prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — reserverade sig bådagångerna, 1991 genom ställningstagande var attpåfrestningarna på det svenska samhället och densvenska flyktingmottagningen inte kunde ansesvara så stora att man borde tillämpabestämmelserna om särskilda skäl.I partimotioner om flykting- ochinvandrarpolitiken 1989/90 och 1990/91 klargörpartiet sin syn på viseringsfrågans oförenlighet medsjälva flyktingbegreppet och slår fast: ''Visumkravkan inte och får inte hindra asylsökande att kommain i landet. ''I motionen som skrevs står det att detär felaktigt att säga att asylrätten missbrukas, ochatt det på grund av opinionen inte finns plats för flerflyktingar. Därefter följer, med hänvisning tillKosovo: ''Beslutet från måsteupphävas.'' Det är värt att notera att det i riksdagenvåren 1991, i utrikesutskottet och i kammaren,fastslogs att kosovoalbaner inte är att betrakta sompolitiska flyktingar.I 1991 års regeringsförklaring aviserades attbeslutet från skulleupphävas. flyktingpolitik blev en avhörnstenarna i regeringspolitiken, och partietbesatte också ministerposten för att säkra denpolitiken.Strömmen av kosovoalbaner ökade under hösten1991, och höll regeringenunderrättad. var antaletasylsökande drygt 4 000, varav merparten frånKosovo. Detta skall jämföras med 5 000 i december1989, då skärpningen infördes. Invandrarverketvädjade till regeringen om en fördröjning avupphävandet tills man visste mer om utvecklingen iJugoslavien, men vill inte lyssna.Den 17 december upphävdes beslutet.Den 5 december -- alltså -- finnsden första organiserade busstransporten frånKosovo till dokumenterad. att bortse från fakta och rådde i ställetregeringen att öppna gränserna. organiseradeserber busstransporter till . Det var ett led iden etniska rensningen. Trafiken påtalades frånInvandrarverket, i massmedia och förraåret även här i kammaren, men att bortse från detta.Jag måste efter att ha studerat tillgängligahandlingar konstatera att vi fick eninvandrarminister som följde regeringsförklaringenutan att se verkligheten, som inte lyssnade tillInvandrarverkets varningar och vädjanden och sombortsåg från fakta i syfte att förverkliga Folkpartietsflyktingpolitik. Enligt denna betraktaskosovoalbanerna som politiska flyktingar.Det är märkligt att har svaltFolkpartiets flyktingpolitik med hull och hår ochdärmed accepterat att budgetunderskottet har ökatmed bortåt . Det är ettuppseendeväckande dyrt pris för politisk enighetinom regeringen. hardokumenterat sin oförmåga att se verkligheten ochi stället fallit för frestelsen att förmå regeringen attacceptera en naiv flyktingpolitik. För dettaförtjänar regeringen och i synnerhet BirgitFriggebo kritik, och det svenska folkets domkommer att bli hård.Ny demokrati har inte kunnat finna någraförmildrande omständigheter i av denna fråga, och vi har en reservationtill betänkandet.Anf. 74 ()replik:Herr talman! Ja, det fanns många trådar att ta uppi anförande. Jag skall försökaatt bemöta en del av kritiken. Till att börja med villjag säga att det inte är som vi granskar,utan granskar regeringen.Harriet börjar med att säga att vi har enöverliberal flyktingpolitik som fungerar som enmagnet. Det finns många som precis tvärtomhävdar att det över huvud taget är väldigt svårtatt komma in och få asyl i . De anser attpraxis har hårdnat. Under utfrågningen frågade jagBirgit om detta, men det har inte gått utnågra sådana signaler från regeringens sida. Mångaanser dock att det har blivit hårdare . Jagvill bara belysa detta litet, eftersom Ny demokratipåstår att flyktingpolitiken är överliberal.Harriet säger sedan att regeringen äroförmögen att fatta beslut eller att över huvud tagetsköta flyktingpolitiken. riktar man från Nydemokratis sida in sig enbart på har framkommit handlar det inte baraom . Hela regeringen, inte minststatsministern, har ju varit mycket involverad ochhar mycket aktivt tagit del av utvecklingen i detforna . Det är en fruktansvärd situationdär. Det är väldigt svårt att över huvud tagetbedöma vart den kommer att leda. Det är inte frågaom regeringens oförmåga. Det är ju inte bara iSverige som man har svårt att veta hur man skallhantera situationen och hur man skall kunna hjälpade människor som drabbas på det här viset. Detsägs alldeles för litet i om människorna som verkligen harbehov av skydd.Regeringens ambition var ju också att vi skulle haett samordnat nordiskt agerande. gickvisserligen ut tidigare, men tillsammans medDanmark och har vi haft en samordnadpolitik. Det har vi också haft tidigare i andra delar.Finland skiljer sig från de övriga nordiska ländernanär det gäller flyktingpolitiken. Jag vet inte om detär ditåt man strävar från Ny demokratis sida.Sedan talas det om organiserad överföring medbusstransporter osv. Hur folk tar sig hit är ju intenågon huvudfråga. Däremot bör man naturligtvisge signaler, om det förekommer att folk på ettotillbörligt sätt luras. Det gjorde också regeringenoch chef när man begav sigtill och talade om vilken politik vihade och också sände tillbaka makedonier. Dettafick sedan effekt. När det däremot gäller är situationen en annan.Anf. 75 (nyd)replik:Herr talman! I Ny demokrati tycker vi att BirgitFriggebo faktiskt förtjänar kritik. Hon är ju båderådgivande och föredragande när det gällerflyktingfrågor i regeringen.Flyktingpolitiken var en framförhandlad del iregeringsförklaringen. Det var alltså enfolkpartistisk flyktingpolitik som varframförhandlad, och det var en folkpartistiskinvandrarminister som vi fick. Så den kritikentycker vi nog att vi kan stå för.Det som händer i är fruktansvärt, menvi kan inte rädda alla nödlidande i världen genomatt låta dem komma till . De frågor som vidiskuterar var aktuella . Hela BirgitFriggebos argumentering utgår från att hela detforna är ett krigsområde, trots att detförs krig i en mycket begränsad del, och eftersomdet är krig i har alla rätt att komma hit.Om man för ett sådant resonemang kan man sägaatt alla från det skall komma hit omdet förekommer krigshandlingar i Azerbajdzjan.Det är liksom en felaktig utgångspunkt.Det förekom icke krigshandlingar i Kosovo, menman befarade kanske att sådana skulle förekommai framtiden. Därför skulle man inte införa någonvisering som gjorde klart för människor att detfaktiskt inte lönade sig att sälja sin egendom ochkomma hit. Människor blev faktiskt lurade. Helabyar tömdes ju i Kosovo. Serber sökte ju upp democh var dem behjälpliga med både biljett och passför att de skulle ta sig till . 40 000 människorkom hit, och av dessa skickades tillbaka. Detär verkligen inhumant. Det innebär ju ettfruktansvärt mänskligt lidande. Dessutom kostadedetta 5 miljarder, till ingen nytta. 5 miljarder är juingen föraktlig summa. På något sätt blir vimiljöskadade i den här kammaren när vi pratar ommiljoner och miljarder. Man vet till slut inte vadman bollar med. Men det är ju tågsätt medtusenlappar det handlar om -- om jag nu skallförsöka att visualisera penningbelopp.Vi menar att den här viseringen skulle hagenomförts. Jag vet inte vad har fått iutbyte, eller hur man har resonerat i regeringen.Jag har ju sett hur svårt det är att i regeringen klaraav överenskommelserna sinsemellan. Jag förstår attdet kanske har varit många hårda tag beträffandede här frågorna inom regeringen.Anf. 76 ()replik:Herr talman! Det är hela regeringen som stårbakom flyktingpolitiken. Det är inte Folkpartietspolitik utan den nuvarande regeringens. HarrietColliander borde inte minst ha uppmärksammatdetta vid utfrågningen av statsministern. Dessutomvill jag lyfta fram att både ochstatsministern också har agerat internationellt. Vikan naturligtvis inte ta hit alla flyktingar från ettområde, utan måste ta sitt ansvar. BirgitFriggebo har ju tagit initiativ till att de europeiskastaterna skulle samlas för att diskutera hur Europaskall ta sitt ansvar också för människor som är i ensvår situation.Tyvärr hårdnar det på många olika kanter iEuropa. Därför är det mer angeläget än någonsinatt det görs en samlad bedömning och att mangemensamt tar ett ansvar för detta. Det har mangjort på olika håll, bl.a. vid , som sagt.Carl Bildt tog också i ESK uppfrågan om att man i ett internationellt sammanhangskall diskutera de här frågorna.Konstitutionsutskottet har ju inte haft någonanmärkning när det gäller detta. Jag tror att man istället måste uppskatta regeringens initiativ på dehär områdena.När det gäller Kosovo framställer HarrietColliander det som om det vore frid och fröjd iKosovo. De albaner som finns där har ju undermånga år förföljts av serber. Det är ju ingen lättsituation som de har varit utsatta för. Amnestyinternational kommer med rapporter omsituationen och är kritisk mot att alltför mångakosovoalbaner skickas tillbaka.Invandrarverket gjorde själv den bedömningen attdet inte gick att ta ställning till hur man skulleförfara med Kosovoalbanerna, om de skulle skickastillbaka eller ej. Det var då Ny demokrati tydligentyckte att man dessutom skulle införa visumtvång.Då vill jag jämföra det med situationen i . Beträffande flyktingar därifrån har viinte visumtvång , därför att situationen iBosnien är så svår. Tycker Ny demokrati att vi skallinföra visumtvång även när det gäller flyktingarfrån ?Det vore bra med litet humanitet i Ny demokratispolitik i dessa frågor. Det är bara fråga om att detkostar si och så mycket till ingen nytta. Var finnshumaniteten?Anf. 77 (nyd)replik:Herr talman! Var finns humaniteten? Inte är dethumanitet att 40 000 kosovoalbaner under falskaförespeglingar kommer hit, av vilka skickastillbaka. Det är inte humanitet.Låt oss ta upp detta med visering. Det är fel attkoppla ihop verkställighetsstopp och visering. Somjag sade i mitt anförande har vi ansvar för dem somär här. För dem som är utanför har vi inte ansvar.Vi är endast skyldiga att ta emotkonventionsflyktingar.När det gäller visering är huvudregeln enligtutlänningslagen att en utlänning som reser in ellervistas i skall ha visum, om inte utlänningenhar uppehållstillstånd eller är medborgare iDanmark, , eller Norge.Huvudregeln är alltså viseringskrav. Regeringen fårföreskriva undantag från kravet på visering. Iutlänningslagen finns dessa undantag angivna, bl.a.medborgare i Jugoslavien.Den enklaste åtgärden för att införa viseringskravför medborgare från f.d. var att ta bortfriheten från visering för medborgare frånJugoslavien, dvs. att helt enkelt stryka ordetJugoslavien i förordningen. Om man inte hadevelat ta bort det för alla, kunde regeringen heltenkelt ha upphävt viseringskravet för medborgarefrån f.d. med undantag för personersom kom från en viss del. Något laghinder motdetta finns inte. Huvudregeln är ju viseringskravenligt utlänningslagen.De avtal som måhända har skrivit under ärendast folkrättsligt bindande och behöver faktisktinte sägas upp för att skall kunna tillämpaden svenska utlänningslagen enligt dessordalydelse, dvs. Utlänningslagengäller framför eventuella internationellaöverenskommelser. Möjligen skulle hakunnat bli utsatt för en begränsad internationellkritik, men det hade knappast varit troligt medtanke på hur länder t.ex. i vår omedelbara närhetagerar.Jag kan bara konstatera att sedan fleraår har drivit frågan om att viseringskravet iutlänningslagstiftningen skall tas bort. Oviljan attinföra viseringskrav för medborgare frånJugoslavien får därmed sin naturliga förklaring,anser jag.Att vi har verkställighetsstopp och inte skickartillbaka folk hindrar inte att vi inför viseringskrav.Man kan inte betrakta kriget i delar av Jugoslaviensom att det förekommer krig överallt och säga attalla är välkomna hit om. Sedan skickar vi tillbakamerparten av dem som har kommit hit. Någonstansmåste man bestämma sig.Jag har kritiserat att regeringen inte hade någoninhemsk strategi annat än att pytsa pengar tillInvandrarverket. Jag har inte kritiserat regeringenför att den tog de goda initiativen utanför ,alltså samtal om hur man skall kunna lösaproblemen. Det bästa är att lösa problemen merapå plats, i flyktingarnas närhet, inte genom att taalla hit till Sverige.Anf. 78 ():Herr talman! Det går en depression över ,inte bara en ekonomisk utan även en som handlarom själen. En kontinent av människor känner sigförödmjukade, kränkta av själva historien,berövade sina förväntningar, svikna på löften ochskrämda av framtiden.Detta gäller naturligtvis främst människorna i deöstra och centrala delarna av . Men helavästvärlden befinner sig i en dramatisk strukturellomvandling på grund av den elektroniska ochinformationsteknologiska revolutionen. En faststruktur har rämnat även för människor i det rikaväst. För somliga är förlusten identifierbar: enförlorad anställning, en förlorad inkomst. Förandra är den ansiktslös: gränser luckras upp, alltingflyter. Kommer även marken under fötterna attsnart ge vika?I ett sådant läge fungerar människor i grupp och inationer primitivt. Kollektivet drar sig samman,sluter sig, stöter ut det främmande, mobiliserar sittförsvar. Aktiveras ångesten, ligger benägenhetentill attack alldeles under ytan. Så skriver EvaEkselius i en tankeväckande artikel, här återgiveni starkt förkortad version av mig. Jag delar hennesanalys.I ett sådant läge måste man ställa utomordentligthöga krav på landets invandrarminister attenergiskt, i rätt tid och med takt och finkänslighethantera flyktingfrågan. Invandrarpolitik värdnamnet har många viktiga dimensioner: att upplysasvenskar, att slå ner på rasism ochfrämlingsfientlighet, att skapa goda internationellakontaktytor. Vårt land skall tillsammans med andraländer sörja för att de flyktingar vi tar emot här iSverige behandlas väl. Handläggningstiderna förasylsökande skall vara rimliga.Sverige har varit unikt i ett avseende: Vi har fört eninvandrarpolitik värd namnet i så måtto att vi förten aktiv integreringspolitik. Har man fått stanna ilandet, skall man ha samma möjligheter somsvenska medborgare. Man får aktiv hjälp tillanpassning. Vi kan med andra ord vara stolta överden invandringspolitik vars ideologiska riktlinjerformades under socialdemokratinsregeringsinnehav.Flykting-, kultur- och jämställdhetspolitik ärcentrala frågor inte bara för socialdemokratin utanäven för . Därför kunde man ha hoppatspå att en folkpartistisk minister med störrekänslighet och skärpa hade fokuserat på dessafrågor. Tyvärr tvingas vi konstatera motsatsen.Vaghet och planlöshet har kännetecknat den fördapolitiken. Oöverlagda uttalanden har skadatflyktingars, regeringens och landets anseende.Vi socialdemokrater uttalar kritik för ryckigheten iplaneringen och samarbetssvårigheten medInvandrarverket och dess förra generaldirektörChristina Rogestam.Det får betraktas som en extraordinär åtgärd attsom offentligt och i ett TT-telegram efterlysa en reaktion på deförslag som lämnat redan idecember 1991. hade hon vidupprepade tillfällen begärt besked av regeringenom reglering av massflyktingsituationen ochviseringsregler. Under kom81 000 personer till . på ett mycket tidigt stadium konkretaåtgärder inför en flyktingsituation som hotade attbli omöjlig att bemästra. Åtgärderna dröjde på ettotillfredsställande sätt.Christina Rogestam hävdade i en utfrågning införutskottet att verket hade en planering för 50 000människor. Hon sade: befann vioss över den planeringen och kämpade dag för dagför att få fram de bäddar som behövdes.Om det existerade någon planering eller strategi,som har kallat det, pådepartementet kunde inteuttala sig om. Hon kände i varje fall inte till den.Naturligtvis var hon i detta läge i behov av stöd fråninvandrarministern. Somliga uthyrare ochmellanhänder tog dessutom ut ockerpriser för sinatjänster.Sammanfattningsvis kan man säga att det hela tidenär som tar initiativ till olikaåtgärder, till utredningar som sedan tillsätts, t.o.m.till den internationella konferensen i iflyktingfrågor som blev verklighet,även om det formellt naturligtvis var regeringensom tog initiativet.Vi har också konstaterat att invandring, kultur ochjämställdhet är tre tunga områden som blev enminister övermäktiga. Det är främst iegenskap av regeringsbildare som borde ha insettdetta. Invandrings- och flyktingpolitik är ettheltidsuppdrag.I en sade sig två av treintervjuade vara missnöjda med den fördaflyktingpolitiken. Den undersökningen gjordeshösten 1992. Borde då inte statsministern ha dragitnågra slutsatser av detta utbredda missnöje? Hadeinte en omorganisation av regeringsarbetet tett sigrimlig, åtminstone ? Både CarlBildt och har i utskottetsutfrågningar slagit fast att flyktingpolitiken är ettprioriterat område. Mot bakgrund av detta bordedet tydligare ha framgått att flyktingpolitiken varett prioriterat område i regeringsarbetet. Vi riktaralltså lika mycket kritik mot statsministern som motinvandrarministern i det här fallet.Uppenbarligen finns det en tradition ellernågonting annat som gör att de -- dvs.kosovoalbanerna -- är mer benägna att snatta,stjäla cyklar och tvätt eller vad det nu kan vara änandra flyktinggrupper, påstod iTV 2:s Rapport . Har kosovoalbanernadetta i generna eller i blodet, precis som man förr ivärlden sade om zigenarna? Det finnsuppenbarligen en tradition eller någonting annatsom gör att stöter sig med -- för attinte säga grovt förolämpar -- invandrargrupper.Något statistiskt belägg för sitt påstående hade honinte heller.Gärningen hets mot folkgrupp är straffbar.Justitiekanslern har prövat om yttrandefrihetsbrotthar förelegat i detta fall. Han har dragit slutsatsenatt invandrarministerns yttrande balanserades avatt andra uppfattningar fick komma till uttryck.Därmed går den ansvarige utgivaren förprograminslaget i Rapport fri.Statsråden är ansvariga inför riksdagen.Konstitutionsutskottet är enigt i följandeuppfattning.Birgit uttalande om kosovoalbanernasbrottslighet var generaliserande och nedsättandeför den berörda folkgruppen. Ett uttalande avdenna art, och särskilt från ett statsråd, riskerar attgynna invandrarfientliga stämningar och stärkafördomar om folk från andra kulturer. Det måsteenligt utskottets mening ställas höga krav påstatsråd när det gäller uttalanden i olika frågor.Uttalanden av statsråd har en särskild tyngd ochkan få ett stort genomslag. Utskottet konstaterardock att vid upprepade tillfällenbett om ursäkt och försökt att reparera de skadorsom uttalandet kan ha orsakat. Uttalandet harenligt min mening mer skadat ochden anseende änkosovoalbanernas, eftersom det saknade all sakliggrund.Socialdemokraterna tar avstånd från Nydemokratis reservation i flyktingärendet. Vi anseratt man inte så kategoriskt kan fastslå närvisumregler för kosovoalbaner skulle ha införts.Det är också en politisk bedömningsfråga, inte enkonstitutionell fråga. skiljer signågot litet från det ovärdiga sätt på vilketnydemokrater i denna kammare argumenterar ochagerar för övrigt i flyktingfrågorna. Genom sittagerande här brukar nydemokrater uppamma enviss främlingsfientliget, en främlingsfientlighet somändå blossar upp då och då, särskilt i oroliga tider.Partiet räknar kanske med att detta agerande gerröster. Så enkelt är det kanske. Men jag måste sägaatt agerandet är föraktligt.Nu har en ny ton av hyckleri smugit sig in i dennaförkunnelse: Det är så synd om människor somlockas hit till en från krigets ,låter det plötsligt, när vistelsen blir tillfällig. Dettahyckleri kunde jag tyvärr känna igen i HarrietCollianders anförande. Jag har också blivitverkligen upprörd när nydemokrater här ikammaren har spelat ut gamla människor emotinvandrargrupperna. Man säger att de äldre inte fården omvårdnad som de skulle behöva, därför attmedel anslås till flyktinghjälpen. Domen övernydemokraterna kommer att bli hård, HarrietColliander, för intolerans och brist på generositetöver huvud taget i flyktingfrågan. Det är min fastaförvissning.Anf. 79 ()replik:Herr talman! inledde med attsäga att man skall ställa höga krav påinvandrarministern. Jag tycker att man skall ställahöga krav på alla ministrar. Var och en har ju ansvarför sitt område, och detta ansvar måste denaturligtvis uppfylla efter bästa förmåga. Jag anseratt har gjort det. Den kritik somframförs är mycket vag, tycker jag. Man talar omvaghet och planlöshet, men det finns inte någotriktigt konkret att ta på.När det gäller motsättningarna mellanInvandrarverkets förra chef , bekräftas ju inte dessa avutfrågningen. sade också atthon ansåg att invandrarministern hade tillräckligtmed tid för att sköta dessa frågor och attinvandrarministern och hon hade täta kontakter.Christina Rogestam lämnade inte verket på grundav några motsättningar mellan ochhenne själv. Som jag sade i mitt tidigare anförandehar det däremot framkommit attinvandrarministern gjorde andra bedömningar.Det är självklart att en regering måste ha rätt attsjälv bedöma vilka politiska ställningstaganden somman skall göra. Att det sedan har skiljt sig när detgäller och regeringen är enannan sak.Det gjordes ju en viss omorganisation inomregeringen efter hur frågorna hänger ihop.Jämställdhetsfrågorna gick över tillsocialministern, men detta berodde mer påfrågornas art och deras samband.Catarina Rönnung påstod att flykting- ochinvandrarpolitiken inte skulle vara något prioriteratområde för regeringen. Det är ett mycket märkligtpåstående, inte minst med tanke på detengagemang som såväl somstatsministern har haft i dessa frågor. Statsministernåkte t.o.m. själv dagen före ner tillområdet för att bilda sig en uppfattning omförhållandena. har han fåttkontinuerlig information om läget. var detta en av de två tre frågor som varmest prioriterade. Att påstå att detta skulle vara etticke prioriterat område är för mig minst sagtmärkligt.I fråga om kosovoalbanerna och det uttalande somBirgit fällde, är vi ju alla överens om attdet var olämpligt, vilket hon själv har sagt och bettom ursäkt för.Anf. 80 ()replik:Herr talman! Jag vill erinra kammaren om attoppositionsledaren på ett väldigttidigt stadium och vid upprepade tillfällen varnadeför att den nya regeringsorganisationen med eninvandrarminister på halvtid, som hade andratunga uppdrag skulle kunna leda till mycketolyckliga spänningar mellan regeringen ochInvandrarverket. Tyvärr fick rättpå den här punkten. Vi socialdemokrater har medrätta påtalat de brister i handläggningen avinvandrarpolitiken i dess helhet, som vi anser attBirgit har gjort sig skyldig till.Vi socialdemokrater anser att generaldirektör hade rätt att kräva snabbarebesked. Hon hade vidare rätt att kräva respons --negativ eller positiv -- på sina idéer. Jag menar inteatt i alla lägen hade rätt, menhon kunde i alla fall kräva ett svar på alla de frågorsom hon på ett tidigt stadium aktualiserade.Vi tycker också att ansvaret i hög grad vilar på CarlBildt, eftersom han i egenskap av regeringsbildareborde ha insett att inte klarade avtre tunga områden: invandring, kultur ochjämställdhet. Dessa områden har mycket storbäring på människor och mänskliga relationer. Dekräver tid och att man är oerhört grannlaga i sinaöverväganden. har vi bara diskuteratflyktingpolitiken. Jag vill också erinra om att BirgitFriggebo även har invandrarpolitiken inom sittområde. Här finns det oerhört många problem attlösa och som hon borde ta itu med.Det gäller t.ex. en hög arbetslöshet blandinvandrare, att av de invandrare som går isvenskundervisning hoppar av och det gällerkriminalitet. Jag pekar då inte ut vissa grupper,men det har förekommit kulturkrockar ochkriminalitet som man på något sätt borde ta itu medoch informera om.Jag anser att en minister har skäppan full och övernog full om flykting- och invandrarpolitiken skallskötas på ett tillfredsställande sätt.Det var som påstod att flyktingpolitikenvar ett prioriterat område. Detta instämde BirgitFriggebo i. Men vad jag menar är att prioriteten harvisat sig alltför litet.Anf. 81 ()replik:Herr talman! varnade för att ha eninvandrarminister på halvtid, säger . Men man måste se att situationen nu ärhelt annorlunda efter att merparten av de 10 000ärenden med överklaganden , sominvandrarministern tidigare hade att ta ställning till,nu har överförts till . Vi var juhär i helt överens om attinvandrarministerns tidigare situation, att honskulle avgöra kanske 200--300 individuella ärendenunder , var helt ohållbar. Jag satt själv med iAsylutredningen.