prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — Jag vänder mig inte emot säger att det internationella samfundet harmisslyckats eller att det har varit svårt att nåenighet, att det har varit beslutsvånda och alltmöjligt. Men jag betonar starkt att vi aldrig får tabort ansvaret från krigsherrarna när det gäller denserbiska och även den kroatiska aggressionen närde så har ägt rum och från dem som har begåttkrigsförbrytelser. Det ansvaret får vi aldrig ta bortgenom att peka på det internationellasamfundet.Anf. 23 ():Herr talman! Jag delar helt utrikesministernsuppfattning i det avseendet. Jag vill också säga attdet i svaret fanns flera klara uttalanden som jaghälsar med glädje. Jag vill ändå peka på det som jagförsökte framhålla, nämligen att det som sker i f.d.Jugoslavien sker i direkt samspel med omvärlden.Jag drar mig ibland för att kalla det misslyckandefrån omvärlden, därför att det inte är ettmisslyckande, utan det är en medveten politik frånolika aktörer på det internationella planet sommedverkar till att konflikten inte har kunnat lösaspå ett anständigt sätt.Även om jag kanske inte väntar mig något svar, villjag ändå ta upp en fråga med utrikesministern. Detstår i svaret: ''Allt fler länder nämner möjlighetenav sanktioner.'' Jag hoppas att det inte dröjer alltförlänge innan också gör det. Avslutningsvissäger utrikesministern att endast om kroaternaagerar i enlighet med vad utrikesministern sägerkan man undvika att frågan om sanktioner på allvaraktualiseras. Det tog mindre än för FNatt besluta om sanktioner mot . Det har med samma typ av aktioner frånkroatisk sida utan att någonting har hänt. Det fårinte dröja alltför länge.Anf. 24 Utrikesminister ():Herr talman! Förhoppningen måste ju vara att demycket klara uttalanden som görs från olikaaktörer inom det internationella samfundetinklusive -- jag hade själv möjligheten att taupp direkt med presidentTudjman -- påverkar den kroatiska politiken. Detfinns också tecken på detta.Vi måste ändå göra en skillnad mellan och agerande. Det finns enbetydligt större lyhördhet hos kroaterna för vad detinternationella samfundet tycker. Det finns enönskan hos dem att tillhöra det internationellasamfundet. Vi måste alltså göra en betydandeskillnad mellan och i dettahänseende.Anf. 25 ():Herr talman! Jag kan inte se någon anledning attgöra någon som helst skillnad mellan ochBelgrad när det gäller deras ansvar för Bosnien ochvad de har för sig. Det finns en skillnad iuppträdandet. har redan isolerats ochfullständigt ställts utanför världssamfundet.Kroatien hoppas att slippa utsättas fördetta, med förmodligen ganska godaförhoppningar, som det verkar. Därför ansträngerman sig naturligtvis från kroatisk sida för attundvika att hamna i en sådan situation. Detlånghalande som vi sett från serbisk sida när detgäller ständiga försök till överenskommelser omtransporter av humanitärt bistånd och annat är manmästare på även i Zagreb.Det är viktigt att komma ihåg att vi inte heller fårförråda de demokratiska krafterna i ochKroatien. Dessa är lika upprörda i som iBelgrad över det som deras regimer gör. Vi svikerdem genom att inte tala ut.Anf. 26 Utrikesminister ():Herr talman! Även om kroater begår fruktansvärdailldåd i och bosnienkroaterna bedriver enoacceptabel politik, vill jag ändå göra en skillnadmellan den serbiska aggressionen och den politiksom bedrivs av kroaterna. Jag tycker att det finnsen betydande skillnad.Vi skall också komma ihåg att kroaterna har utsattsför den serbiska aggressionen och har en del av sittterritorium ockuperat -- eller vad man nu skallanvända för uttryck.Anf. 27 ():Herr talman! Jag hade tillfälle att vara på dekroatiska socialliberalernas partikongress för någraveckor sedan. Deras partiledare hymlade inte omvad den kroatiska oppositionen anser om sin regimspolitik i Bosnien.Anf. 28 Utrikesminister ():Herr talman! Det är alldeles utmärkt, tycker jag,och jag har en känsla av att det finns mer utrymmeför de oppositionella krafterna i än vad detfinns i Belgrad.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:260 om kompensationtill republiken . 29 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vadSverige gör bilateralt och multilateralt i t.ex. FNoch ESK för att den förra jugoslaviska republikenMakedonien skall kompenseras för effekterna avFN-sanktionerna mot Serbien-Montenegro.Samma fråga ställdes i () av ,och jag ber att få hänvisa till det svar som gavs avstatsrådet vill här igen i all korthet erinra om att delningenav och sanktionerna mot ochMontenegro har försämrat den redan tidigare svagaekonomin i den förra jugoslaviska republikenMakedonien. Regeringen i har emellertidutarbetat ett ambitiöst reformprogram, och så snartfrågan om utestående krediter lösts harInternationella valutafonden och Världsbankenutlovat finansiellt stöd.Det möte som hölls i stödgruppen förMakedonien resulterade i utfästelser på drygt 30miljoner US-dollar. deltog i detta möte,och pågår överväganden om hur viskall kunna bidra till stödgruppen.I förra veckan beslutades vid ESK:sministerrådsmöte i -- det har jag redan nämnti ett tidigare svar till -- att ett möteskall inkallas för att dryfta hur de länder som liggernära och och följaktligendrabbas av sanktionerna skall kunna bistås. Dettamöte kommer att äga rum redan före januarimånads utgång. Man skall bl.a. identifiera lämpligainternationella projekt för de berörda staterna.De av FN beslutade sanktionerna mot ochMontenegro får naturligtvis olyckliga ekonomiskakonsekvenser för grannländerna. Vi får emellertidinte glömma att syftet med sanktionerna är att bidratill att skapa förutsättningar för en fredlig lösning idet . Från svensk sida anser vi detvara ytterst angeläget att sanktionerna efterlevs.I går antogs i medenhällighet en resolution som uppmanar till stöd förde länder som drabbas av sanktionerna mot Serbienoch Montenegro.I anslutning till en FN-appell om stöd tillf.d. anslog regeringen 40 miljonerkronor till UNHCR. Det ankommernu på UNHCR att fördela flyktinghjälpen påberörda länder. Den förra jugoslaviska republikenMakedoniens andel av motsvarande svenska bidragförra året var . Republiken fårockså svensk humanitär hjälp genom FN och Rödakorset.Avslutningsvis kan jag åter nämna att det sedan enknapp månad finns ett svenskt generalkonsulat iSkopje. Konsulatet har till uppgift att främja debilaterala förbindelserna bl.a. på handelsområdet.Anf. 30 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Statsrådet svarade alltså för sedan på tvåfrågor från mig, först om svenskt bistånd tillrepubliken för att medverka framförallt i ansträngningarna att lyfta av den ungarepubliken dess andel av det forna Jugoslaviensskulder till . Det är en förutsättningför att nå en överenskommelse med Valutafondensom syftar till en rekonstruktion av landetsekonomi. svar tolkar jag positivt.Det är i sig en förutsättning för att landet inte skallsjunka ned i ekonomisk och social instabilitet,vilket skulle kunna dra in även detta stabilaelement på i den fruktansvärda konfliktsom råder. har traditionellt varit ettattraktivt byte för aggressiva grannar i allaväderstreck. Traditioner har visat sig lätta attåteruppväcka på Balkan.Min andra fråga -- ursprungligen ställd tillutrikesministern -- svarade statsrådet inte på, varför jag har ställt den igen. Jaghar fått ett utförligare svar . RepublikenMakedonien har drabbats hårdare av FN:ssanktioner mot än någotannat land. Dess ytterst utsatta ekonomiska ochsociala läge utsätts därigenom för ytterligare svårapåfrestningar. Enligt artikel 50 kankompensation utgå i sådana fall. Säkerhetsrådethar i en resolution uttalat sig i sammariktning. Ingenting har skett ännu.Sverige har inte heller när det gäller Makedoniennågot huvudansvar. Men vi har traskat patrull efterEG när det gällde erkännande av republikenMakedonien. Vi utsätter förpåtryckningar att medverka till att deporteraavvisade asylsökande från till Kosovo,vilket är mycket känsligt i ett land där kanske entredjedel av befolkningen utgörs av just albaner. Vikritiserar för att inte strikt följa FN:ssanktioner mot . Som framgick i utsätts handel med Makedonienför orimliga chikaner av svenska tullmyndigheter.Det är därför rimligt att ställa frågan vad Sverigegör aktivt för att bistå. Jag tolkar svaret som att detåtminstone händer saker inom ESK. Men det är FNsom har fattat beslut om sanktionerna. Det måstehända något i FN också.Anf. 31 Utrikesminister ():Herr talman! Jag redovisade i mitt svar att FN:sgeneralförsamling nu har antagit en resolution somuppmanar till stöd för de länder som drabbas. Jagtycker att det är bra. Det kan också användas somett argument på det möte som skall hållas iESK:s regi, att denna resolution är antagen.När jag lyssnar på kan jag få enkänsla av att man i inte tyckte att Sverigeär ett engagerat land. Jag tror att man tycker rakamotsatsen. Jag träffade också utrikesministern frånFYROM i i förra veckan.Vi har den nordiska bataljonen på plats på gränsenmellan och . 300 svenskaringår i den. 300 amerikanska soldater står undersvenskt befäl vid sidan av de nordiska bröderna. Vihar medverkat vid inrättandet av en ESK-mission iSkopje. Jag har ofta haft sändebud på plats iSkopje. Vi hade såväl minoritetskommissarien som den svenske ambassadörenPierre där, för att diskutera sambandet med desvåra händelserna kring den albanska minoriteten.Detta fick ett mycket skickligt omhändertagande avden makedoniska regeringen. Vi har, som sagt, ettgeneralkonsulat i . Vi ställer upp för atthjälpa , som jag har nämnt. varvi med i stödgruppen. Vi kommer att övervägavad vi kan göra. Jag tycker att vi för en aktiv politiki denna fråga.Anf. 32 ():Herr talman! Jo då, det tar sig. Jag vill fortfarandeframhäva att sanktionerna är något som harbeslutats om i FN, och i FN händer det intenågonting. Jag hävdar inte att harhuvudansvaret, men jag tycker att vi också har ettansvar för att trycka på. Jag var själv i förtre , dagarna innangeneralkonsulatet öppnades. Det råder inget tvivelom att man uppskattar vissa inslag i den politik somförs från svensk sida. Men man är i ocksåmer än väl medveten om de problem som jag harlyft fram.Jag vill avsluta med att påpeka att den nye grekiskeutrikesministern erkände att Greklandförlorat slaget om republiken . EG:smedlemsstater förväntas erkännarepubliken under dess rätta namn. Jagskulle uppskatta om inte , som vanligt, komefter EG.Anf. 33 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har egentligen inget att tilläggaannat än att påpeka att vi har erkänt FYROMMakedonien. Det är fråga om att så småningomupprätta diplomatiska förbindelser. Vi har börjatbra med generalkonsulatet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:262 omvapenembargot mot Bosnien-HercegovinaAnf. 34 Utrikesminister ():Herr talman! har ställt en fråga tillmig om varför inte FN:s vapenembargo motBosnien-Hercegovina hävs.Beslut om vapenembargot mot f.d. Jugoslavienfattades av i september 1991.Embargot omfattar ,, och Bosnien-Hercegovina.Sverige har ställt sig bakom detta beslut.Vapenembargot kompletteras av ett senaresäkerhetsrådsbeslut, nämligen förbudet för allamilitära flygningar över Bosnien-Hercegovina.Avsikten med embargot är självfallet att enfredslösning skall underlättas. Vapenembargot harbeklagligtvis inte lett till att vapentillförseln till f.d.Jugoslavien upphört.Upprördheten över svårigheterna att få ett slut påkriget och över att vapenembargot slår orättvist gördet begripligt att det från tid till annan har lagtsfram förslag om att häva vapenembargot motBosnien. Bortsett från att det sannolikt är heltorealistiskt att få nödvändigt stöd i säkerhetsrådetför en sådan selektiv åtgärd, är jag övertygad omatt ökad tillförsel av vapen inte skulle förkortakriget. Det är snarare risk för att serber och kanskekroater i gengäld skulle skaffa sig mer avanceradevapen och dessutom försöka blockera den bosniskatillförseln av vapen.Mer vapen till konflikten i skulleeskalera konflikten och öka lidandet. Omvapenleveranser accepterades skulle dessutomrisken för yttre inblandning och spridning avkonflikten i regionen öka.Vapenembargot är en del av det internationellasamfundets strävanden att skapa förutsättningar fören fredlig lösning av konflikten i f.d. Jugoslavien.Sanktionerna mot och , defredsbevarande operationerna och åtgärder för attskydda de fredade områdena är andra sådana. Dehar inte varit utan verkan.Jag tror att en fredlig lösning i f.d. barakan uppnås genom fortsatta förhandlingar, stöddaav internationella åtgärder. Utsikterna för en snabbfredsuppgörelse just nu ter sig inte ljusa, men vi fårinte förtröttas i arbetet på att med olika typer avpåtryckningar och stödåtgärder förmå parterna attstanna kvar vid förhandlingsbordet.Anf. 35 ():Herr talman! Jag får tacka även för detta svar.Enligt artikel 42 äger säkerhetsrådetföretaga sådant inskridande medelst stridskrafter,som är nödvändigt för att uprätthålla eller återställainternationell fred och säkerhet.Republiken är en fullvärdigstat i , internationellt erkänd och invald sommedlem i FN. Folkmordet i Bosnien är ingetisolerat inbördeskrig, utan har initierats ochgenomförs med stöd av regimen i ochsedan mer än även av regimen iZagreb. bjuder världssamfundet attingripa.Säkerhetsrådet beslutade införaett vapenembargo mot hela det forna Jugoslavien.Vi vet att såväl som redan frånbörjan förfogat över de väldiga vapen- ochammunitionsförråd, som en av störstaefterkrigsmakter lämnade efter sig.Vapenembargot har dessutom av välvilliga händerkringgåtts för leveranser till både ochKroatien.FN:s vapenembargo har därför som huvudsakligeffekt att det drastiskt hindrat Bosnien -- offret --från dess rätt till självförsvar enligt artikel 51 i . Vapenembargot kan inte rimligtvis tillåtasbinda den slagne, när världssamfundetuppenbarligen inte är berett att ingripa för attstoppa aggressionen. Till den slutsatsen har ocksåUSA:s president och även Tysklandsförbundskansler kommit.Varför upphävs då inte vapenembargot? FrämstStorbritannien och , men också ,motsätter sig detta. Skälen kan bara vara egnaintressen i en övergripande europeisk maktbalans.Storbritannien och har, genom att ställaTyskland vid sidan och hålla utanför, tagitkontrollen över den s.k. fredsprocessen både iEG:s ministerråd och i FN:s säkerhetsråd.Frankrikes ultimatum att ersätta general befälhavare över FN-styrkorna ingår i dettaspel.I detta spel ingår också de s.k. BosnienmedlarnaOwen och , som inför folkmordet iBosnien uttalar att det är obegripligt att freden kanfå förhindras av någon procent land. Det är entragedi att se och göragemensam sak och söka en lösning, som bygger påatt aggression skall belönas och att erövrat landskall få behållas. Det är hög tid att ochStoltenberg tvingas avgå som Bosnienmedlare!Anf. 36 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill gärna säga att jag kan dela denvånda som ger uttryck för vadgäller vapenembargot. Det kan onekligen sägas attdet på många sätt slår snett. Det är ett moralisktdilemma. tycker jag att jag i mitt svar harpekat på många av de sakskäl som kan anföras föratt ett upphävande av vapenembargot för dettaområde, så fyllt av vapen, troligen icke skulle ledanärmare en fredlig lösning och för att lidandet förcivilbefolkningen skulle öka. Det finns inget skälatt tro att eller för den delenKroatien skulle underlåta att ge sig in i eneskalering av vapentillförsel och användande avsofistikerade vapen.Den klara insikten att ett hävande avvapenembargot skulle innebära en snabbeskalering är nog huvudskälet till att många statermotsätter sig det.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har förståelse för den synpunkten.Men den insikt som både president ochförbundskansler i samband med toppmötet iKöpenhamn kom fram till är att det, omvärldssamfundet fattar beslut om ett vapenembargooch sedan bara tittar på vad som sker, inte går attupprätthålla ett sådant särskilt länge.Det är riktigt, som utrikesministern säger i sitt svar,att har skickat ner trupper och vidtagitandra aktioner för att skydda de fredade områdenaoch människorna där. Men problemet är ju att deinte skyddas. Trupperna finns där, och det finns ettvapenembargo, men så fort serber eller kroatersätter i gång att skjuta retirerar FN-trupperna. Dekan inte ingripa. De kunde inte ens ingripa närBosniens biträdande premiärminister under FN-eskort mördades.Serberna har aldrig riktat någon kritik mot vare sigvapenembargot eller närvaron av FN-styrkor -- sominte har mandat att ingripa -- eftersom dessafaktorer utgör ett paraply under vilket serberna kanfortsätta sin verksamhet.Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! Det är inte riktigt att det inte görsnågonting. Beslutet om förbud mot militär flygningöver Bosnien är ett sätt att något försöka rätta tillobalansen. Serberna kan därmed inte använda flyg,vilket är viktigt.Lennart Rohdin gör inte heller rättvisa åt FN-trupperna. Efter personligt samtal med generalWahlgren, vet jag att han anser vad gäller denhemska incidenten, mordet som till, att FN-truppernas agerande inte varett agerande som stod i överensstämmelse medderas instruktioner. Han fick nämligen i uppdragatt utreda frågan medan han varbefälhavare i Unifil.Jag nämner gärna också för kammaren att jag isamtal med general , när jag besökteSarajevo , fick höra hansegna ord över den beundran han kände för dennordiska FN-bataljonen i Bosnien. Dess ingripandei Vares förhindrade en större humantär katastrof.Generalen sade faktiskt till mig att detta ingripandeutgjorde något av en vändpunkt för Unprofor iBosnien och att Unprofor nu är på väg att skaffa sigstörre respekt.Anf. 39 ():Herr talman! Jag är också övertygad om, efter attha talat med FN-soldater från flera kontingenterdär nere, att det skulle innebära en förbättring omsvenska FN-soldater kunde ersätta både debrittiska och de franska FN-soldater som finns påplats och som har helt andra uppgifter. Men det ärnaturligtvis helt orealistiskt.Det vi vet, och som utrikesministern också pekar påvad gäller förbudet mot överflygningar, är att manpå både serbisk sida och kroatisk sida förstårmaktspråk. Det har också kunnat noteras isamband med att varningar har riktats mot deminför hotande massiva terrorangrepp på runt omkring. När tonen höjs och detgörs trovärdigt att man avser att ingripa, tystnar deserbiska och kroatiska vapnen.Det minsta som man kan begära är, om omvärldeninte klarar av att fullgöra detta effektivt, attvapenembargot hävs, så att bosnierna själva kanvisa att de är jämbördiga motståndare. Jag tror intealls att det skulle leda till mer strid, utan det skulleinnebära större jämbördighet. Det skulle inte varafritt fram för de serbiska och kroatiska trupperna,såsom det har varit hittills.Anf. 40 Utrikesminister ():Herr talman! Denna fråga är oerhört svår, t.o.m.moraliskt svår. Jag vill hänvisa till de skälsom jag för fram här. Min övertygelse är att ettupphävande av vapenembargot skulle leda till ensnabb eskalering. Det skulle också leda till attserberna med sitt överläge skulle använda en sådansituation till att blockera vapentillförsel till debosniska muslimerna.Anf. 41 ():Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga att jagockså tycker att det här är svårt. Hela konflikten äroerhört svår. För mig, som har varit engagerad ifreds- och solidaritetsarbete , är det oerhörtsvårt att tala för ett lyftande av ett vapenembargo,att tala för en mer kraftfull insats frånvärldssamfundet. Men det finns ju inga alternativlängre. Vi tvingas erkänna detta faktum; Manmåste ingripa för att få stopp på det som sker.Det har visat sig att varje gång som rösten frånomvärlden höjs, trappar aggressorerna ned sinverksamhet. De är inte opåverkbara utan i allrahögsta grad realpolitiska.Anf. 42 Utrikesminister ():Herr talman! Det finns dock alternativ. Vi hartidigare resonerat om effekterna på , närantydningar görs att sanktionsregimen och därmeddess effekter på kringliggande länder skulle hävas.Det finns ändå ett antal möjligheter i detinternationella samfundets händer. Dessa måstefortsätta att användas i syfte att nå fram till någonform av fredsuppgörelse.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:241 om etniskdiskrimineringAnf. 43 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att inteetnisk diskriminering skall förekomma i nöjeslivet.Enligt kan näringsidkare dömas förolaga diskriminering om de diskriminerar någon pågrund av ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse. Detta gällernaturligtvis också dem som driver restauranger.Martin menar att ett sätt att hindra etniskdiskriminering på nöjesställen är att förändrautskänkningstillstånden, om klara misstankar ometnisk diskriminering föreligger. Redan nu harlänsstyrelserna möjligheter att dra inutskänkningstillstånd om tillståndshavaren inteupfyller de krav som ställs i gällande lag ochföreskrifter. Om tillståndshavaren döms för olagadiskriminering kan denne mista sitt tillstånd,eftersom denne i sådant fall inte kan anses somlämplig att ha tillstånd till utskänkning.I massmedierna beskrevs hur någraStockholmsrestauranger inte släppt in personermed utländskt bakgrund. Enligt uppgift harlänsstyrelsen tillskrivit dessa restauranger ochanhållit om förklaring. avvaktar nupolisutredning och eventuell dom, innan vidareåtgärder vidtas.Det finns alltså lagstiftning av det slag som MartinNilsson efterlyser.Regeringen ser självfallet allvarligt på alla formerav diskriminering. lägger regeringen enproposition -- Åtgärder mot rasistisk brottslighetoch etnisk diskriminering i arbetslivet -- påriksdagens bord. I propositionen föreslås delsinförande av en särskild straffskärpningsgrund försådana fall där ett motiv för brottet varit att kränkanågon på grund av dennes etniska bakgrund ochliknande, dels särskilda regler om förbud motetnisk diskriminering i arbetslivet. Ett av syftenamed införandet av den särskildastraffskärpningsgrunden är att uppmärksammaaktörerna inom rättsväsendet på de brott som skermed rasistiska eller diskriminerande motiv.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag har ställt denna fråga därför att jag tror attetnisk diskriminering i nöjeslivet är en betydligtmer vanlig företelse än vad som kanske t.o.m.skildrats i massmedierna.Frågan är viktig. En sådan diskrimineringen är enkränkning för individen och ett brott motmänniskans lika värde i ett samhälle. Den är ocksåsegregerande, eftersom den leder till att ungamänniskor möts på olika ställen beroende på derasbakgrund och etniska ursprung. Det kan i sig ledatill konflikter.Det är viktigt att ta tag i detta problem.Regeringens budskap är självfallet viktigt, och jaghoppas att regeringen, med den proposition som skall läggas på bord, sänder rättsignaler. Sådana signaler skulle vara bra.Men den kritik som jag vill föra fram är att denlagstiftning som finns har visats varaotillräcklig. Dessa brott -- det är faktiskt brott dethandlar om -- har i väldigt stor utsträckning visatsvara oerhört svårbevisbara.De fall som granskas och utreds av Polisen, ochsom i senare skallbedöma, rör sig om situationer där massmediernamed hjälp av dolda TV-kameror har filmat brotten.Det är oerhört osäkert om ens sådant bevismaterialkommer att räcka.Det här är en fråga där så många faktorer kanblandas in. Det kan exempelvis hävdas att den somblivit avvisad från en krog har varit onykter ellerhaft ovårdad klädsel. Det finns en mängd olikaperspektiv som går att åberopa, utöver etniskdiskriminering. Därför är detta brott ett utmärktexempel på svårbevisbara brott.Vidare har vi kunnat se att vissa krogar har ageratpå detta sätt upprepade gånger, och det verkar intesom om gällande lagstiftning inger någon direkträdsla för att begå dessa brott. Jag har tagit uppmöjligheten att dra in utskänkningstillstånd medmindre än att det faktiskt finns en fällande dom.Det kan hävdas att detta är svårt frånrättssäkerhetssynpunkt. Men jag tycker attregeringen borde visa alternativa handlingsvägarför att minska omfattningen av detta allvarligabrott.Anf. 45 Kulturminister ():Herr talman! Jag uppskattar att harställt denna fråga. Jag delar uppfattningen att detär en väldigt viktig fråga.