prot · GG0953 · 1993-01-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:53Tisdagen den 19 januariKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 11, 12 och 13januari.2 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag ber att få meddela att vid kammarenssammanträde lämnarstatsrådet () information om EG.3 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 14 januari1992/93:320 av () tillmiljöministern om Rödkobbsleden:De stora Finlandsfärjornas miljöpåverkan påStockholms innerskärgård har varit föremål förflera utredningar. Omläggningen av färjetrafikentill den s.k. Rödkobbsleden har av vissa förordats,av andra -- bl.a. -- heltavvisats.En ändring av detta slag bör prövas enligtnaturresurslagen. Enligt information i massmediahar regeringsföreträdare hävdat att detta ej behövs.Jag vill med anledning av ovanstående frågamiljöministern:-- Avser regeringen pröva frågan omRödkobbsleden enligt naturresurslagen?den 15 januari1992/93:321 av () tillarbetsmarknadsministern om ytterligare medel tillAMS:AMS har hos regeringen begärt att för innevarandebudgetår tilldelas ytterligare ,för att dels undvika en neddragning av antaletpersoner i utbildning, och dels engagera flerungdomar i aktiva åtgärder. I en intervju i TV hararbetsmarknadsministern förklarat att AMSkommer att få mer medel. I regeringenstilläggsbudget saknas dock förslag om detta.Mot den bakgrunden skulle jag vilja ställa följandefråga till arbetsmarknadsminister regeringen att med stöd av finansfullmaktentilldela AMS ytterligare medel för innevarandebudgetår?1992/93:322 av () tillmiljöministern om miljöarbetet rörande Östersjön:Haven runt Sveriges kuster innehåller unikamiljöer som måste skyddas. är ett avvärldens mest förorenade innanhav. Oljeolyckanutanför aktualiserar miljöaspekterpå oljetransporter. Den ekonomiska utvecklingen iÖsteuropa och frigörelsen för de baltiska staternakommer att leda till fler oljetransporter i svenskafarvatten bl.a. över Östersjön.I början av 1980-talet redovisades en utredningtillsatt av om den svenskasituationen som hette ''''. har endel skett. Flera nya internationella avtal har slutitsbl.a. en reviderad Helsingforskonvention, ochSverige har infört en ekonomisk zon.Flera stora olyckor har skett på olika håll i världenvilket ger nya kunskaper om hoten mot den marinamiljön och om vilka effekter stora oljeutsläpp ledertill.Jag vill mot denna bakgrund fråga miljöministern:1992/93:323 av () tillnäringsministern om riskkapitalbolagensverksamhet:Många små och medelstora företag har storasvårigheter att erhålla riskkapital. Bankerna är förnärvarande mycket ovilliga att bevilja lån tillföretag som befinner sig i tillfälliga svårigheter.Trots att bankerna bedömer företagen somkreditvärdiga är det närmast omöjligt att erhållalån.På grund av bristen på mjuka lån slås företag ut ochvår industriella bas försvagas ytterligare.Riksdagen har beslutat inrätta riskkapitalbolagsamt fond för speciella lån för att finansierautvecklingsprojekt i små och medelstora företag.Jag vill därför fråga näringsministern vilka kriterieroch riktlinjer som gäller för riskkapitalbolagensverksamhet.1992/93:324 av () till statsrådetBo Könberg om åtgärder mot tobak:Det råder ingen tvekan om att rökningen är ett avSveriges största folkhälsoproblem. Enligt RichardPeto, en av världens mest kända epidemiologer,kommer 250 miljoner nu levande människor i denindustrialiserade världen att dö avsjukdomar som orsakats av tobaksrökning.Varje vecka börjar ungefär 600 svenska ungdomaratt röka och på lungklinikerna runt om i landet är90 % av patienterna sjuka på grund av rökning,enligt tidningsuppgifter.Andra sjukdomar som ärvanliga bland rökare är magsår, cancer i matstrupenoch cancer i njurarna.Även passiv rökning är farlig.Arbetet med en ny tobakslag har pågått utan att något konkret resultatkunnat redovisas. Varför dröjer regeringen med attpresentera ett förslag om en ny tobakslag?1992/93:325 av i (kds) tilljustitieministern om brottsoffrens situation:Brottsoffrens situation berör oss alla. Vem somhelst kan drabbas. Misshandel, sexuella övergreppoch inbrott i bostaden är exempel på brott somsätter djupa spår och skapar en känsla av otrygghetoch maktlöshet. Enligt publicerade siffrorutsätts över 2 000 människor för brott.Detta är en skrämmande verklighet.Mycket görs för att förbättrasituationen. Åtgärderna är dock otillräckliga. Inteförrän 1995 beräknas polisbristen vara avhjälpt.Brottsofferjourernas anslag har under en längre tidvarit oförändrade. Åtgärder måste, trots en strambudget, vidtas för att både förhindra brott ochhjälpa brottsoffer. Över 2 000 brottsoffer om dagenkan inte accepteras i ett demokratiskt samhälle. Ettsamhälle som bygger på varje människas unikavärde.Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidtaför att bryta brottsutvecklingen?den 18 januari1992/93:326 av () tillkommunikationsministern om flygplats:Trafiken på har ökat kraftigtsedan regeringen tillåtit fler flyglinjer påflygplatsen. varantalet passagerare 40 000 . vardet ca 50 000 passagerare . planerasflygplatsen få 500 000 passagerare trots att dentotala flygplatsen minskat på grund avlågkonjunkturen. Flygplatsen ligger i etttätbefolkat område och markområdet har ett stortvärde för annan användning. De kringboenderiskerar att drabbas av flygolyckor ochomgivningen utsätts för luftföroreningar och buller.Vilka åtgärder avser kommunikationsministern attvidta för att minska de kringboendes oro för sinsäkerhet och sin miljö?1992/93:327 av () tillsocialministern om tidpunkten för ett förslag omvårdnadsbidrag:Enligt uppgifter i media anser attregeringen kommer att presenteraförslag om vårdnadsbidrag, under förutsättning attdet inte ökar budgetunderskottet. Det finns, enligtuppgifterna, inget motstånd i regeringen mot detta.Man får förutsätta att ett sådant förslag skullemedföra endera höjd skatt eller besparingar i annanverksamhet.Jag vill med anledning av detta, och att det intenämns något om saken i propositionsförteckningenför våren som fick, frågasocialministern om regeringen förbereder ettförslag om vårdnadsbidrag ?1992/93:328 av i (m) tillstatsrådet om beskattning avfodervärdsersättning:Det har uppstått oklarheter huruvida polismän,vilka varaktigt tar hand om tjänstehundar förpolisväsendets räkning, skall betala skatt för dendel av fodervärdsersättningen som inte kan styrkasgenom kvitto över utlägg.Denna ersättning har inte varit beskattad men efter''skattereformen'' är läget oklart, ochRiksskatteverket talar nu om avdrag för styrktakostnader. Det är förvånansvärt att den somhandhar en polishund skall behöva samla kvitton påalla kostnader för hunden och detta särskilt motbakgrund av att ersättningen inte ökat på grund av''skattereformen''.De ovan nämnda ersättningarna har beräknatsmotsvara de kostnader som är förenade med''värdskapet'' för en hund och särskild vikt hardärvid lagts på att ingen skall hålla en hund avekonomisk . Det enda rimliga synes vara attfodervärdsersättning är skattefri.Vilka åtgärder är statsrådet berett att medverka tillför att förenkla rutinerna för den som håller hundför polisväsendets räkning?4 § Svar på fråga 1992/93:306 om optisktvitmedel i pappersindustrinAnf. 2 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder för att användningen avoptiskt vitmedel i pappersindustrin skall upphöra.Optiska vitmedel används förutom ipappersindustrin också som tillsats itextiltvättmedel och vid textiltillverkning.Optiska vitmedel används som tillsats i papper,främst finare papper, för att framhäva dess vithet.Användningen av optiska vitmedel har ökat som enföljd av att klorblekningen inom massaindustrinminskat. Andra blekmedel används emellertidockså för att få ett vitare papper, t.ex. ozon,klordioxid och väteperoxid.Optiska vitmedel är svårnedbrytbara men interesistenta mot nedbrytning på biologisk väg. Frånarbetsmiljösynpunkt har optiska vitmedel intebedömts som särskilt problematiska vid hantering iaktuella industrier. Med nuvarande kunskaper omämnets risker från hälso- och miljösynpunkt har detinte funnits skäl att förbjuda användningen av dessamedel som tillsats i papper. Enligt lagen (1985:426)om kemiska produkter skall emellertid sådanaprodukter undvikas som kan ersättas med mindrefarliga produkter. Det ankommer på producentenatt tillämpa denna substitutionsprincip. Jag villockså hänvisa till arbetsgivarens ansvar att väljaprodukter som är lämpliga frånarbetsmiljösynpunkt samt att skyddaarbetstagarnas hälsa och säkerhet när de exponerasför kemiska produkter.Jag har erfarit att ett av de villkor som måsteuppfyllas för att få licens att använda densamnordiska miljömärkningens symbol vad gällertoalett- och hushållspapper är att optiska vitmedelinte ingår i produkten i fråga.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt anser jag attdet inte finns anledning att vidtanågra åtgärder från min sida. Jag avser däremotgivetvis att följa utvecklingen av användningen avoptiska vitmedel.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.För 20 år sedan hade vi en diskussion i omoptiska vitmedel i blöjor och andrahygienprodukter. Den debatten gjorde att optiskavitmedel försvann från den typen av produkter. Detär väldigt positivt när opinionen kan förändraproduktionen i en mer miljövänlig riktning. haropinionen och de positiva marknadskrafterna gjortatt man har slutat med klorblekning av papper. Såhar industrin i stället börjat använda optiskavitmedel för blekning. I optiska vitmedel ingårmycket komplicerade organiska molekyler ochinnehåller flera olika ämnen, i och för sig ofarligavart och ett.Om jag får påminna miljöministern om freonerna,som vi trodde var farliga och somnu i rasande takt förstör vårt ozonlager, undrar jagom inte miljöministern kan enas med mig om att vikanske skulle behöva en lag, inte bara om attersätta farliga kemiska ämnen om det finns andramindre ofarliga. Vi kanske också skulle behöva enlag där man förbjuder tillsatser av kemiska ämnen iproduktionen om de inte är oundgängligennödvändiga.Optiska vitmedel har ingen funktion annat än attlura ögat så att papperet ser vitare ut. Men de haringen kvalitetshöjande effekt på papperet.Den här aktuella kemiska föreningen långsamt. Det blir sediment i våra sjöar. Vihar ingen aning om vilka effekter det kommer att fåför miljön på lång sikt. När man mäter toxiteten,alltså giftigheten, på fiskar och alger säger det ändåingenting om de långsiktiga konsekvenserna. Vitalar väldigt mycket om kretslopp. Det som vi intefår in i ett kretslopp skall vi inte heller släppa ut inaturen.Anf. 4 Miljöminister ():Herr talman! Jag delar naturligtvis att det är ett onödigt medel. Det haringen nyttofunktion. Det har möjligen en estetiskfunktion för den som tycker att det är bättre medvitt papper än med något mindre vitt papper. Detär viktigt att lägga fast. Dessutom har jag bararedovisat de erfarenheter som finns. Jag har låtitmina medarbetare ta in demyndighetsuppfattningar och undersökningar somfinns på det här området. Ingen av dem har kunnatbelägga miljöfarlighet. En försvårandeomständighet är naturligtvis att det här är långsamtnedbrytbart, dock nedbrytbart, i naturen.Mot den här bakgrunden är det viktigt att vi när vilagstiftar är selektiva, dvs. först angriper deproblem som är störst. Det finns, som bekant,mängder av kemikalier som vi använder och som ärutomordentligt farliga men som vi ändå använderoch som det gäller att angripa först.Jag är mycket angelägen om att understrykasubstitutionsprincipen och dess tillämpning. Den ärinte utesluten, utan vi måste skärpa den regelnframöver för att, som jag har sagt tidigare, den skallkunna fungera i verkligheten. Vi måste sättatidsgränser för när olika kemikalier måste fasas ut.Det utesluter jag inte alls, men det är den väg somman skall gå.När det gäller freonerna är det riktigt som härpåpekades, att även mjuka freoner visat sig varafarliga. Det är därför som vi vidtar åtgärder motdem.Anf. 5 ():Herr talman! Problemet med de optiska vitmedlenär att användningen ökar. beräknas det bli enökning till . Det är en mycketoroväckande ökning, dessutom onödig.Arbetarskyddsstyrelsen har konstaterat att optiskavitmedel kan vara sensibiliserande, dvs.allergiframkallande. I förslaget till en nygränsvärdeslista, vilken görs , som nuhar gått ut på remiss har man tagit medpappersdamm. Det har föreslagits att man skall tamed det på listan. Det tycker jag tyder på att det ipappersdammet finns komponenter som kan varafarliga ur arbetsmiljösynpunkt. Eftersom det är enhelt onödig kemikalie, vars användning börjar attöka, vidhåller jag att det skulle vara befogat attvidta någon åtgärd. Jag efterlyser en sådan frånmiljöministern.Anf. 6 Miljöminister ():Herr talman! Jag har anmält de åtgärder som redanvidtagits inom ramen för de generellaregelsystemen och dessutom pekat på denmiljömärkning som vi har på det nordiska planet,svanen. Jag tror, precis som , attkonsumenterna här har möjlighet att göra sitt val.Vi har numera mycket framgångsrika tekniker förbl.a. Det finns igångsattafabriker på det här området i södra utgår från att den upplyste konsumenten medhjälp av miljömärkningen kommer att ha möjlighetatt göra sitt val rationellt med utgångspunkt fråndet som man vet är den bästa och ofarligastemetoden.Anf. 7 ():Herr talman! Alla konsumenter i är tyvärrinte så medvetna. Jag tycker att det skulle varaskönt om vi i vår industriproduktion åtminstonekunde undvika sådana tillsatser som inte ärnödvändiga och som inte har någon funktion. Jagfår väl återkomma till frågan vid ett senare tillfällei samband med motionsskrivandet.Jag delar självfallet miljöministerns uppfattning attvi har en mängd tillsatser och kemikalier i vårindustriproduktion som är farligare. Men vi bordeha lärt oss av freonanvändningen i attsådant som vi tror är ofarligt kan visa sig få mycketallvarligare effekter än vad vi någonsin kandrömma om. Eftersom det här är en helt onödigtillsats, skulle jag vilja att vi förbjöd användningenav den.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:316 om miljöproblemi ÖresundsområdetAnf. 8 Miljöminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att ta initiativ till en dialogmed i syfte att minimera de danskaföroreningarna.Sten hänvisar bl.a. till att dålig luft iMalmö kan härledas till bristande och osolidariskdansk miljömedvetenhet.Låt mig först nämna att jag har en omfattandedialog med . Jag har regelbundnaöverläggningar med de nordiska miljöministrarna,där vi också behandlar gränsöverskridandeföroreningar. Ett väl utvecklat nordiskt samarbetekräver självfallet ett ömsesidigt hänsynstagande.Den nordiska miljöskyddskonventionen innehållergrundläggande regler för vad som skall gälla vidprövning av en miljöstörande verksamhet. Enligtkonventionen skall sådana störningar som enverksamhet kan ge upphov till i ett annat nordisktland likställas med störningar i det egna landet.Frågor om miljön i har under många årbehandlats bilateralt med iÖresundskommissionen. Ett framtida svensktmedlemskap i kommer vidare att ökamöjligheterna att föra en dialog med ommiljöfrågor.Frågor om gränsöverskridande miljöproblembehandlas t.ex. också inom Genévekonventionenom långväga gränsöverskridande luftföroreningar(LRTAP) och inom Helsingforskommissionen.Det är onekligen på det sättet att södra drabbas av importerade luftföroreningarsom ger upphov til s.k. ozonepisoder. Vi kanemellertid inte peka på att på någotavgörande sätt bidrar till de utsläpp som harbetydelse i sådana sammanhang.Att miljöproblem generellt kanskyllas på andra länder är emellertid delvis en myt.Västra belastar omvärlden med vissa typerav luftföroreningar lika mycket som omvärldenbelastar västra . kan inte därför medmoralisk rätt kräva förbättringar i omvärlden medmindre än att vi själva gör motsvarande insatser.Jag har därför inte några planer på att ta upp någonytterligare dialog med Danmark.Anf. 9 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är bra attdet förs en dialog, men resultaten av denna harhitintills låtit vänta på sig.Det är helt klart att man i har liberalareregler för användandet av kol vid kraftproduktion.Reglerna i hade icke tillåtits i Sverige.Svenska experter skämtar om utsläppen fråndanska reningsverk och säger att man kan stoppacyklar och bildäck medan resten släpps rätt ut. Närdet gäller ammoniak är jag klar över att man intekan ha en katalysator på en kossa, men danskagödselhanteringsregler är betydligt liberalare än desvenska. Den sammantagna effekten är en dåligmiljö i , som till en del även exporteras tillSverige.Jag skulle vilja ställa ett par frågor till statsrådet.Statsrådet sade att västra exporterar dåligmiljö. Hur definierar statsrådet västra ?Vidare sade statstrådet att det delvis är en myt attmiljön i blir fördärvad till följd avdansk export. Antingen är det fråga om en myt ellerockså är det en sanning. Men vad innebär ''delvisen myt''? Det vore mycket intressant att få ett svarpå den frågan.Till sist vill jag säga att upprinnelsen till den härdebatten är kritik från mot startandet avBarsebäcksverket. Jag vill då bara påpeka att närman projekterade och byggdeBarsbäcksverket sade danskarna icke ett knäpp. när det står där skriker man.Anf. 10 Miljöminister ():Herr talman! Jag är beredd att hålla med om denavslutande delen av i Malmöinlägg. Det var en brist hos oss alla, i varje fall hosdem som inte hade tagit del avnärförläggningsutredningen, som kom i slutet av60-talet. Jag tog själv del av den när jag satt iStockholms stadshus, då man avsåg att byggakärnkraftverk i Värtan. Jag visste tidigt något omdet felaktiga i att lokalisera kärnkraftverk inärheten av tätbebyggt område. Men, som StenAndersson sade, den kunskapen hade inte spritt sigsärskilt långt, inte heller till Danmark.Vi har naturligtvis all anledning att lyssna pådanskarna, och det har vi aldrig förnekat. Det harvi också gjort , även omdiskussionen har tagit sig litet ovanliga uttryck.När det gäller den första frågan om kol ikraftproduktionen, skall vi inte göra oss beroendeav import av kärnkraftsel, kolkraftsel elleroljekraftsel för att ställa om vårt energisystem. Detär därför viktigt att vi satsar på förnybar energi,hushållning, effektivisering och även i viss månnaturgas, som då finns i västra . Detta ärsynnerligen viktigt beträffande västra ,eftersom det är ett särskilt försurningskänsligtområde, vilket vi alla känner till. Problemen där ärstörre och marginalen smalare. Det är därförmiljökonsekvensbeskrivning och miljöprövning avÖresundsförbindelsen är så viktig för attmarginalerna inte ytterligare skall belastas.Anf. 11 i Malmö:Herr talman! Jag ställde tre frågor till statsrådet,men jag fick icke svar på en enda. Jag ställer minafrågor igen: Vilka utsläpp i västra skadaromvärlden mer än vad de skadar västra ? Kannågonting vara ''delvis en myt''? Jag hävdar att detantingen är fråga om myt eller sanning. Någotmellanting finns inte.Är statsrådet överens med mig när jag hävdar i får producera elektrisk ström ikolkraftverk med betydligt liberalare regler än desom gäller för motsvarande produktion i ?Jag har en fråga till som gäller de danskaavloppsreningsverken. Anser statsrådet att defungerar sämre än de som finns i ?Anf. 12 Miljöminister ():Herr talman! Det finns sådana exempel, men detfinns exempel på växlande kvalitet också i Sverigenär det gäller avloppsreningsverk.Jag har besvarat frågan om kol i kraftproduktionen.Jag sade att det inte är avsett att den svenskaomställningen av energisystemet skall leda tillytterligare kolanvändning, vare sig i eller ivår närhet på grund av vår import av föroreningar.Sten i undrade över uttrycket''delvis en myt'' i svaret. Problemet är att det finnsmängder av diffusa utsläpp, något som inte någotav våra grannländer har hanterat på etttillfredsställande sätt. Till de diffusa utsläppen hörbl.a. utsläppen från trafiken -- dvs. frånförbränningsmotorerna -- och naturligtvis ocksåkväve- och fosforutsläpp från mark. Som bekantförekommer det sådana utsläpp på båda sidor avSundet. Det är riktigt som att vi i har gått raskare fram ändanskarna när det gäller ammoniak.Anf. 13 i (m):Herr talman! Jag ställde en konkret fråga. Jagtycker lika illa som statsrådet om att man skallproducera ström i kolkraftverk. Anser statsrådetatt bestämmelserna i för produktion avelektrisk ström i aggregat är liberalare än i ?Det är ju tillåtet att där använda kol med högresvavelhalt än vad som är tillåtet i . Jag skullevilja ha ett ja eller ett nej på den frågan.Anf. 14 Miljöminister ():Herr talman! Ja, man har liberalare regler iDanmark. Men det säger ju också en del om detsvenska energisystemet. Det krävs alltså storakolkraftverk för att ersätta de mycket sårbarareaktorer som vi har sett kan stängasav klumpvis. Danskarna har ett mindre sårbartsystem, men de tillåter större utsläpp än vad vi iSverige gör. Vårt system är mer sårbart, och det göratt vi riskerar att bli mer beroende av dennaproduktion med större utsläpp som följd.Anf. 15 i (m):Herr talman! Om man hade haft en tekniskmöjlighet att mäta de negativa effekter somkolproduktion haft på människor och miljö världenöver, hade debatten om kärnkraft kontra kolförvisso inte varit så snedvriden som den är i dag.Jag konstaterar bara att om vi inte hade haftkärnkraft i utan i stället energiproduktionvia kolkraftverk, hade utsläppen per produceradenhet varit mindre än vad de är i . Är detett riktigt konstaterande?Anf. 16 Miljöminister ():Herr talman! Det är inte hela sanningen, och jagantar att i och jag aldrigkan bli överens om den. Jag är för min delangelägen om att ta med alla faktorer, inte enbartutsläpp -- förbjude utsläpp frånkärnkraftverk -- utan även avfallsproblematiken.Det gäller aska på kolsidan och radioaktivt avfall påkärnkraftssidan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:322 om miljöarbetetrörande ÖstersjönAnf. 17 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig hurSverige agerar i det nationella och internationellamiljöarbetet för i avsikt att undvikaoljeolyckor och skador på den miljön.Östersjön är ett prioriterat område i svenskmiljöpolitik. Redan nu har föroreningarna ensådan omfattning och ger så stora effekter att detkommer att krävas mycket stora insatser för attkunna återställa den ekologiska balansen.Det är Helsingforskonventionen, dvs.konventionen till skydd av marinamiljö, som behandlar frågor i syfte att förhindra allaformer av havsföroreningar, dvs. från landbaseradekällor, utsläpp från fartyg, atmosfäriskt nedfall,dumpning samt föroreningar som orsakas av atthavsbotten urforskas eller exploateras. Dennakonvention, som har varit i kraft ,reviderades under förra året.Helsingforskonventionens arbete påsjöfartsområdet har bl.a. resulterat i att utsläppenfrån fartygen har starkt begränsats och attmottagningsanläggningar för olje- ochkemikalierester från fartyg har byggts i flertalethamnar. Dessutom är en s.k. SpecialArea, vilket innebär att Helsingforskonventionensregler för utsläpp från fartyg har varitbestämmande i området.Vidare har regler och riktlinjer upprättats församarbete vid bekämpning av olje- ochkemikalieutsläpp efter olyckor. Samverkan mellanländerna övas regelbundet och har fungerat bra ipraktiken, t.ex. vid olyckan söder om förnågot år sedan. En gemensam flygövervakning isyfte att förhindra och tidigt upptäcka utsläpp harinförts inom ramen för samarbetet.Inom ramen för den internationella konventionenför förhindrande av förorening från fartyg,, har varit pådrivande i arbetetmed att förhindra utsläpp av främst olja ochkemikalier från fartyg. Bl.a. kommer betydligtsträngare regler vad gäller kraven på tankbåtarskonstruktion att träda i kraft fr.o.m. juli månad i år.Reglerna innebär att nya fartyg även skall hadubbelt skrov. Alla oljetankfartyg som är ochäldre skall byggas om så att de uppfyller sammakrav som nya tankfartyg. Om de inte byggs om skallde skrotas.I nationella sammanhang tillämpar vi deinternationella regler som gäller för fartyg.Dessutom arbetar medmöjligheterna att skärpa kraven för tankfartyg påMälaren och Vänern.Det är också av stor vikt att beaktasäkerhetsfrågorna i detta sammanhang.