar näringspolitik . Problemet är att skogsnäringen är både natur,hänsyn till miljön och ryggraden i svensk ekonomi.Det är det som är problemet. Det har tydligen inteSinikka och dagens socialdemokrati insett.Jag saknar , ochHåkan i den här debatten. Det är entotal omläggning av synen på skogsbruket som harskett inom socialdemokratin.Jag vill också veta om ni har bytt fot . När vifattade beslut om skogspolitiken sade ni juatt den här avgiften inte skulle användas för attköpa mark. skall ni använda de här pengarna tilldet. Vad är det som gäller?Jag tror inte att jag behöver några pekpinnar omhur vårt förhållande till naturen skall vara. Jag harbott i skogen, och jag är född i skogen. Jag har settvarje förändring som har skett i naturen. Det haringenting att göra med om jag är skogsbrukare ellerinte. Om vi skall ha en skogsnäring som fungeraroch ger detta värdefulla tillskott till Sverigesekonomi måste vi också som ledamöter i på ett vettigt sätt kunna diskutera vad somär möjligt att göra eller inte göra och inte kommamed en massa regler.I reservationen om kantzoner vill ni ha fem meterszon längs en bäck.Varenda skogsägare som har lämnat en kantzon pånågra meter mot en bäck får seatt varenda träd har ramlat för blåsten. Det är enomöjlighet. Att över huvud taget detaljreglera pådetta sätt är en omöjlighet.Anf. 50 () replik:Herr talman! Man kan alltid säga att det är synd atthelheten inte diskuteras. sägerriksdagsordningen att jag skall försöka hålla mig tillatt debattera det betänkande vi behandlar, och detär alltså ''Strategi för biologisk mångfald''. Därberörs inte frågan om näringen. Man har skiljt påproduktionsmålet och miljömålet i debatten. Detkan man beklaga, men vi får väl återkomma tilldenna diskussion i vår och diskutera helheten på ettannat sätt.Jag kan tyvärr inte hjälpa att det är en kvinna somdebatterar skogspolitik och biologisk mångfald ochatt saknar sina manliga kolleger.Ni kanske kan föra den diskussionen någonannanstans.Anf. 51 (-):Herr talman! För att undvika missförstånd vill jagsäga att det inte är mina manliga kolleger jagsaknar. Jag saknar den syn på skogspolitiken somsocialdemokraterna har haft. Den syn de har ärhelt ny. Att det är en kvinna som debatterarskogspolitik har ingenting med saken att göra.Vi kan inte göra det så enkelt för oss som attdiskutera miljö ena dagen och göra på ett sätt dåoch näringspolitik och göra på ettannat sätt då. Jag kräver -- också av mig själv -- skall kunna se att det finns ett samband och attdet hela går ihop.Jag har förstått att den nya tidens sätt att drivapolitik innebär att man tar en fråga i sänder. Detgör att man kan lägga fram vilka förslag som helst.Ta bara förslaget om att av marken nedanförodlingsgränsen skall bli reservat. diskuterat priset på inköpen av dennamark. Snälla , en miljon hektarmark tas ju ur produktion! Det berör de som jobbarpå marken, de som transporterar virke och de somskall förädla virket.Gör en konsekvensbeskrivning av vad det blir förkostnader för dem som berörs! Det handlar noginte om 500 miljoner, vilket skulle vara priset förmarken.Det finns ingen som helst substans i de förslag somkastas fram och ingen som helst helhet. Det är detjag efterlyser.Anf. 52 ():Herr talman! Jag ber först att få instämma i JohnAnderssons mycket viktiga påpekande omsambandet mellan svensk ekonomi i allmänhet ochskogsbruket. Skogsbruket har en stor betydelse idet sammanhanget.Jag begärde ordet närmast därför att SinikkaBohlin frankt påstod att den moderata politik somkommer till uttryck i det betänkande vi nudiskuterar bara representerar ett särintresse och ettegenintresse och styrs av markägarnas villkor.Det är helt riktigt, , att enskildamarkägare spelar en oerhört stor roll i frågan ombiologisk mångfald. Jag tror att vi alla är överensom att man vårdar det man äger.Socialdemokraternas skogspolitik främjade storskalighet och monokulturer.Sinikka påpekade ju själv i sittinledningsanförande att det var på det sättet. Denrepresenterade en stark fientlighet mot enskiltägande över huvud taget.Den skogspolitiken är avskräckande i dettasammanhang. Socialdemokraternas nuvarandeskogspolitik kan vi läsa ut ur reservationerna tillbetänkandet. Man förespråkar återgång till enspeciell straffbeskattning av skogsbruk, nyaregleringar och en allmän återgång till denskogspolitik som har åstadkommit de skador ochavarter som vi nu försöker reparera. Denskogspolitiken och den försämring av ägandetsvillkor som det i själva verket är frågan om är ingetannat än ett hot mot biologisk mångfald.Vi moderater strävar efter att det skall finnasmånga enskilda små och medelstora skogsägaresom representerar en stor mångfald. Denna politikexemplifieras bl.a. i det faktum att Domäns ledninghar givits order om att sälja ut Domäns marker -- desmå skogs- och lantbruken -- till enskilda brukare,grannar och arrendatorer så långt det är möjligt. Pådet sättet kommer den ägandets mångfald som jagmenar är den bästa garanten för biologisk mångfaldatt öka.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det är väldigt intressant att se hurytterligheter närmar sig varandra i diskussionen.Moderaterna instämmer i det , somi och för sig inte har någon partibeteckning, säger.Jag har sagt att de enskilda markägarna är viktiga.Jag har hävdat att vardagslandskapet och debrukningsmetoder man använder där är viktiga.Men det är inte markägarintressen som skall styrasvensk skogspolitik eller den biologiskamångfalden.Det är inte marknaden som styr. Det finns viktigareoch större frågor som man måste klara avtillsammans i demokratiska former.Vad händer om vi inte klarar av de två mål som vienhälligt har beslutat om, dvs. Skadar inte det vårt anseende utomlands?Man kan inte utreda hur länge som helst. Vi såg vadsom hände med . När regeringenförsökte utreda möjligheter till utbytesmarkavverkade man. Vilka reaktioner väcker detutomlands? Skadar det inte näringen som sådan?Om det gör det skadar det också hela Sverigesnationella intressen.Anf. 54 () replik:Herr talman! Det är bra att återigeni en replik säger att jag har rätt i påståendet att deenskilda markägarna spelar en väldigt stor roll idetta sammanhang. Visst skall också dessa enskildaägare till små marker ta skälig hänsyn. Vi är heltöverens om att miljömålet har en stor betydelse förframtiden.Den gamla socialdemokratiska skogspolitikenrepresenterade en storskalighet och en brist påinsikt om att regleringar inte löser problemen. Tackvare det faktum att många ägare till små markervarit bångstyriga och faktiskt trotsat den politikenfinns det en stor biologisk mångfald inom detprivata skogsbruket.Om vi får driva den linje jag pläderade för nysskommer det också fortsättningsvis att vara så.Anf. 55 ():Herr talman! Jag vill börja med att instämma iSinikka inlägg om intressepolitik.Intressepolitiken har demonstrerats väldigt tydligt ide senaste inläggen. Det faktum att man är gammalkommunist eller högerman får stå tillbaka för detövergripande: man är skogsägare.Herr talman! Det var inte för att säga detta som jagbegärde ordet. Jag vill ta tillbaka de yrkanden ombifall till reservationer som jag gjorde tidigare. Jagnöjer mig av tidsskäl med att yrka bifall tillreservationerna 1, 7 och 12. De övriga yrkandenatar jag tillbaka.Anf.56 (-):Herr talman! Jag tycker att det var ett billigtdebattrick att säga att det är för att man ärskogsägare som man har en viss uppfattning,. Jag har varit verksam i skogeni . Jag har varit anställd hos somhuggare . Kan det inte vara så, MargaretaWinberg, att det är de kunskaper jag fått av dettasom jag använder när jag diskuterar skogsfrågornaoch som är grunden för mitt engagemang förskogsbruket?Jag slogs ju med utredarna inom socialdemokratindå det gällde skogsutredning.Socialdemokraterna ville då kalhugga helafjällbarrskogsfältet. De ville införa gödsling i storskala och använda gifter. De ville höja uttaget urden svenska skogen . Det var deras linje. Jagfick slåss överallt mot de förslagen. Det kan väl inteha varit för att jag var skogsägare?När nu har möjlighet till replikkan hon kanske, eftersom inte ge ett besked, klargöra om ni sedan någramånader tillbaka har bytt fot. skulle avgifteninte alls användas för att köpa mark, men vill niatt den skall användas så. Vad är det som gäller?Man kan väl inte byta fot på fem, närdet gäller en näring som har så lång omloppstid somskogen.Anf. 57 ():Herr talman! efterlyste i sitt tidigareanförande syn på denna fråga. Jaghade egentligen inte tänkt begära ordet, eftersomLennart på ett bra sätt har beskrivitregeringspartiernas gemensamma förslag.Folkpartiet står naturligtvis bakom regeringensförslag i propositionen och utskottets betänkande.Jag vill i huvudsak nöja mig med att hänvisa till denskogspolitiska utredningen, i vilken med.Det som föranledde mig att nu begära ordet var denreplikväxling som just har haft medJohn . Jag tycker att det äranmärkningsvärt att man delar upp debatten så, attvi skall diskutera de förslag som behövs förbevarande av den biologiska mångfalden mendäremot inte skall diskutera näringspolitik. Defrågorna hänger i högsta grad ihop.De förslag som man lägger fram måste varaansvarsfulla, och jag menar att så är fallet medförslagen i regeringens proposition. Man har tagithänsyn till alla aspekter. Vi i vill liksomregeringen se till helheten. En skiljande fråga är attregeringen och har tilltro till enskilda idet här sammanhanget medan socialdemokratinhar en tradition av att i onödan reglera detaljer. Vitycker att det behövs en ökad tilltro till denenskilde. Vi skall därför driva en avreglerandepolitik, som ändå lyfter frammiljövärdena.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tycker inte att anklaga oss socialdemokrater för att det intefinns enhetlighet i propositionen. Jag hoppas även i vet att vi inte sitter iregeringen och inte skriver propositioner. Jag fåralltså föra debatten på grundval av depropositioner, betänkanden och motioner somföreligger.Att jag berörde i mitt första anförandeberor på att jag har läst miljöprogram,där det beträffande naturvårdsmålet anförs att allanuvarande arter skall finnas kvar . Man kanfråga sig hur denna formulering stämmer med deskrivningar som som folkpartistställer sig bakom i jordbruksutskottets betänkande.Anf. 59 ():Herr talman! Självfallet medverkar inte SinikkaBohlin vare sig i propositionsskrivandet eller iavgörandena om vad som skall behandlas. Visstbehandlar vi nu frågor som gäller en strategi för denbiologiska mångfalden, men de förslag som manhar måste ändå hänga ihop, så att det blir en logisktsammanhängande bild.Anf. 60 (-):Herr talman! Jag måste besvära kammarensledamöter med att ta uppnågra saker.Det påstås att den borgerliga regeringen skullegynna skogsnäringen. Jag vill påstå motsatsen. Vadsom har hänt är ju att den borgerliga regeringen hartagit bort stödet till skogsbilvägarna, vilket ju varett stöd till skogsnäringen. Vidare har priserna påmassaved rasat , så att de nu ligger på1973 års nivå. Den borgerliga regeringen har integjort någonting åt detta. Skogsägarna har fått enprissänkning på , men de skall bedriva enoförändrad skogsvård, ta ännu större hänsyn tillnaturen osv.I gick man in med ett stöd på perkubikmeter när priserna sänktes, och många andraländer har ett mycket större stöd till skogsbruket änvårt land. Se t.ex. på !Jag kan alltså inte alls begripa att någon kan påståatt den borgerliga regeringen och de borgerligapartierna på något sätt skulle ha gynnatskogsägarna. Tvärtom pekar en rad omständigheterpå att det skulle finns mycket mer att göra på dettaområde.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Lagändringar på djurhälsoområdetFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:11 Lagändringar på djurhälsoområdet(prop. 1993/94:68).Anf. 61 ():Herr talman! Att man skall vara rädd om sinahusdjur är en inställning med hög status i detsvenska folket. Motviljan mot att sätta höns i bur --ett högaktuellt ämne för utskottet, om än inte idagens debatt -- och mot att hålla nötkreatur inneåret om har visat sig vara stark i debatten.Djurhållning handlar ofta om det som senare blirvår mat. Intresset för sunda livsmedel somproducerats på ett så naturnära och lämpligt sättsom möjligt har växt i vårt land.Frågan har också ett internationellt perspektiv. Vitalar om djurhälsa som en nationell tillgång och enkonkurrensfördel i en allt friare handel.Vi socialdemokrater i jordbruksutskottet vill påalla områden flytta fram våra positioner när detgäller djurhälsa. Det är anledningen till att vi harställt oss bakom nästan alla de förslag somregeringen framlagt i proposition nr 68. Det är avsamma anledning, herr talman, som vi harreserverat oss på den punkt som gäller bekämpningav tuberkulos hos hjortar.Vi ser nämligen inte något som helst skäl tillregeringens tvekan inför ett obligatorisktbekämpningsprogram mot denna sjukdom, somföre 1991 betraktades som utrotad i Sverige.Tuberkulos eller tbc är en farlig sjukdom. När denväl har brutit ut hos en hjort är slakt den endamöjliga åtgärden, och köttet blir oanvändbart. Tbcär också en sjukdom som kan föras över till mångaandra djur, t.ex. nötkreatur, och till människor.Många här i kammaren har säkerligen förfäder,kanske föräldrar, som har dött i tbc.Herr talman! Låt mig citera några rader urutskottets betänkande: En spridning av tuberkulosbland de hägn där hjortar hålls för köttproduktionskulle hota hela hjortnäringen i och på siktinnebära hälsorisker för befolkningen.Så tycker hela jordbruksutskottet. Trots dettalägger regeringen fram en proposition som inteinnehåller någon som helst uppgift om vem somskall vara huvudman för det bekämpningsprogramsom man föreslår. Och majoriteten av utskottetsväljer förslaget.Jordbruksverket, som haft anledning att seordentligt på den här frågan, har lagt fram ettutmärkt förslag till ett bekämpningsprogram medstöd i en särskild lag. Det naturliga, ja självklara,hade varit att anta det förslaget. Sedan regeringensagt att det inte skulle komma något sådant förslagavstannade arbetet på att införabekämpningsprogrammet. Det betyder attvärdefull tid har gått till spillo om i dagskulle anta förslag. Därför krävervi inte det, även om det är vad vi egentligen vill.Men det minsta som vi kan begära om vi vill framståsom ansvariga i bekämpandet av denna sjukdom,som kan bli farlig för människor och fullständigtförödande för hjortuppfödningsbranschen, är attdet blir ett obligatoriskt program och att vi vet vemsom skall stå för det. Den som är beredd att ta detansvaret kan göra det genom att stödja densocialdemokratiska reservationen, som jag härmedyrkar bifall till.Anf. 62 ():Herr talman! har utförligt redovisatmotiven för den socialdemokratiska motionen. Jagtänker inte stå här och upprepa de argumenten. Jagansluter mig till dem, och givetvis också till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 63 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkande nr11 behandlas proposition nr 68. Det gällerlagändringar på djurhälsoområdet som utskottettillstryker. I propositionen föreslås ändringar ilagen om bekämpande av salmonella hos djur,djurskyddslagen, lagen om kontroll av husdjursamt lagen om provtagning på djur enligtlivsmedelslagen.Då det gäller lagen om bekämpande av salmonellahos djur innebär ändringarna att bemyndigas delegera till veterinäratt besluta om bekämpningsåtgärder enligt lagenför att på ett effektivare sätt än för närvarandekunna förhindra att salmonella via ägg överförs tillmänniska. En obligatorisk salmonellaprovtagninginförs för värphönsbesättningar.Vidare införs ändringar på djurskyddsområdet somföranleds av . En avgift tillstyrks ocksåkunna tas ut i de fall föreskriven förprövning avstall för djur enligt djurskyddslagen har underlåtits.Avgiften får dock inte ges retroaktiv verkan och fåralltså inte tillämpas på byggnadsåtgärder somvidtagits före det att lagen trätt i kraft.I maj 1991 konstaterades nötkreatursturberkuloshos hjort i hägn -- en infektionssjukdom sombetraktats som utrotad i . Ett mödosamtlångvarit arbete första hälft lågbakom att som ett av få länder ivärlden kunde förklaras fritt från den fruktadenötkreaturstuberkulosen. Det är därför man numed stort allvar och effektiva åtgärder måstestoppa infektionssjukdomen, som angripithjort i åtta hägn.Den smitta som påvisats har av allt att dömakommit till Sveige med inmporterade djur --dovhjortar som tagits in från år 1987.Smittan har sedan spridits genom att deimporterade djuren spritts på olika hägn i landet.Importdjuren har därvid direkt eller indirekt varit ikontakt med andra djur. Uppenbarligen har bristeri kontrollen av de importdjur som kom till Sverigeår förekommit. Berörda myndigheter har ettstort ansvar för detta och har inte minst därförockså ett övergripande ansvar för att vi nu skallkomma till rätta med problemen.Hjortägare som i sina hägn fått in sjukdomen hardrabbats hårt. Staten har ett stort ansvar för att nui enlighet med epizootilagens bestämmelser ochintentioner ekonomiskt ersätta de drabbade.Dagens betänkande tar upp den viktiga frågan hurman skall kunna hindra spridning av infektionenoch åter lyckas med att utrota smittan.Enligt uskottets mening är det mycket allvarligt attlandet åter efter fått in sjukdomen.Djuren i drabbade hägn har avlivats, ochberedskapen mot sjukdomen måste nu ytterligarehöjas. En spridning av tuberkulos bland de hjortarför köttproduktion som hålls i hägn skulle kunnahota hela hjortnäringen i . Dessutom skullespridningen kunna ske till andra djur ilivsmedelsproduktionen vid ett misslyckande avbekämpningen. skulle det också kunnainnebära hälsorisker för befolkningen.Utskottet delar regeringens uppfattning att detfinns goda förutsättningar för att en frivillighälsokontroll för hjortdjur skall kunna komma tillstånd. Hjortägarna själva har självfallet ett mycketstort intresse av att sjukdomen kan utrotas ochdärför också en stark motivation att ställa upp fördenna kontroll.Goda erfarenheter finns av tidigare gjordabekämpningsprogram vad gäller smittosammahusdjurssjukdomar varför regeringen nu går in förett frivilligt program. Programmet innebär attdjurägarna åtar sig att inte förflytta levande djurfrån ett hägn till ett annat med mindre än att hägnetförklaras fritt från turberkulos.Det måste också i lag förbjudas att ägare som stårutanför kontrollprogrammet flyttar levande djurfrån ett hägn om detta inte förklarats fritt från tbc.Bekämpningen blir härigenom heltäckande ocheffektiv. Utskottet framhåller också att omanslutningen till den frivilliga kontrollen inte blirtillräckligt stor kommer ett obligatoriskt system attövervägas.Regeringen har aviserat en utvärdering. Denkommer i så fall att ligga till grund för en förnyadprövning av frågan. Ett viktigt påpekande görsockså i propositionen om att det inte finns skäl attutmönstra tuberkulos ur epizootilagstiftningen.Då det gäller huvudmannaskapet förbekämpningsprogrammet har Svenskadjurhälsovården inom fåttförfrågan om att åta sig detta. Det ärorganisationen uppenbarligen också beredd attgöra, förutsatt att man får kostnaderna täckta. Detär bra att man tar sig an huvudmannaskapet, inteminst för att denna organisation redan harerfarenheter av liknande verksamhet. Det är ocksåbra att det redan finns en organisation som snabbtkan gripa sig an uppgiften. Kostnaderna förprogrammet kan därför blir lägre än om en helt nyorganisation skulle behöva byggas upp.För central ledning och administration harberäkningar gjorts om kostnader på omkring enhalv miljon kronor. harockså initialt i anslagsframställan beräknatkostnaden för uppbyggnad av en organisation förregistrering och central ledning till 1 miljon kronor.Som alltid då det gäller frivilliga system utgår vifrån att stimulanser för snabb anslutning kommeratt införas. Vi utgår också från att kostnaderna förprogrammet täcks med medel utanför denordinarie jordbrukarregleringens ram dåjordbrukets djur inte alls berörs av det nu aktuellaprogrammet för bekämpning av tuberkulos ihjorthägn. Likaså förutsätts att hjortägarna självastår för anpassning av hägn, fängslingsanordningarsamt arbete vid testningen.Det är angeläget att det köttbesiktningstvång somredan finns följs och att kontrollen av efterlevnadenär effektiv. För att kunna övervaka sjukdomen ochförhindra smittpridning till människa kommer nuäven husbehovsslakt av hjort att vara underkastadköttbesiktningstvång.Herr talman! Vi har anledning att genom det nuföreslagna åtgärdsprogrammet kunna förvänta ossen positiv anslutning och uppföljning. På detta sättskall enligt utskottets bedömning de godatraditioner och den höga nivå vi i har pådjurhälsoområdet kunna upprätthållas.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen ochmeningsyttringen som är fogad till betänkandet.Anf. 64 () replik:Herr talman! har uttryckt allvaretmed sjukdomen och talat om hurutskottsmajoriteten vill att den skall bemästras.Han redovisar också tänkta huvudmän förverksamheten.Men låt mig citera ytterligare några rader urutskottsbetänkandet:''Om anslutningen till den frivilliga kontrollen inteblir tillräckligt stor för att utrota sjukdomen måsteett mera vidsträckt obligatoriskt system övervägas.Jordbruksverket skall ges i uppdrag att efter två årredovisa en utvärdering av kontrollprogrammet. ''Om anslutningen nu inte blir tillräckligt stor ochsjukdomen sprider sig kan vi få en kraftig folkligreaktion med köpmotstånd mot allt hjortkött. Vikan dra oss till minnes reaktionerna efter larmet omgift i musslor eller reaktionernamot renkött och svamp efter Tjernobylolyckan.Gör vi inte hjortaveln en mycket större otjänst omvi låter bli att ta krafttag ?Än värre är att sjukdomen kan sprida sig tilltamboskap. Vad skulle säga till denlantbrukare som fått tbc i sin nötbesättning? Detkan självfallet hända även om vi gör programmetobligatoriskt, men då har vi i alla fall gjort vad vihar kunnat.Anf. 65 () replik:Herr talman! tar upp frågan omköpmotstånd i händelse av ytterligare sjukdomsfalloch ett misslyckande med det program som vi nusätter i sjön.Uppenbarligen är näringen som sådan mycketangelägen om att komma till rätta med dessaproblem. Man har redan förberett sig för detta.Genom att myndigheterna inte tillräckligt haruppmärksammat hjortägarnas egna krav ochambitioner har detta försenats.