prot · GH0916 · 1993-10-27 00:00:00 — Enliten sak som jag fäst mig vid när det gällervetenskapliga publikationer och amalgam är att omman vill publicera en vetenskaplig undersökningsom berör amalgam, måste man alltid ha entandläkare som referens.Man har i tagit fram en undersökning medtiteln ''Förbättring av patienters allmänna hälsaefter borttagning av amalgam''. Som författare stårlegitimerade tandläkaren och docentUlf . En motsvarande publikation togs inte ini en amerikansk tandläkartidning. Jag tror att det ärindustrin som trycker på.Det skall nu bli intressant att se omTandläkartidningen, som står för vetenskapen ochskall hålla det fria ordets fana högt, publicerar enartikel om detta. Den vetenskapliga världen kanibland, , vara litet jobbig när nya faktaskall fram. Det är kanske inte alldeles lätt för demsom har plöjt i dessa nya banor att komma fram ochfå anslag, om det finns ett tjurigt motstånd från enviss profession mot att detta kommer fram.Jag har inga svårigheter att bejaka att man naturligtvis måste ha tillgång tillhårdfakta innan man kan trampa in på nya vägar,men jag känner att det nu finns så mångauppslagsändar att regeringen nog tryggt kan läggafram en proposition för under våren.Jag har dessutom sett att fem landsting har fattatbeslut om att gå före . Medan riksdagenkör på i 50 kilometers fart ilar landstingen fram i100 kilometers hastighet. Det kan inte vara någonbra ordning.Anf. 157 () replik:Herr talman! Jag tror att signalerna om otålighetoch att man vill ha ett resultat har gått fram tillregeringen. Jag tror att jag kan lova Bo Holmbergatt det också kommer att tryckas på på denpunkten.Vad sedan gäller publicering av forskningsresultathar de kvalificerade tidningar som sysslar med dettautomordentligt strikta riktlinjer för hur detta skallgå till. Det är svårt både för oss och för andra attlägga oss i deras bedömningar när det gäller att tain artiklar.När det gäller industrin ställer jag mig någotskeptisk till synpunkter. Amalgamär i verkligheten knappast en lönsam produkt, utanalternativen är betydligt lönsammare. Det bordesnarare föreligga ett industriellt intresse åt detandra hållet. Det gör att jag har svårt att se någonsvart konspiration som orsak till att ärendet drar utpå tiden. Jag tror att det helt enkelt gäller enfruktansvärt komplicerad fråga. Diagnostiserandetav problemen underlättas faktiskt inte av att man ärpolitiskt otålig, utan de är komplicerade i sig ochmåste lösas på ett korrekt sätt.Anf. 158 ():Herr talman! Jag anser nog att socialutskottetgenom åren har tagit frågan om amalgamet påallvar, även om frågan börjar bli något segsliten.Jag skall inte framställa något särskilt yrkande, menäven jag vill sälla mig till dem som säger att vibörjar bli litet otåliga.Jag har tillsammans med i många årmotionerat om bl.a. ökade forskningsinsatser ochbiverkningsregister rörande dentala material. Vihar även väckt en motion, omamalgamavveckling av miljöskäl, som harbehandlats av utskottet.Jag tillhör inte dem som har ropat på ettomedelbart avskaffande av amalgam i tandvården,eftersom jag inte har kunnat bevisa att något helttillfredsställande ersättningsmaterial finns. Alla deaktuella materialen är mer eller mindre giftiga, somflera talare före mig betonat, ellerallergiframkallande. Det gäller att få fram någotmaterial som är så bra att man kan lämnaamalgamet , vilket vi alla hoppas på. Manmåste veta, herr talman, för att kunna förändra.Nu må det ändå tillåtas en lekman -- jag känner migsom en sådan, även om jag är sjuksköterska ochdelvis kunnig i dessa frågor -- att finna det någotegendomligt att kvicksilver uppfattas som mycketfarligt i alla andra sammanhang men skulle varahelt oskadligt på detta område. Bl.a. har man frånhälsovårdsnämnder påtalat faran med attkrematorierna släpper ut tonvis med kvicksilverfrån avlidna till våra vattendrag. Olikahälsovårdsnämnder har krävt åtgärder mot detta.Men som sagt: Detta material anses vara oskadligtnär vi har det i munnen.Socialstyrelsen har i avvecklingsplanen betonat attkraven på omhändertagande av amalgamavfall börskärpas i avvaktan på en total avveckling och kräveramalgamavskiljare. Också harvarit inne på detta och menat att det snabbastesättet att minska tandvårdens kvicksilverutsläpp äratt få bort amalgamet.Jag håller med . Jag tycker att det varödmjukt uttalat av en läkare, från den s.k.sakkunskapen, att även vetenskapen har sinabegränsningar. Jag har under mina år somsjuksköterska varit med om sådant som jag i dagensläge nog betraktar som rena kvacksalveriet. Jagkommer ihåg när vi kletade in hela patienter medklorofyllsalva. Jag tror att de flesta läkare i dagundrar vad man då egentligen höll på med, men detansågs då vara ett bra läkemedel. Det är viktigt attvi alla är ödmjuka i denna fråga och framför allt attvi tar människors oro och symtom på allvar.Som flera talare har sagt före mig, var det litet klentmed det . Dess bättre tror jag attinte minst riksdagsdebatten, vårt engagemang idessa frågor, har hjälpt de människor som ändåkänner besvär från munhålan och som hänför demtill amalgamfyllningar.De beställningar som har gjort har tagitlång tid att förverkliga. Detta är också svåra frågor.Precis som sade begärde en majoriteti socialförsäkringsutskottet, och sedermerariksdagen, att man på ett mindrebyråkratiskt sätt skulle kunna få sinaamalgamfyllningar borttagna. Bestämmelserna ärdock fortfarande alltför snäva i detta avseende.Jag tycker trots allt att vi har kommit en bit på väg.Användningen av amalgam har minskat kraftigt.Forskning har skett, bl.a. efter påtryckningar fråndenna riksdag. talare har också påtalat attforskningen varit något ensidig. Jag vill nog påståatt den har varit det. Jag vill betona att forskningalltid skall vara förutsättningslös, den skall ha frihetoch alla fakta skall fram på bordet. Det är ocksåviktigt att den forskning som betraktas som litetannorlunda verkligen blir beaktad. Jag vill särskiltbetona vikten av att forskningen får ordentligaanslag, bl.a. forskningen vid Metallbiologisktcentrum. Den frågan ligger förvisso på ett annatutskott.Herr talman! Min förhoppning är att den beredningsom nu sker i skall ske medskyndsamhet, eftersom det har tagit många årinnan vi har kommit så långt. Jag hoppas att vårdebatt skall ha bidragit till det.Anf. 159 ():Herr talman! Jag begärde ordet med anledning avatt det sades att vad som skall göras redan är gjort.Jag vill ta mig friheten att läsa innantill på s. 6 ibetänkandet, vad som står angåendebruksanvisningar och produktinformation. Därstår: ''I den mån det kan vara aktuellt med sådaninformation ------. Detta innebär att det åtminstonei viss utsträckning finns möjlighet att tillgodose deförslag om produktinformation som Socialstyrelsenframfört i sin rapport.'' Alltså finns det mer attgöra.Herr talman! Jag vill understryka att man, om manär intresserad, kan tillgodogöra sig både svensk ochinternationell forskning, som det numera finnsganska gott om.Jag vill också passa på och säga något som jagglömde i mitt tidigare inlägg. Det är viktigt attamalgamanvändningen upphör. Men det är ocksåviktigt att man har en avvecklingsplan. Jag tillhördem som menar att det skall ske under ordnadeförhållanden, så att man har andra material som ärväl beprövade. Därför anser jag inte att man kangöra det i morgon.Det är viktigt att debatten inte bara fokuseras påamalgam. Det finns många andra dentala materialsom är farliga. Visst är väl fantastiskt. Tänkatt man har gränsvärden när det gäller formaldehydi Ikeas bokhyllor! Men när det gäller formaldehydi tänder, då är det fritt fram.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )15 § Ledningsansvaret och vissabehörighetsfrågorFöredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU4 Ledningsansvaret och vissabehörighetsfrågor.Anf. 160 ():Herr talman! betänkande1993/94:SoU4 behandlar just ledningsansvaret ochvissa behörighetsfrågor. Utskottet anser att det ärangeläget att regeringen och nogaföljer tillämpningen av bestämmelserna om detsamlade ledningsansvaret. Det är vi helt överensom.Herr talman! Att vi från den borgerliga sidan haren reservation fogad till detta betänkande beror påatt vi anser att det inte finns något skäl att göra etttillkännagivande till regeringen.Utvärderingsarbetet har påbörjats och viförutsätter att det kommer att slutföras utanonödigt dröjsmål. Med anledning av detta yrkar jagbifall till reservation nr 1 om ledningsansvaret.Anf. 161 ():Herr talman! Jag skall villigt tillstå viss utmattningefter eftermiddagens övningar med socialutskottetstidigare betänkanden. Jag skall därför nöja migmed att säga att jag med glädje instämmer iutskottets majoritetsskrivning. Vi begär attregeringen återkommer i frågan om samlatledningsansvar.Jag vill också yrka bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring. I den tar vi upp att det ärnödvändigt att skall ha tillsynenöver icke legitimerade psykoterapeuter.Anf. 162 ():Herr talman! De motioner om samlatledningsansvar inom hälso- och sjukvården ochvissa behörighets- och legitimationsfrågor sombehandlas i detta utskottsbetänkande har innehållsom tidigare behandlats. Ledningsansvaret harnärmast blivit en följetong. Jag vill börja med attyrka bifall till reservation 2 och i övrigt tillutskottets hemställan, och därmed avslag påreservation 1 och meningsyttringen frånVänsterpartiet.Bestämmelserna om ledningsansvaret trädde i kraftden . Enligt dem skall vid enhet fördiagnostik eller vård och behandling, om detbehövs för patientsäkerheten, finnas en särskildläkare med specialistkompetens, som svarar förden samlade ledningen av verksamheten -- enchefsläkare.Utskottet lade ner stor möda inför det beslutet, i allenighet, för att det skulle vara möjligt för andrapersonalkategorier än läkare att fortsätta att varaeller bli chefer. Det stod i betänkandet då, och detsades tydligt i kammardebatten. Det visade sigsedan när allmänna råd kom, att deblivit utformade på ett sätt som inte uttolkadeutskottets intentioner. Därför uttalade utskottetvåren att de allmänna råden inte är bindande,utan att det står huvudmännen fritt att följa råden.Vi sade detta för att stärka huvudmännen att vågata ställning för andra än läkare att bli chefer när detär läge för det. Det var ett mycket ovanligtuttalande, men det kändes nödvändigt för attriksdagens mening skulle få genomslag.Utskottet var också enigt om att en snabbuppföljning och utvärdering behövdes. Den skullevara klar , alltså före . Ivåras kunde vi, när vi hade frågan på bordet igen,konstatera att utvärderingen inte hade påbörjats.Vi begärde, i enighet, att få den omgående.Nu är det , och vi har tappattålamodet, vi som i denna fråga är utskottetsmajoritet. Regeringspartiernas företrädare är meraförstående och tålmodiga, vad det nu kan bero på.Vi vill säga ifrån, och vi vill ge regeringen till kännaatt utvärderingen nu skall komma till oss snarast.Vi har en diskussion nu inom om viktenav att utvärdera våra beslut. Blev de som vi tänkteoss? Det får inte ta så här att få fram fakta.Tidigare utskottsuttalanden har nonchaleratsalldeles för länge, trots att vi har varit eniga om attvi vill ha snabba resultat.Herr talman! Bestämmelserna om chefsläkaregäller numera inte inom husläkarsystemet, somriksdagen har beslutat om. Det ärförmodligen dags att ompröva chefsläkarreformenför framtiden. Jag kan se en tydlig positiv del, ochdet är bestämmelsen om patientansvarig läkare. Vibehöver utvärderingen , för att komma vidare idenna fråga.Flera motioner tar upp behörighetsfrågor ochlegitimationsfrågor. Där uttalade sig utskottet ivåras om en översyn, med ett undantag.Majoriteten ville ha ett ställningstagande när detgäller naprapaterna, med förtur. Då, liksom ,anser vi socialdemokrater att dessa frågor vinner påatt behandlas i ett sammanhang. Det uttrycker viäven i detta betänkande, i vår reservation nr 2.Vänsterpartiet framför att skall hatillsyn över icke legitimerade psykoterapeuter. Jagundrar hur det skulle gå till. betänkande tasliknande säkerhetsfrågor upp. Det är angeläget attde förslag som finns där äntligen tas fram för att ökasäkerheten för dem som anlitar terapeuter av olikaslag.Från kommer det att finnasstraffrättsligt skydd för yrkestitlarna psykolog ochpsykoterapeut. Det är ett viktigt steg för att stärkapatientens ställning, att patienten skall kunna vetaatt den man vänder sig till har nödvändigkompetens. Det straffrättsliga skyddet ger ocksåmöjlighet att komma till rätta med oseriösverksamhet. Med det låter vi oss nöja.Herr talman! Jag har redan framfört minayrkanden.Anf. 163 ():Herr talman! Sent skall syndaren vakna. Det varfaktiskt, vilket man kanske inte tror när man läserbetänkandet, en socialdemokratisk regering sominförde ledningsansvaret. Jag tycker att detta är ettfall framåt. Personligen kommer jag att rösta förbifall till majoritetsförslaget. Det gör jag medutgångspunkt i det ihärdiga och långvariga arbetesom jag, tillsammans med övrigasjuksköterskor, har bedrivit i denna fråga. Vi harfrån första stund dragit fram farhågorna med enreform av detta slag. De har också visat sig blibesannade. Sjuksköterskor, arbetsterapeuter,sjukgymnaster och även psykologer har fått lämnaifrån sig det chefsansvar de har haft tidigare, somde har axlat till utan några svårigheter ellerosäkerhet för patienterna.Herr talman! Utskottets majoritet kommer fram tillatt man vill göra ett tillkännagivande tillregeringen. Det är verkligen dags. Det är tredjegången socialutskottet har frågan uppe sedanledningsansvaret infördes . Varje gång har mansagt att skall komma tillbaka meden utvärdering. Det har dröjt. Man kan misstänkaatt inte har varit specielltintresserad av att utvärdera denna reform. Destörsta misstagen beror nämligen på en tolkningsom har gjort av riksdagsbeslutet,som det inte fanns underlag för.Detta är tredje gången gillt. Sent skall syndarenvakna. Personligen kommer jag att rösta förmajoritetsskrivningen, som innebär att etttillkännagivande skall göras till regeringen om attdet är dags att göra någonting.I detta anförande instämde ().Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )16 § Ändring i lagen om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall, m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU5 Ändring i lagen (1972:119) omfastställande av könstillhörighet i vissa fallm.m.(prop. 1992/93:197).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )17 § Allmänna arvsfondenFöredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU6 Allmänna arvsfonden (skr.1992/93:201).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )BeslutFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkanden /94:SoU1, SoU2, SoU3, SoU4,SoU5 och SoU6.SOU1 Barn och ungdomMom. 1 ()1. utskottet2. men., i motsvarande del, (v)Huvudvotering283 för utskottet11 för men.1 avstod från att rösta54 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:115 s, 72 m, 24 c, 29 fp, 20 kds, 21 nyd, 2För men. :10 v, 1Avstod:1 kdsFrånvarande:23 s, 4 v, 8 m, 7 c, 4 fp, 5 kds, 2 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 6 (barnprostitution)1. utskottet2. (nyd)Huvudvotering266 för utskottet31 för res.1 avstod från att rösta51 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:117 s, 4 v, 72 m, 24 c, 29 fp, 19 kds, 1 -För res. :6 v, 1 kds, 22 nyd, 2Avstod:1 kdsFrånvarande:21 s, 4 v, 8 m, 7 c, 4 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 8 (brottsförebyggande insatser)1. utskottet2. men., i motsvarande del, (v)Huvudvotering284 för utskottet13 för men.0 avstod från att rösta52 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:117 s, 72 m, 24 c, 28 fp, 21 kds, 22 nydFör men. :10 v, 3Frånvarande:21 s, 4 v, 8 m, 7 c, 5 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SOU2 Vissa etiska frågorMom. 1 (lagstiftning)1. utskottet2. 1 (s)Huvudvotering167 för utskottet131 för res. 10 avstod från att rösta51 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:72 m, 24 c, 27 fp, 21 kds, 22 nyd, 1För res. 1:117 s, 10 v, 2 fp, 2Frånvarande:21 s, 4 v, 8 m, 7 c, 4 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Barbro anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (aborter)1. utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering2. utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i res. 23. men. (v)Fastställande av motförslag till utskottets förslagFörberedande voteringStälldes men. mot utskottets hemställan medgodkännande av motiveringem i res. 2.Kammaren biträdde utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i res. 2 medacklamation.Huvudvotering163 för utskottet129 för res. 24 avstod från att rösta53 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:70 m, 24 c, 25 fp, 21 kds, 22 nyd, 1För res. 2:116 s, 10 v, 1 fp, 2Avstod:2 m, 2 fpFrånvarande:22 s, 4 v, 8 m, 7 c, 5 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.SOU3 Vissa tandvårdsfrågorMom. 1 (amalgam m.m.)1. utskottet2. (v)Huvudvotering280 för utskottet16 för men.0 avstod från att rösta53 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:112 s, 72 m, 24 c, 28 fp, 21 kds, 22 nyd, 1För men. :4 s, 10 v, 2Frånvarande:22 s, 4 v, 8 m, 7 c, 5 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 och 3.Kammaren biföll utskottets hemställan.SOU4 Ledningsansvaret och vissabehörighetsfrågorMom. 1 (ledningsansvaret)1. utskottet2. 1 (m, fp, c, kds)Huvudvotering156 för utskottet141 för res. 10 avstod från att rösta52 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:117 s, 10 v, 2 m, 1 c, 1 fp, 1 kds, 22 nyd, 2För res. 1:70 m, 23 c, 28 fp, 19 kds, 1Frånvarande:21 s, 4 v, 8 m, 7 c, 4 fp, 6 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (arbetsterapeuter)1. utskottet2. 2, i motsvarande del, (s)Huvudvotering168 för utskottet126 för res. 20 avstod från att rösta55 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:1 s, 71 m, 24 c, 28 fp, 21 kds, 22 nyd, 1För res. 2:114 s, 10 v, 2Frånvarande:23 s, 4 v, 9 m, 7 c, 5 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Voteringen omfattade momenten mom. 2 och 3Mom. 5 (tillsynen av icke legitimeradepsykoterapeuter)1. utskottet2. (v)Huvudvotering284 för utskottet12 för men.0 avstod från att rösta53 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:116 s, 72 m, 23 c, 29 fp, 21 kds, 22 nyd, 1För men. :10 v, 2Frånvarande:22 s, 4 v, 8 m, 8 c, 4 fp, 5 kds, 1 nyd, 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammare biföll utskottets hemställan.SoU5 (Ändring i lagen om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU6 Allmänna arvsfondenKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick företas till avgörande vid arbetsplenumonsdagen den 10 november.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.18 § Straffrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU2 Straffrättsliga frågor.Anf. 164 ():Herr talman! Till justitieutskottets betänkande 2,som handlar om straffrättsliga frågor, har desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet fogaten reservation. I den reservationen begär visocialdemokrater en samlad översyn av denstraffrättsliga lagstiftningen. Vi menar att man i ensådan översyn bör titta på strafflagarnas systematikoch förhållande till varandra och också gå in påenskilda gärningsbeskrivningar i brottsbalken.Särskilt bör man, menar vi, pröva om det inte ärdags att föra in vissa delar av den specialrättsligastrafflagstiftning som finns i ochkanske också mönstra ut vissa mindrebetydelsefulla straffrättsliga paragrafer ur dennuvarande brottsbalken.Bakgrunden till vårt krav är att den nuvarandebrottsbalken inte återspeglar de värderingar somkan anses råda i samhället , utan denåterspeglar i stället det synsätt som rådde vidbrottbalkens tillkomst och det synsätt som prägladedet förberedande lagstiftningsarbete som bedrevsinnan antogs 1962. Antagande avbrottsbalkens regler hade föregåtts av ettutrednings- och beredningsarbete som hade pågåttett par årtionden före 1962.Vi tycker alltså att det nu är dags att göra en samladöversyn av den straffrättsliga lagstiftningen. Detpågår visserligen ett utrednings- ochberedningsarbete inom ramen förStraffsystemkommittén, men den har inte i uppdragatt göra en samlad översyn av de straffrättsligareglerna. Det tycker vi är en brist.Vi har i vår reservation inte närmare pekat ut påvilket sätt vi tycker att denna översyn bör ske, utanvi anser att det är lämpligt att regeringen tarställning till det. En tanke är att man gerStraffsystemkommittén utvidgade direktiv, så attkommittén får möjlighet att i varje fall vid ett senareskede göra denna samlade översyn.Brottsbalken är ju det centrala regelverket påstraffrättens område. Den innehåller, förutombestämmelser om ca 270 olika straff,grundläggande regler vilkas vidd sträcker sigutanför . Jag skall bara nämnabestämmelserna om brott och brottspåföljd,bestämmelserna om försök, medverkan till brottoch nödvärn, bestämmelserna om påföljdsval ochstraffmätning.Även om har en central betydelse påstraffrättens område, måste man konstatera att enmycket stor mängd straffbestämmelser liggerutanför och hör hemma inomspecialstraffrätten. En betydande del avspecialstraffrätten utgörs naturligtvis avbestämmelser om smärre förseelser som endast kanmedföra böter. Inom specialstraffrätten finner manhela 150 olika brott där fängelsestraff finns istraffskalan. Jag kan nämna narkotikabrott ochskattebedrägerier, där fängelsestraff är en vanligtförekommande påföljd.Av statistiken framgår att ungefär hälften av defängelsedömda döms enligtspecialstraffrättsliga bestämmelser. Det visar attbrottsbalken inte i sin helhet utgör den centralalagstiftningen när det gäller straffrätten, utan detfinns en mängd straffrättsliga bestämmelser somspelar en oerhört stor roll när det gällerfängelsedomar.Sammantaget tycker vi att det finns anledning attnu närmare gå in på straffrätten i dess helhet och seöver vilka regler som skall återfinnas i brottsbalkenoch vilka som inte skall återfinnas där och även seöver de enskilda gärningsbeskrivningarna ibrottsbalken.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 165 (nyd):Herr talman! Inbrottsstölder är mycket allvarligabrott för den enskilde och innebär en allvarligintegritetskränkning. För många drabbade innebärdet att hela deras sociala tillvaro rubbas under långtid när deras hem fått besök av tjuvar.Ett sätt att i ökad utsträckning komma åt denna typav brottslighet kan enligt Ny demokratisuppfattning vara att ändra rekvisiten för brottet,t.ex. genom att återgå till vad som tidigare gällde ifråga om grov stöld, eventuellt i kombination meden ordentlig straffskärpning. Senaste förändringenvad gäller rekvisiten skedde 1987 när rekvisitetintrång i bostad infördes, efterFängelsestraffkommitténs betänkande.Många inbrottstjuvar är professionella och skullesannolikt avhålla sig från brott om straffet för grovstöld skärptes och straffminimum höjdes från sexmånaders till fängelse. Dessutom bordestraffen göras starkt progressiva. Allmänhetensrättsuppfattning talar för en sådan ordning.Signalerna skulle bli tydligare.Brottstypen skulle komma att prioriteras avåklagare och polis. Detta skulle sannolikt ha enavhållande effekt bland inbrottstjuvarna, som införstraffhotet skulle tycka att det inte är någon idé atthålla på. Även tjuvar har en självbevarelsedrift.Herr talman! Ny demokrati för återigen framtankarna på att man bör återinföra detstraffrättsliga ämbetsmannaansvaret.