prot · GH0946 · 1993-12-17 00:00:00 — Jag vill borta frånriksdagshus och möta människor intebara på utan runt om i verkligheten iSverige.Det jag möter är en långt mer realistisk bild hosmänniskorna av ekonomiska situation ochmöjligheter än den som ofta kännetecknar denpolitiska debatten. Man vet att vi har levt över våratillgångar . Man vet att det harbegåtts svåra misstag. Man vet att det inte finnsnågra mirakelmediciner. Man vet att det är iföretagen som de nya jobben måste komma, ochman vet att det krävs en politisk omläggning somär grundad på en realistisk syn på vad politiken ochframtiden kan innebära.Jag möter realism, och jag möter de frågor somfinns och försöker att ge ett svar. Det gällersjälvfallet inte minst det oerhört viktigaEuropapolitiska vägval som vi står inför. Jag hartagit mitt personliga politiska ansvar genom att varaute i olika delar av landet och mötamänniskor och försöka att argumentera för det somjag står för. Det är valet att vara inne, att hainflytande, att ha möjligheter till nya jobb ochinvesteringar, men också möjlighet att bidra tillsamverkan för freden i Europa.Gudrun står för ett alternativ som ställerSverige utanför, utan inflytande i , utanmöjligheter att attrahera de investeringar som äralldeles avgörande för att vi skall få jobben, ochsom dessutom ställer utanför möjligheternaatt bidra till en aktiv, konstruktiv ochframtidsinriktad fredspolitik. Det är beklagansvärtatt behöva säga det.Därmed går objektivt sett, sommarxisterna brukar säga, i samma band, i sammafålla, som de aggressiva nationalisterna -- rödbrunai , eller bara bruna i andra länder -- somockså vill resa murar och barriärer mellan folk, ochsom vägrar att inse samverkans betydelse förjobben, för inflytandet och för freden. GudrunSchymans Vänsterparti är ett populistiskt parti somdessutom står för en isolationism som är farlig förSverige och farlig för Europa.(Applåder)Anf. 36 Socialminister ():Fru talman och herr talman! Allt tyder nu på att denekonomiska utvecklingen i har vänt. ''Äntligen på väg upp'' skrev Affärsvärlden ionsdags. spådde att1994 kan bli en positiv överraskning. För förstagången kan vi alltså fira jul i en känslaav optimism. Det är uppenbart att regeringensekonomiska politik börjar ge resultat.Men det finns självfallet också inslag i utvecklingensom inger stark oro. Arbetslösheten i ochEuropa hör dit, liksom självfallet utvecklingen iRyssland. Det finns mycket att säga om det, och endel har sagts redan tidigare i debatten . Jagtänkte utnyttja det här tillfället till att tala om enannan fråga som ger anledning till oro.Opinionsundersökningar om svenska folketsinställning till svenskt EU-medlemskap visar att enklar och kanske växande majoritet säger nej.Vi som är övertygade om att ett ja till EU i denkommande folkomröstningen är vitalt, bl.a. för attuppgången i svensk ekonomi skall fortsätta, stårinför en oerhörd utmaning. Vi har sannolikt ettknappt år på oss att övertyga några hundratusenpersoner som känner sig osäkra, eller somsäger nej, att de skall rösta ja.Ja-anhängarna påstår ofta att nej-sidan bara hängerupp sig på detaljer och glömmer de stora frågorna.Snuset har blivit en symbol för den attityden. Detkan säkert stämma in på en del, men det äringalunda några detaljer som får de flestagenomtänkta nej-sägarna att säga nej.Jag har i debatten tyckt mig kunna identifiera femfrågor som ofta återkommer i nej-sidans motiv,nämligen demokratin, arbetslösheten, välfärden,jämställdheten och neutraliteten. Det är verkligeninga detaljfrågor. Det är centrala ideologiska frågori den politiska debatten.Därför är jag också övertygad om att opinionen intekommer att svänga bara för att vi lyckas klara hemsnuset, Norrlandsstödet, Systembolaget och någraandra svenska hjärtefrågor imedlemskapsförhandlingarna.Kritikerna säger att demokratin blir sämre vid ettEU-medlemskap. ligger längre bort änStockholm i både bokstavlig och bildlig mening. 08-or är illa nog, men 009322-or är ännu värre. EU gerkanske inflytande åt en språkkunnig elit, men inteåt folket. De säger att vi förlorar suveränitet överde beslut som berör oss.Inget argument vägde tyngre än detta närdanskarna sade nej till EU. Det ärkanske inte så svårt att föreställa sig att det finnssvenskar som tvekar av samma skäl.Men demokratin -- att skall få rösträtt iEuropa -- är för oss som säger ja till EU ett av våraviktigaste argument för medlemskap. Vi blundarinte för de fakta och risker som motståndarna pekarpå, men vi menar att de glömmer några centralasaker.Det finns viktiga problem som ärgränsöverskridande. De kan bara lösas i samarbetemellan länder. Det gäller t.ex. miljöförstöringen,flyktingfrågorna, kontrollen av de transnationellaföretagen och arbetslösheten. Det blir till ettproblem för demokratin om vi inte finner vägar atti demokratisk ordning också lösa dessa frågor.Men varför just EU? Varför inte ,, , eller någonannan internationell organisation? Jo, därför atterfarenheten visar att EU är den organisation somhar varit den mest drivande och mestframgångsrika. Vi kan självfallet inte få någragarantier för att EU kommer att lösa de problemsom jag har nämnt. Vi kommer säkert mångagånger att känna oss besvikna på att det går förtrögt i EU. Men EU är den internationellasamarbetsorganisation som vi kan hoppas skallåstadkomma något. Ofta är det dessutom bättre att350 miljoner människor tar ett halvt steg åt rätt hållän att 8 miljoner tar ett helt.EU kommer under alla förhållanden att i framtidenfatta viktiga beslut som kommer att ha betydelse föross svenskar. Vi som säger ja till EU vill att Sverigeskall vara med och aktivt påverka de besluten. Visstavstår vi en viss suveränitet när vi överlämnarbeslutsbefogenheter åt ett överstatlig organ, men vivinner i suveränitet när vi kan vara medoch fatta besluten.Självfallet kan inte , lika litet som andramedlemsländer, diktera några beslut inom EU,men i kraft av viktiga erfarenheter och godaargument kan vi tillsammans med andra utövainflytande. Det är för övrigt något märkligt att höraen del av dem som trott om attkunna påverka utvecklingen i diktaturer somVietnam, och nu utdöma våramöjligheter att få inflytande i ett samarbete medandra demokratiska stater.Herr talman! Många tycks vara övertygade om attmed ett medlemskap i följer massarbetslösheti . I den antologi som ett antal EU-kritiskasocialdemokrater har gett ut -- Det nyariket -- är det ett återkommande tema.Arbetslösheten är hög i EU. Det är i sig ett stortsocialt och ekonomiskt problem, men ingen kanhävda att arbetslösheten beror på att EU finns.Många hävdar att EU styrs av andra mål ochvärderingar än full sysselsättning. Men det äruppenbart att ochmedlemsländernas regeringar har kommit tillslutsatsen att samverkan i EU är nödvändig för attlösa arbetslöshetsproblemet. Den nu aktuellarapporten, , Competitiveness,Employment, är ett uttryck för det. Orsaken -- ochden enda orsaken -- till att den har tagits fram är,som det framhålls i förordet, just arbetslösheten.Hur skulle då ett svenskt medlemskap påverkaarbetslösheten och sysselsättningen här i ?Jag tror att vi kan vara tämligen övertygade om ensak. Det är att vid svenskt utanförskap blir detutomordentligt svårt att locka hit investeringar ochden vägen få fler jobb i Sverige.Varje nej-sägare måste ställa sig frågan: Med vilkaargument skulle jag vid svenskt utanförskapförsöka övertyga en amerikansk, japansk ellersvensk investerare att göra en investering i ?Det är inte lätt att finna ut några bra argument fördet.Samtidigt måste det understrykas attmedlemskapet självfallet inte löser alla våraproblem. Även som medlem måste kunnaerbjuda ett konkurrenskraftigt företagarklimat. Ettsvenskt EU-medlemskap är därför en viktig meninte tillräcklig förutsättning för att vi skall kunna fåinvesteringar och jobb till Sverige.Herr talman! Kommer då inte EU att tvinga oss attsänka skatter och som en följd av det att dra ner påvälfärdspolitiken och göra avkall påjämställdheten? Det är vad många fruktar, och detär säkert en förklaring till att många kvinnor tvekar.Men EU tvingar oss inte att sänka några skatter. Enannan sak är att för att varakonkurrenskraftigt i en internationell ekonomitvingas ta hänsyn till vilka villkor som gäller i andraländer. Vi kan inte ta ut väsentligt högre skatter änandra på exempelvis företag och kapital. Det gälleroavsett om vi är med i EU eller inte. I själva verketär det troligt att vi utanför EU skulle få större kravpå oss att sänka skatter för att kunna locka hitinvesteringar.Hur mycket vi skall betala i skatt och hur vi väljeratt utforma vår välfärds- och jämställdhetspolitik äralltså något som vi avgör själva. Det finns ingengrund för att påstå att ett svenskt EU-medlemskapskulle hota våra ambitioner på det området.Om medlemskapet ökar våra möjligheter att lockainvesteringar till -- och det är jag alltsåövertygad om att det gör -- ökar det ocksåförutsättningarna för en god ekonomisk utveckling.Därmed ökar också möjligheterna att förstärka denbas som välfärdspolitiken vilar på.Jag är för övrigt också övertygad om att svenskvälfärds- och jämställdhetspolitik i framtidenkommer att framstå som en förebild för mångaandra länder. har en högre andel äldre ochen högre kvinnlig förvärvsfrekvens än något annatland i . har vi de näst högstafödelsetalen. En viktig förklaring till det är vår välutbyggda barn- och äldreomsorg. Det finns ingensom helst anledning varför vi som EU-medlemmarskulle lägga om den politiken. Tvärtom kommerfler och fler länder att följa vårt mönster.Till sist, herr talman, vill jag ta upp frågan omneutraliteten. EU eftersträvar att utvecklastill en försvarsunion. En del oroas av tanken attSverige skulle gå med i en sådan, därför att detskulle vara oförenligt med alliansfriheten ochneutralitetspolitiken.Europas säkerhetsordning är underomstrukturering. Men hur en ny säkerhetsordningkommer att te sig är långt ifrån klart. En sak bör vidock kunna slå fast. behöver en nysäkerhetsordning. är upplöst.Flera tidigare Warszawapaktsstater vill blimedlemmar i och samverkar tillsvidare medNATO inom ramen för NACC. Amerikanarnaletar genom PFP -- Partnership For Peace -- efternya samarbetsformer.Utvecklingen i visar med all tydlighetatt EU som det ser ut inte räcker till för attsäkra fred i . Det ligger därför i allas, ocksåi , intresse att nya former försäkerhetspolitiskt samarbete kan etableras för attsäkra freden i vår världsdel. Det är rimligenviktigare än neutraliteten, men vi behöver inte i dagbinda oss för den ena eller andra formen.Herr talman! Bland dem som tvekar inför svensktmedlemskap finns det säkert många som gör det ikänslan av att vi vet vad vi har men inte vad vi får.Det är en mycket farlig illusion. I någon mening ärdet sant att vi inte i detalj vet vad vi får om vi gårmed i EG, men osäkerheten är än större om vistannar utanför. Med andra ord: vi vet inte alls vadvi har. Vi kan inte välja mellan att köra på i gamlahjulspår eller avvika tvärt. Bägge våra vägaravviker från de gamla hjulspåren.Vi som tror på EU-medlemskap har all anledningatt ta opinionen på stort allvar. Vi skall med andraord utgå ifrån att det är väsentliga frågor som fårmånga att tveka -- inte snuset. Men det är sammaväsentliga frågor som gör oss övertygade om attsvenskt medlemskap i är bra för Sverige.Därför skall vi välkomna debatten, och därför skallvi nu gå på offensiven. måste bli medlem iEU för demokratins, jobbens, välfärdens,jämställdhetens och fredens skull.(Applåder)Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var bra att BengtWesterberg så klart uttalade att medlemskap i på något sätt tvingar oss att sänka skatterna.Jag säger det därför att andra regeringsföreträdarehar påstått motsatsen tidigare. Man har också sagtatt vi därmed måste rasera välfärden.Jag kan försäkra att det har skrämt mångasocialdemokrater över till en i varje fall preliminärnej-ståndpunkt. Att vice statsministern nu uttalarsig så klart på denna punkt har därför ettegenvärde.Jag har också noterat att tidigarehar sagt att det är ett uttryck för brist på realism att1993, då budgetunderskottet ligger i trakten av 200miljarder kronor, prata om som ettblivande paradis för skattesänkningar. Det är sålångt bort man kan komma från vad som ärrealistiskt. Det är bra att sådana uttalanden görs.Det kan vara värdefullt både ur den ekonomiskadebattens synpunkt och ur EU-synpunkt.Jag kan på ett sätt förstå att regeringen vill haka påoch argumentera i en konjunkturuppgång. Ävenmed denna regering kommer det naturligtvis förreller senare en konjunkturuppgång. Det kan deninte förhindra. Men det låter inte bra närregeringen inte säger ifrån och visar har medkänsla med en halv miljon arbetslösasom är oroade inför denna jul. Det visas ingenmedkänsla med de allvarligt sjuka som skickas hemdärför att sjukhusen inte har resurser att ta handom dem. Det visas ingen medkänsla med dem somär eller håller på att bli utförsäkrade och är oroligaeller med dem som tvingas gå från hus och hem. Jaghar saknat denna förmåga att leva sig in i detfaktum att allt fler svenskar är oroliga ochotrygga.Till slut har jag en fråga till . Dethar varit mycket tal om den kristna etiken ochläroplanen . Det finns de somsäger att vi inte skall ta den nya formuleringen påallvar, att det inte är något märkligt och att det blirsom . Det finns de som likt villse formuleringen som en stor seger för kds. Detskulle i realiteten alltså vara så, att kristendomenskall ha en särställning som enligt min mening hotarreligionsfriheten.Jag skulle gärna vilja höra vilken BengtWesterbergs tolkning av detta är. Skallformuleringen egentligen inte betyda någonting,eller är det klart allvarligt ur religionsfrihetenssynpunkt?Anf. 38 Socialminister () replik:Herr talman! Jag tror inte att det råder några somhelst delade meningar mellan ochmig när det gäller medkänsla med de människorsom har drabbats av krisen. När socialdemokraterpåstår att regeringen inte försöker göra något åt detoch att vi inte kan känna medlidande och solidaritetmed dessa människor, är det faktiskt ett påståenderakt ut i luften som saknar täckning.Om jag får ta sjukvården som exempel kan jag sägaatt det har genomförts en lång rad viktiga reformerpå senare år, mitt under den ekonomiska krisen,som faktiskt har inneburit stora förbättringar förmänniskor.Vi genomförde en hearing för att få enklar bild av hur situationen är i svensk äldreomsorg.Vi gjorde det mot bakgrund av de många reportagei tidningarna som har pekat på att situationen skullevara mycket dålig.Det är självklart att det i alla lägen, oavsett hurkonjunkturen ser ut, går att lyfta fram exempel påmisslyckanden och sådant som inte är riktigt bra.Den helhetsbild som växte fram under en hel dagshearing med personer som jobbar praktiskt medäldromsorg ute på fältet var att svensk äldreomsorgefter ÄDEL-reformen fungerar utomordentligtväl.Ett annat exempel på framsteg på det området äratt operationsköerna har försvunnit. Det faktumatt människor tvingades vänta under mycket långatider, ibland , på att få behandlingeller operation var ett av de stora debattämnena häri kammaren och på många andra håll för några årsedan. De köerna är för flertalet tunga viktigadiagnoser borta. Det har man kunnatgenomföra, trots att sjukvården har fått mindreresurser, genom att effektivare använda de resurserman faktiskt förfogar över.Ingvar påstod också att det skulle finnasnågra krafter i regeringen som hävdar att EU-medlemskap skulle tvinga oss att sänka skatternaoch skära ned på välfärden. Jag tror att IngvarCarlsson får vara snäll att namnge de krafterna. Jagumgås med mina regeringskamrater ochhar inte hört någon påstå något sådant.Ingvar tog också upp frågan om deutförsäkrade. Det regeringen har gjort är inte attförsämra arbetslöshetsförsäkringen. Tvärtom har viutvidgat den till att gälla alla. Genom denöverenskommelse som har träffats i harersättningsnivån höjts mer än vad regeringen ansågekonomiskt rimligt för de personer som baraerhåller KAS eller den lägsta nivån i försäkringen.I praktiken är det frågan om en förbättring avarbetslöshetsförsäkringen.De regelförändringar som har aviserats är i höggrad inspirerade av revisorer medsocialdemokrater i spetsen som har påpekat att detför närvarande finns brister i reglerna förarbetslöshetsförsäkringen.Jag tycker att tar i väldigt mycketnär han försöker beskriva situationen i landet ochframför allt regeringens sätt att reagera. Vi kännerminst lika mycket solidaritet och medlidande somni gör. Vi gör allt som står i vår makt med deekonomiska resurser som finns att försöka hjälpade människor som är utsatta. Vi gläds åt att det nuuppenbarligen är en vändning på gång.(Applåder)Anf. 39 () replik:Herr talman! Åtgärderna för att minska köerna vidsjukhusen vidtogs genom samarbetemellan , ochSocialdemokraterna. De är inte ett resultat av dennuvarande regeringens politik.Ni genomför nu förändringar både vad gällerspecialistläkarna och genom att införa etthusläkarsystem. Det gör ni utan remisser ochmöjligheten att pröva förslagen på sedvanligt sätt.Ni har gått så långt att vi socialdemokrater hartvingats vidta den mycket ovanliga åtgärden attlämna en utredning som skulle dra upp riktlinjernaför den framtida sjukvården. Det gör vi därför attni kör över alla rimliga möjligheter till samråd.Det tycker jag är utomordentligt allvarligt.Husläkarreformen, som den nu genomförs, ökarinte valfriheten utan minskar den. Ni håller tyvärrpå att misskreditera den tanke som från börjanhade något gott i sig.När det gäller specialistläkarna öppnar nimöjligheterna för att dränera på viktigaresurser, och vården och servicen på sjukhusen ochpå det som har ansvaret för kommerdärmed att bli sämre.Bengt vill att jag skall namnge personeri regeringen som har sagt att vi måste sänkaskatterna och minska välfärden om vi skall gå medi EG. Det går bra att nämna statsministern medtanke på det som han sade i början avregeringsperioden. Det går bra att nämna vartendamoderat statsråd.Så sent som för några veckor sedan varnäringsminister i ochsade att vi måste sälja ut våra naturtillgångar om viskall gå med i EG. Om ni fortsätter på det sättetfinns det ingen chans att få majoritet för ja till EGi den delen av landet. Men efter att ha sagt detta villjag säga att jag i långa stycken delar det som BengtWesterberg sade om europeiska unionen.Som socialdemokratisk politiker tror jag att viavsevärt bättre kommer att klara av de problemsom vi upplever i och i om vigår samman än om vi isolerar oss. Det är viktigt attvi gemensamt kan föra ut det budskapet.Bengt svarade inte med ett ord på minfråga om den kristna etiken i läroplanen. Möjligenbestämde sig för att vänta medrepliken till den här omgången, då jag inte kansvara honom. Men jag kommer att debattera medAlf senare, då kan jag fortsättadiskussionen med en representant för regeringen.Men jag är inte säker på att denregeringsrepresentanten tänker riktigt likadantsom . Det är därför som det voreså intressant att först få ett svar från BengtWesterberg. Sedan tänker jag fortsätta med AlfSvensson.(Applåder)Anf. 40 Socialminister () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt för att tiden interäckte till för att svara på denna fråga. Men detfanns också en annan förklaring, nämligen att jaginte riktigt förstår vad det är som om.Jag trodde vi var ganska överens om att den kristnaetiken har spelat och spelar en viktig roll i Sverige.Det är många av oss som inte själva är kristna menvi kan ändå erkänna att den kristna etiken liksomden västerländska humanismen spelar en stor roll.För övrigt såg jag en professor i,trorjag, religionsfilosofi, som hävdade att etikenungefär är densamma för kristendom, judendomoch islam. Vad det har för praktisk innebörd kanman ifrågasätta.Vad som är alldeles klart -- och det är vaddiskussionen har gällt -- är att vi i inte skallha en konfessionell skola. Vi har religionsfrihet iSverige. Den är grundlagsfäst och gällernaturligtvis också i skolan. På denna punkt är jaghelt övertygad om att kommer attfå precis samma svar av som han harfått av mig.Ingvar hävdar att statsministern skulle hasagt att EU-medlemskap kräver sänkt skattetryck.Det kunde jag lätt kontrollera eftersom jag sattbredvid honom. Han har inte påstått att EU-medlemskap kräver sänkt skattetryck.På en annan punkt är han och jag och, tror jag,även helt överens. Vi ansernämligen att det kan finnas vissa skatter som manmåste anpassa till EU. Om vi öppnar gränserna kanvi tvingas anpassa vissa skatter, t.ex. punktskatteroch kanske mervärdesskatten. Men det är intenågot tvång som följer av att EU kräver det av oss,utan det kan bli en följd av att vi ser att handelnökar väldigt kraftigt om vi har storaskatteskillnader jämfört med omvärlden.Vi kan avvakta och se om det blir en sådanhär utveckling. Det är viktigt att konstatera att somläget nu är med de priser som vi har, inte minst efterden omfattande nedskrivningen av kronan, är densvenska mervärdesskattenivån, ivarje fall, inget stort problem.Ingvar fortsätter att attackerahusläkarsystemet, vilket faktiskt fövånar mig endel. drev som ensamt politiskt partihusläkartanken mycket . Men vi fick såsmåningom, med Socialdemokraternas hjälp,igenom en försöksverksamhet i länslandsting.Den har blivit mycket framgångsrik och mycketpopulär hos patienter och personal. Den har gettmycket goda ekonomiska resultat och goda resultatnär det gäller patientomsorgen och patientvården.Det är på grundval av dessa goda erfarenheter somvi nu vill utvidga detta till att gälla hela . Dåbörjar plötsligt Socialdemokraterna attackera denhär reformen som om den innebar någonting dåligtför människor. Det gör den alldeles självfallet inte.Till sist, herr talman, kan jag berätta att Statistiskacentralbyrån har publicerat sin senasteundersökning över hushållens förväntansbild ochinköpsplaner, dvs. hur människorna i ser påsituationen just . Man konstaterar attoptimismen i inte har varit så stark någongång . Det tycker jag visar att jag haderätt när jag sade att vi kan fira denna jul i en anda avoptimism, men naturligtvis aldrig glömmabort de människor som fortfarande har storaproblem i vårt samhälle.(Applåder)Anf. 41 (nyd)replik:Herr talman! Först vill jag meddela att jag har byttslips. Den fick jag av statsministern.Det var en mycket bra slutkläm som BengtWesterberg gjorde i sitt stora anförande vad gälldeEU och varför vi skulle gå in där. Den tackar vi för.Jag tycker emellertid att det är något komiskt när viiakttar hurusom frågan som Systembolaget tillmätssådan vikt och tyngd av den svenska delegationen iEU-förhandlingarna att vi inte kan lägga ner energipå sådant som jag måste anse vara betydligtviktigare för Sverige.Systembolag i och pappaledigt i Sverige.Ibland tror man att man drömmer. Men jagvaknade upp när jag i såg ettlitet meddelande om att Ny demokrati inte skall fåblanda sig i. I det utlåtandet säger ungefär följande: Oberoende av vadsom har överenskommits i överläggningarna mellanregeringspartierna och Ny demokrati skall Nydemokrati inte lägga sig i hur man jobbar vidaremed den frågan. Vi var utlovade att vara med i enarbetsgrupp, men gäller inte det.Om vi vore konsekventa skulle vi egentligen backafrån de uppgörelser som vi har gjort om helabarnomsorgslagen och allt det. Ni backar från erauppgörelser. Om ni inte står för ert ord, varför skallvi då stå för vårt? Detta är mycket märkligt, tyckerjag. Det är en iakttagelse jag har gjort på flera håll.Jag återkommer till det sedan.När förhandlingar med regeringen ochregeringspartierna är färdiga börjar de backa,stryka meningar, inte ta in och säga: Det var intejag som sade det, de hade inte mandat att sägadetta. Jag kommer från en annan värld, där maninte är van vid sådant.Det är också mycket märkligt att observera att detär vi i denna kammare som av statsministern ochandra utpekas som de som bryter avtal. Vi haraldrig brutit något avtal. Men ni är på väg så fort nihinner, på något sätt. Jag vill ha ett klargörande avdet.Själv skall jag klargöra vad vi menar medvårdnadsbidraget. Det är egentligen mycket enkelt.Frågan om vårdnadsbidraget har i allt väsentligtuppskjutits till mars.