prot · GG09125 · 1993-06-09 00:00:00 — hade inte rätt till ytterligarerepliker på . Men jag uppreparfrågan, så får möjlighet attåterkomma.Inkomstförstärkningar aviseras också med hjälp avmiljöskatter. Det är glädjande att det nu tycks rådaenighet om att miljöskatter kan utnyttjas som ettaktivt instrument i miljöpolitiken.Skattekontrollen skall bli mer effektiv. 200miljoner kronor skall satsas på detta. Manräknar med att detta skall ge iökade skatteintäkter. Det är bra. Skatteutskottetskriver att det är viktigt att förbättra den nuvarandesituationen, bl.a. med tanke på seriösa företagareskonkurrenssituation.Herr talman! Det finns vidare anledning attpoängtera att vissa flaskhalsar finns inompolisväsendet och åklagarmyndigheterna när detgäller att beivra och döma för skattebrott. Detgäller alltså att få ordning på det också.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemställani betänkandet utom vad avser mom. 3 där jag yrkarbifall till reservation 3. Jag yrkar vidare avslag påreservationerna 39--60.Anf. 182 () replik:Herr talman! drog en rörande historiaom bilen i backen. Kan det möjligen ha varitvägkassan i som låg bakom? Jag skullevilja påstå att när säger att bilen är påväg uppåt ger han uttryck för ett klartönsketänkande. En studie avsysselsättningsstatistiken i det här landet visar attallting tyder på att bilen inte bara är på väg tillbakaned i diket utan att den också hackar betänkligt imotorn.Sedan kommer in på frågan omsolidaritetsskatten -- rättviseskatten. Det konstigaär att han först i det ena andetaget säger attsänkningen av marginalskatten vid skattereformensgenomförande var för kraftig och gick för fort. Meni nästa andetag kritiserar han oss för att vilja höjamarginalskatten till . Jag tror att bestämma sig för hur han skall ha det. Komihåg, , att det här är en tillfällig höjning,och så fort arbetsmarknadssituationen tillåter detskall nivån sänkas till . Det är tydligen någoni bakgrunden som instämmer i mitt tal. Det är jagtacksam för.Orsaken till att turistmomsen är huvudlös är att deninte har några sysselsättningseffekter alls. Mångaturistanläggningar är fulltecknade. Det finns ingenkapacitet kvar. Det finns det däremot när det gällersådant som kan köpas i detaljhandeln. Där kan manköpa hur mycket som helst. Därför är det bra meden sänkning av den allmänna momssatsen.Slutligen har vi frågan om egenföretagarna. Jag kankanske få erinra om att det träffades enöverenskommelse mellan regeringen ochde borgerliga partierna. I den överenskommelsensades det klart och tydligt ifrån att vi skall inte göranågot för egenföretagarna i den situation vibefinner oss med det stora budgetunderskottet. Viskall skjuta på det beslutet.Men vi är i princip för en förbättring föregenföretagarna. Det talade vi om redan närskattereformen genomfördes i samarbete medFolkpartiet. Det måste ske en ändring, men detskall ske på ett neutralt sätt.Anf. 183 () replik:Herr talman! Jag var emot att sänkningen avmarginalskatten skedde så hastigt därför att jag trorpå långsiktiga åtgärder. Jag har varnat för att spelajo-jo med skatterna. En höjning avmarginalskatterna till kan vara ett tecken påatt det gick litet för fort. Men att först sänka ochsedan höja -- spela jo-jo -- är att ge fel signaler tillmarknaden. Om det nu har skett litet för hastigtgäller det att i fortsättningen hålla tillbaka. Jag ärinte expert på detta. Men jag betraktarledamöterna i som hyfsadeexperter på ekonomi. De har ju sagt att det ärviktigast att inte höja marginalskatterna.Lars säger angående turistmomsen att detinte finns någon kapacitet att ta emot turister. Ärinte medveten om att det finns envåldsam överkapacitet på hotellen i det här landet?Det finns stora möjligheter att fylla dessa hotellmed turister i sommar.Vidare har vi frågan om egenföretagarna. Detframgår helt klart i skattereformen attegenföretagarnas situation skall förbättras. Mendet har blivit fördröjningar. Om nu ett felaktigtbeslut fattades , och hållermed om att åtgärder bör företas föregenföretagarna, är det väl angeläget att någotsker? Det är angeläget att få i gångsysselsättningen. De små företagarna kan aktivtbidra till detta. Låt oss titta på den bil som skalluppför backen, : sysselsättningenvänder sist i en konjunkturuppgång.Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag beklagar att , somrepresenterar ett kristet parti, är så litet noga medingångna överenskommelser. Det tyder inte pånågon större känsla för etik att så där utan vidarebryta ingångna överenskommelser. Men visocialdemokrater är faktiskt vana vid det i fråga omhöstöverenskommelserna.Vidare har vi turistmomsen, . Det finnsytterligt få branscher i som har haft så storglädje och nytta av devalveringen som justturistbranschen. Det finns många inomturistnäringen som säger att de redan nu äröverbokade. De har naturligtvis också fördelen avde sänkta arbetsgivaravgifterna.Harry tror på långsiktiga åtgärder. Varför hardå varit med och luckrat uppskattereformen så ? Där finns t.ex.kapitalinkomstbeskattningen. Det var en mycketviktig princip att det skulle vara balans mellankapitalbeskattning och arbetsinkomstbeskattning.Men där sänkte man tämligen omgående nivån påkapitalinkomstbeskattningen, och det kommerman att fortsätta med efter 1994.Vill man ha långsiktighet, , skall manslå vakt om skattereformen. Det var en av deviktigaste reformerna och början av90-talet.Anf. 185 () replik:Herr talman! Jag kan tala om att jag har fått utståen viss kritik för att jag vill slå vakt omskattereformen. Men jag anser att den är viktig.Från vår sida har vi dock kritiseratskatteöverenskommelsen på fyra punkter.En av de punkterna var att reformen inte gynnadesparandet tillräckligt. Därför såg vi det somnaturligt att fortsätta skattereformen och sänkakapitalskatterna.När det gäller turistmomsen är det alldeles riktigtatt turisterna har fått nytta av devalvering, sänktaarbetsgivaravgifter och sänkt moms. Men jag kaninte se var den hemskt avgörande skillnaden liggermellan Socialdemokraternas förslag på ochfinansutskottets förslag på . Jag tror att denlägre procentsatsen kan ha en viss stimulerandeeffekt utöver de goda stimulanser branschen harfått. Jag tror inte att det är något fel.Anf. 186 ():Herr talman! Under det gångna riksdagsåret har visocialdemokrater i interpellationer och debatterförsökt fästa regeringens uppmärksamhet på detallvarliga hot mot samhället som den ekonomiskabrottsligheten utgör. Vi har vid upprepade tillfälleni motioner krävt krafttag mot den varböld som denekonomiska brottsligheten utgör i samhället.Tyvärr -- jag säger tyvärr -- har inte regeringen velatlyssna. I stort sett ingenting har hänt när det gälleratt förbättra samhällets möjligheter att ingripa motdenna allvarliga kriminalitet, detta allvarliga hotmot samhällsekonomin, detta allvarliga hot mot ensund och väl fungerande marknadsekonomi.Den ekonomiska brottsligheten har tagit sigsådana proportioner att den hotar grundvalarna fören sund marknadsekonomi och i grunden ocksåutgör ett hot mot det demokratiskasamhällsskicket. I flera branscher harbrottsligheten blivit en del av förutsättningarna förnäringsverksamheten. Det gäller exempelvistaxibranschen och hotell- ochrestaurangbranschen. Inom dessaverksamhetsområden förekommer också renamaffiametoder och beskyddarverksamhet.Enligt forskare vid Brottsförebyggande rådetomfattar den ekonomiska brottsligheten 100miljarder kronor. Skalbolagsaffärer,konkursbedrägerier, brottslighet i samband medbank- och finanskrisen och momsbedrägerier äralla exempel på olika former av ekobrott.Den ekonomiska brottsligheten leder inte bara snedvridning av konkurrensen imarknadsekonomin. Den leder också till att det blirsvårare att genomföra en rättvis fördelningspolitik.Hederliga medborgare får betala högre skatter ochavgifter än vad som annars hade varit nödvändigt.Om människor upplever att vissa personer kanundandra sig att bidra till att finansiera vårgemensamma sektor, finns det också en uppenbarrisk att skattefiffel och svartarbete sprider sig.Härigenom hotas samhällssolidariteten.En tredje faktor som jag menar utgör en viktiggrund för att vi med kraft måste bekämpa denekonomiska brottsligheten är rentsamhällsekonomiska aspekter. En framgångsrikkamp mot den ekonomiska brottsligheten skulle gesamhället betydande merintäkter, betydligt ökadeskatteinkomster. räknademed som var möjliga att dra inmed ökad kraft i attackerna i kampen mot denekonomiska brottsligheten.Socialdemokraterna har lagt fram konkreta förslagi gång på gång för hur vi skall kunna gåtill offensiven på det här området. Vi har föreslagit100 mer till skattemyndighet,polis, åklagare och kronofogdemyndighet. Vi harföreslagit en ny organisation med sexekorotelregioner, som kan kraftsamla och där mankan samarbeta mellan myndigheterna i kampenmot ekobrottsligheten. Vi har föreslagit en radlagstiftningsåtgärder.Men på punkt efter punkt har vi under det härriksdagsåret blivit nedröstade i kammaren av denborgerliga majoriteten, inkl. Ny demokrati.Jag måste säga att jag är utomordentligt förvånadöver att regeringen inte har velat lyssna på oss närså många andra i samhället känner upprördhet ochär bittra och förtvivlade över den situation som gäller i fråga om den ekonomiskabrottsligheten och den svarta ekonomin.Regeringens passivitet är både märklig ochförvånande. Det borde ha legat i regeringensintresse, särskilt en regering som står näringslivetnära, att se till att vi fick en väl fungerandemarknadsekonomi där oseriös verksamhetbekämpades.Vi har i finansutskottets betänkande nu upprepatvåra krav på konkreta åtgärder motekobrottsligheten.I reservation 54 kräver vi ytterligare 25 miljoner tillskattemyndigheternas kontrollverksamhet.I reservation 55 kräver vi ett samlat program motden ekonomiska brottsligheten med den inriktningsom jag har angivit.I reservation 58 kräver vi ökade resurser till polis,åklagarmyndighet och kronofogdemyndighet medsammanlagt drygt 70 miljoner kronor.I reservation 59 föreslår vi införande av enavgiftsfinansierad skatterevision. Ett sådant systemskulle göra det möjligt för oss att få till stånd eneffektiv granskning av företagens deklarationer ochekonomi, inte som en granskning som man somföretagare riskerar att råka ut för en gång varttrettionde eller fyrtionde år.I reservation 60 föreslår vi återinförande avskatteflyktsklausulen.Jag yrkar bifall till de här reservationerna, men jagmåste säga att jag har inte särskilt stort hopp om attnågot av regeringspartierna skall vara berett attställa sig bakom de konkreta förslag som vi på nyttvill ha ställda under prövning.Herr talman! Låt mig avslutningsvis i den härfrågan ta upp Ny demokratis agerande. Nydemokrati för ett dubbelspel i denna fråga som i såmånga andra frågor.Ny demokrati försöker utåt ge sken av att man harett äkta engagemang, att man vill bekämpa denekonomiska brottsligheten och att man är det endapartiet som vill ta krafttag på det området.Jag hörde i partiledardebatten . Han sade att Ny demokrati vill komma åt denekonomiska brottsligheten. kandå börja med att rösta för de socialdemokratiskareservationerna , för de innehåller konkretaåtgärder på det området.I söndags såg jag i Aktuellt Speciellt.Då gav han sken av att Ny demokrati är det endaparti som driver frågorna om den ekonomiskabrottsligheten. Så sent som sade BertKarlsson här i kammaren att han hade ett äktaengagemang mot den ekonomiska brottsligheten,men då var han inte beredd att gå från ord tillhandling. Jag undrar om är bereddatt gå från ord till handling i dag.Jag tycker att Ny demokrati bör ta sig en ordentligfunderare kring varför man pratar så mycket ochgör så litet.Herr talman! Det dröjer någon timme innanvoteringen äger rum. Ny demokrati kan ägna dentimmen åt att fundera på om man inte skall biträdaSocialdemokraternas förslag. Gör man inte det, ärpartiets trovärdighet förbrukad också i frågan omatt bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Anf. 187 ():Herr talman! Jag tänker tala om anslag tillfolkbildningen.I kompletteringspropositionen föreslår regeringenriksdagen att anvisa särskilda resurser på 439miljoner kronor, som motsvarar 10 000 extraplatserinom folkhögskolorna. Det kärvaarbetsmarknadsläget motiverar också enligtregeringen ytterligare förarbetsmarknadsanpassad utbildning genomfolkhögskolor och studieförbund.Det är glädjande att regeringen har insettbetydelsen av satsningar på folkbildningen.Folkhögskolan och studieförbunden har godaförutsättningar att göra mycket bra insatser. Men viminns regeringsförslaget om neddragningar på 300miljoner kronor som skapade en av de störstapåtryckaraktioner vi har upplevt på senare år.Resultatet av dessa aktioner blev att 100 miljonerkronor extra anslogs under innevarandeverksamhetsår för att arbetslösa skulle fåmöjligheter att studera på en folkhögskola eller i ettstudieförbund. Det är somfördelar dessa lika mellanstudieförbunden och folkhögskolorna.De samlade effekterna av dessa och andra beslutbeträffande fördelningen av Folkbildningsrådetsmedel riktade till arbetslösa blev attstudieförbunden har fått isärskilda anslag medan folkhögskolorna har fått156 miljoner kronor.Folkhögskolorna har gjort fina insatser genom attde med kort varsel lyckats planera, skaffa framlokaler, projektanställa lärare samt rekryteradeltagare till kurserna.Det är med glädje vi kan konstatera att samarbetetmellan studieförbund och folkhögskolor i mångafall fungerar mycket bra. Handikapp- ochinvandrarorganisationer samt andra organisationerhar deltagit aktivt i verksamheten. Givetvis haräven många fackförbund engagerat sig ochmedverkat till att arbetslösa medlemmar kommittill kurserna. Av rapporterna kan man se att mångakurser har vänt sig speciellt till arbetslösa kvinnoroch invandrare.Folkbildningsrådet räknar med att tillsammansöver 7 000 elever har deltagit i de längre kurser somgenomförts via de särskilda anslagen. Det är alltsåett mycket gott resultat.Studieförbunden har också genomfört en radintressanta och kvalificerade verksamheter sombetytt och betyder mycket för de arbetslösa.Folkbildningsrådet har här uppskattat attstudieförbunden nått minst 30 000 nya deltagare viade särskilda medlen.Jag har själv sett hur människor skaffat sigkunskaper och därmed stärkt sitt självförtroende.Jag har mött många arbetslösa som vittnat ombetydelsen av att man kunnat vara med i olikaaktiviteter. Låt mig ta några exempel.Det har i studieförbundsregi genomförtsbaskunskapsskola för arbetslösakommunalarbetare. Den har varit speciellt riktadtill lågutbildade medelålders kvinnor. Det har varitkurser för arbetslösa med läs- och skrivsvårigheter.Det har varit olika kurser för långtidsarbetslösa.Speciella kurser för handikappade och invandrarehar också genomförts. Det har även varit kurser förungdom i glesbygd. Studieförbunden finns ju på istort sett varje ort i vårt land. Inom kulturområdetfinns flera kurser med inriktning på olikakonstarter, t.ex. flera teaterkurser.Det finns nu många bevis på att folkhögskolor ochstudieförbund gör ett mycket gott arbete. Därför ärdet glädjande att regeringen nu föreslår extrabidrag till folkbildningen. somfördelar anslagen bedömer att dessa särskildamedel kommer att förbrukas. Folkhögskolorna harredan nu planerat nya kurser som ger möjlighet attanta över 10 000 extra studeranden /94.Folkhögskolorna har knappt möjlighet att ta emotså många fler elever. Men studieförbundendäremot har fortfarande brist på resurser och skullekunna göra större insatser. Ett resurstillskott nu tillstudieförbunden ger därför ett gott och meraomedelbart resultat.Arbetslösheten är katastrofal. De drabbaderiskerar att tappa självförtroendet och attpassiviseras. Vi vet att många som är eller riskeraratt bli arbetslösa ofta saknar utbildning utöverfolkskola eller grundskola. En av folkbildningensuppgifter är att ge kompletterande utbildning justför korttidsutbildade.Folkhögskolor och studieförbund har visat att detklarar den uppgiften. måste vi använda denspeciella resurs som folkbildningen är. Därför harvi socialdemokrater föreslagit att ytterligare 100miljoner kronor tillförs folkbildningen. Jag yrkarbifall till reservation 31.I detta anförande instämde ochKarl (båda s).Anf. 188 ():Herr talman! talade om luft ibesparingar här . Det varjust det jag tänkte tala om. Jag tänkte nämligenkommentera det förslag eller det räkneexempelsom Socialdemokraterna har om att spara enmiljard kronor på jordbrukets område.Jag ser det som ett räkneexempel för att kunna visaatt man kan spara en miljard och täcka dekostnader som man drar på sig i andrasammanhang. Jag kan knappast se det som ettseriöst menat förslag. I så fall är det allvarligt.Man lägger ett förslag om att minska arealstödetfrån till per hektar. På detsparar man enligt de beräkningsom jordbruksutskottet har gjort när vi har yttratoss över det här förslaget. föreslår manatt det skyddade pris som spannmålen har skallsänkas från 1:05 till . Det här innebär intenågon besparing i statskassan eftersom de pengarsom skulle bekosta en eventuell kostnad förstatsmakterna i det här sammanhanget tas frånannat håll, nämligen på de avgifter som redan harkommit in.Men om man nu gör dessa förändringar, är detrimligt att man ger jordbrukarna möjlighet att gå ini omställningsstödet och avsätta areal i omställningeftersom förutsättningarna för den produktion somman har helt och hållet ändras. Om detta sker kandet helt plötsligt bli så att de 248 miljoner somstatens kostnader skulle minskas med genom attarealstödet ändras, egentligen blir en högrekostnad. ytterligare i omställning ären kostnad för staten på . Manfår alltså ett minus där i stället för ett plus. Men föratt vara generösa kan vi räkna det som noll.Dessutom vill Socialdemokraterna förändra deprisregleringsavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel som beslutade om attta bort . De vill göra om dem tillmiljöavgifter. På det sättet skulle man ta in 400miljoner kronor till statskassan. Det är riktigt. Menenligt de lagar vi har på det här området skallavgifter betalas tillbaks till den näring som de tasifrån. Det innebär alltså att dessa pengar måsteanvändas inom jordbrukssektorn. På det sättetinnebär det ingen besparing för statskassan.Summan av besparingen blir noll där med. Detta ärluft i besparingar som talade omnyligen. Det är det socialdemokratiska förslagetsom vi har debatterat här i dag.Om man skulle göra så som antyds att manmöjligtvis kan göra, nämligen att förvägrajordbrukarna att gå in i ett omställningsstöd närsituationen nu så radikalt förändras, skulle manmöjligen kunna spara dessa 248 miljoner kronor.Om lagstiftningen görs om så att dessa avgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel blir en skatti stället, skulle man även kunna dra in dessa 400miljoner kronor. Då börjar vi närma oss miljarden.Men jag vill påstå att detta är ett orimligt ochoetiskt förslag. Man sätter en yrkesgrupp i enmycket besvärlig, i princip ohållbar, situation. Jaghar svårt att tro att Socialdemokraterna skulle varaså oansvariga i ansvarig ställning. När man kanlaborera med siffror i en oppositionssituation kanman bete sig på det här sättet. I annat fall måste jagtyvärr konstatera att i Socialdemokraternas Sverigefinns det inte plats för bönder. Det skulle varamycket allvarligt.Resultatet av det skulle bli att vi får importera meroch mer mat. Det skulle vara mat av lägre kvalitetoch till en ganska stor kostnad som skulle skapaobalanser både i bytesbalans och handelsbalans.Den produktion som jordbruket faktisktrepresenterar är inte obetydlig i sammanhanget.Det rör sig om bortåt . Viskulle få ett igenväxande landskap när vi inte haren jordbruksproduktion. Det är något som de allraflesta svenskar inte vill ha. Om vi skall klara det pånågot annat sätt kommer det att kosta oerhördasummor. Vi kommer att få en döende landsbygd.Vi har ju en aktivitet för att hela skall leva.Socialdemokraterna har åtminstone ibland sagt sigvilja sträva efter det, även om debatten i dagkanske inte alltid visar det.Detta var ett litet exempel på hurSocialdemokraterna tänker spara pengar. Det ärnågot som jag vill betacka mig för. Jag förutsätteratt det inte heller kommer att genomföras. Tack,herr talman.Anf. 189 (nyd):Herr talman! Jag vill först kommentera det LennartBrunander sade. Jag delar i princip hansuppfattning när det gäller det sätt på vilketSocialdemokraterna har föreslagit en minskning avjordbruksstödet. Den uträkning de har gjort ärbefängd och saknar verklighetsförankring.Däremot är det mycket möjligt att man skullekunna sänka bidragen till jordbruket om mansamtidigt vidtog åtgärder som gjorde kostnadernalägre för jordbruket, dvs. att man tog bort en del avde kostnader och avgifter som finns. På det sättetskulle det gå att minska subventionerna, menknappast på det sätt som Socialdemokraterna harsagt.Herr talman! Många har i denna debatt talat ombudgetförstärkningar. Man har ansett att det finnstvå vägar för att uppnå detta. Det ena är att ökaintäkterna, dvs. att öka skatterna eller andraintäkter. Det andra är att minska utgifterna på olikasätt.Det finns ett annat sätt att förstärka budgeten. Dethar egentligen berörts enbart av en talare. Dethandlar om att täta de läckor, dvs. behålla demedel, som försvinner ur statskassan genom fuskoch ekonomiska brott. Det har inte fåttsärskilt mycket utrymme.Den svarta sektorn i är omfattande.Bidragsfusk eller lagligt s.k. bidragsarbitrage är enväl utvecklad vetenskap i Bidragssverige.Momsfusket är välkänt. Ett okänt antal människorbor och verkar i men betalar inte svenskskatt. Det kan röra sig om uppemot 20 000 personersom undanhåller skatter på i storleksordningen 3--per år.Den ekonomiska brottsligheten, som är särskiltkoncentrerad till storstäderna, har vuxit till ett stortsamhällsproblem. Det står helt klart, att mednuvarande resurser och resursanvändning hållerekonomiska brottslingar ett betryggande försprångtill brottsbekämparna. Storleken på den svartamarknaden kan uppgå till 100--150 miljarderkronor per år.JUSEK -- vilket står för ,samhällsvetare och ekonomer -- har i tio punkterföreslagit åtgärder som skall leda till en minskningav den ekonomiska brottsligheten. Vi ställer ossbakom de åtgärdsförslagen. Genomförs åtgärdernaenligt deras förslag beräknas vi kunnatillföra statskassan 10 miljarder per år.Detta är en avsevärt större inkomst till staten änvad regeringen beräknar med det program man haraviserat. Regeringen avser att till höstenåterkomma med en rapport om vilka åtgärder somskall vidtas. Det tycker vi är bra.Jag anser att regeringen då bör utgå ifrån de förslagsom har lagt fram. Vi har redovisat dessaförslag i vår motion, och vi har också reserverat osstill förmån för de åtgärderna.Det nuvarande socialförsäkringssystemet inbjudergenom sin konstruktion till otillbörligt utnyttjande.Man kan optimera sina bidrag från olikaförsäkringar, eftersom dessa utdelas utan någoninbördes kontroll. Svenskens moral har eftersatts,och många drar sig inte för att uppge falskauppgifter. Detta måste kunna beivras då detegentligen inte är någonting annat än bedrägeri.Skattebetalarnas inkomstöverföringar tillhushållen uppgår till , varav ca130 miljarder i kategorier som är särskilt utsatta förfusk. Det behövs en bättre samordning.En försiktig bedömning ger vid handen att ca 10 %av de fuskkänsligaste transfereringarna, eller 13miljarder kronor, kan sparas genom att t.ex.upprätta ett allmänt register för utdelade understödoch ersättningar. Det skall t.ex. inte vara möjligt attuppbära statlig lönegaranti,arbetslöshetsunderstöd och sjukpenning samtidigt.Registret bör naturligtvis vara sekretessbelagt ochenbart kunna användas i syfte att uppdaga fusk. Vidupptäckt av misstänkt bidragsfusk skall frågandärefter överlämnas till behörig myndighet föråtgärd.Det är viktigt att lagar följs. För att lagar skallkunna följas tror vi att det är nödvändigt att ökarespekten för de lagar vi har. Det är alltså fråga ommoral och etik.Sedan jag började skolan har det skett engradvis förändring, vilket jag har fått lära mig underårens lopp. Gradvis har det blivit comme-il-faut attlura systemet och att utnyttja det i den mån mankan. man fast är det bara tough luck.