prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — Vi vill emellertidframhålla att den restriktiva syn påspecialdomstolar som redovisas av regeringen ipropositionen inte är motiverad. Enligt våruppfattning måste, vid den fortsatta beredningenav frågan om specialdomstolarnas framtid, varjespecialdomstols fortsatta verksamhet bedömasefter egna meriter, inte enbart utifrån principiellaståndpunkter.Vi vill alltså att regeringen skall beakta detta i detfortsatta beredningsarbetet när det gällerspecialdomstolar. Vi vill således att riksdagenbiträder reservationen till detta betänkande och pådet sättet ger regeringen till känna dennauppfattning beträffande specialdomstolarna.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationen i betänkande JuU33.Anf. 82 ():Fru talman! Som sade föreliggernu förslag om att lägga nerFörsäkringsöverdomstolen. Om detta råder detenighet i utskottet, likaså om attFörsäkringsöverdomstolen skall bli en renodladprejudikatinstans fram till den tidpunkt dånedläggningen skall ske. Den har utskottetföreslagit skall bestämmas till den 1 juli 1995.Det har varit diskussioner om huruvida man hinnermed det. Vi från utskottets sida har ansett att det ärviktigt att fastställa en tidpunkt. Skulle det visa sigatt det är omöjligt att hålla tiden, får regeringen istället återkomma med ett förslag till annantidpunkt för ikraftträdandet.Förutom detta föreslår vi att antaletförsäkringsdomare i Försäkringsöverdomstolen,förutom presidenten, skall minskas från åtta tillfyra. Vidare föreslår vi attFörsäkringsöverdomstolen vid prövning avdispensärenden skall vara domför med en lagfarenledamot.Det här förslaget kommer att innebära besparingar.Vi räknar med en årlig besparing på ca 11 miljonerkronor. Det ser vi som positivt.Regeringens principiella syn på specialdomstolar,som hänvisade till, är att antaletspecialdomstolar bör begränsas. Vi bör sträva efteren enhetlig och sammanhängandedomstolsorganisation, har man uttalat frånregeringens sida. Det är viktigt att prövning kan skei tre instanser. Det är viktigt att varjedomstol har en stor kompetens inom ett brett fält.Vi anser att det är viktigt att särintressen rensas utur domstolarna.Göran hänvisar till dendepartementspromemoria som har kommitfrån . att den innebär ren slakt på specialdomstolar.Jag kan inte förstå det. Åtminstone i det förslagsom nu skall skickas ut på remiss pläderas för attt.ex. skall flyttas över till Sveahovrätt men att den skall vara kvar.Arbetsdomstolen föreslås få finnas kvar, hyres- ocharrendenämnderna föreslås visserligen kopplas tilltingsrätterna och dela deras personal, men de skallfå behålla sitt namn och sin karaktär av egenmyndighet. Så står det i promemorian. Jag kan inteinse hur det kan innebära slakt på samtligaspecialdomstolar, som påstår.Nu är det viktigt att förslaget prövas. Det är därförsom det skall skickas ut på remiss. Sedan får vi sehur förslaget blir. Ändringen är tänkt att träda ikraft 1994.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 83 ():Fru talman! Det är riktigt att vi får tillfälle att fååterkomma till en mer principiell diskussion omspecialdomstolarna. Låt mig bara i dettasammanhang få notera ytterligare en gång -- jaggjorde det i en tidigare debatt kringdomstolsväsendet -- att i alla fall lagutskottetsledamöter uttalat intresse för att man skall inrättasärskild familjedomstol, som i och för sig inte ärnågot annat än en ny specialdomstol.Det är möjligt att det faktiskt var litet överdrift attsäga att förslaget innebär ren slakt påspecialdomstolar. Det är väl det till en början, omman håller sig till det principiella planet. Sedankommer man fram till att det faktiskt i någrasammanhang är motiverat med särskilda domstolaroch speciella uppläggningar.Det är bra att pläderar för attArbetsdomstolen skall vara kvar och att det skallfinnas särskilda anordningar på olika områden, föratt vi på så sätt skall kunna skapa enmajoritet för det som jag tycker är det viktiga ireservationen till betänkandet, nämligen att manprövar de olika domstolarna på deras egna meriteroch inte utifrån principiella utgångspunkter.Fru talman! Jag tänkte säga något omsärintressen. Det finns inte några särintressen idessa specialdomstolar. Det finns olika allmännaintressen. Men begreppet särintresse används i denpolitiska debatten om allting. Utifrån någrasutgångspunkt är t.o.m. i sig ettsärintresse. Då tycker jag att diskussionen har gåttalldeles för långt.Anf. 84 ():Fru talman! När det gäller särintressen ochintresseledamöter i specialdomstolar är det faktisktså att det har ifrågasatts attspecialdomstolar har partiska ledamöter. Sverigehar också förlorat ett mål i påjust denna grund i det s.k. Langborgermålet. Efterdet ändrades domstolens sammansättning. Det ärväl ett bra exempel på särintressen.Jag håller med om att det finnsmånga inom som har andra särintressen.Men det viktigaste att konstatera nu är att GöranMagnusson rättade till sitt uttalande om förslagetfrån om specialdomstolarsom nu skall skickas ut på remiss. Han säger att detinte innebär någon slakt på samtligaspecialdomstolar, utan det är ett viktigt försök attminska det antal specialdomstolar som vi har ochpröva varje domstol för sig och se vilka som ärviktiga att behålla.Anf. 85 ():Fru talman! talar omsärintressen i domstolarna och intresseledamöter.Hon refererar till ett mål i i dets.k. uttalade dockEuropadomstolen att just intresseledamöternatillförde domstolen kompetens och kunskap.Europadomstolen hade alltså ingen principiellinvändning mot konstruktionen av dessaspecialdomstolar i övrigt, utan det gällde just i detalldeles speciella fallet, Langborgermålet.Jag tycker inte att det finns skäl att ens utifrån dettamål i gå till attack motspecialdomstolarna som sådana. Vi får diskuterafrågan senare.Det är möjligt, , att jag överdrevnär jag talade om slakt. Det är också möjligt att jaghade läst något pressmeddelande frånJustitiedepartementet, där det framstod som omspecialdomstolarna skulle avskaffas. Det är inteförsta gången som det sägs en sak ipressmeddelandet som sedan blir annat iverkligheten, när man tittar närmare på frågan ochser hur det faktiskt är. Det är i så fall bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Prövningstillstånd i hovrätt ominstansordningen i utsökningsmålFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU34 Prövningstillstånd i hovrätt ochinstansordningen i utsökningsmål (prop.1992/93:216).Anf. 86 ():Fru talman! Kammaren har uppe tillbehandling flera betänknaden som ärbetydelsefulla för domstolarna och rättsväsendet.Syftet med de förslag som behandlas är atteffektivisera dessa myndigheters arbete. Iföregående ärende föreslogs avskaffande av endomstol, och i ärendet , som inteföranledde någon debatt, föreslogs möjlighet attdelegera arbetsuppgifter inom domstolarna. Detbetyder att den s.k. icke rättsbildade personalenskompetens och förmåga bättre skall tas till vara.Domarnas arbete kan därmed koncentreras pådömande verksamhet.Också i det betänkande som vi nu debatterar,justitieutskottets betänkande JuU34, finns förslagsom syftar till att effektivisera domstolarnas arbete.Det skall ske genom det principiellt viktigaregeringsförslaget om prövningstillstånd i brottmåli ledet tingsrätt--hovrätt. En bred majoritet iutskottet ställer sig bakom förslaget attprövningstillstånd skall krävas när tingsrätten dömttill böter eller helt frikänt den tilltalade.Utskottet föreslår emellertid på en punkt enändring i regeringens förslag. Utskottet föreslår attåklagaren inte skall behöva prövningstillstånd vidfrikännande dom för ett brott där det är föreskrivetsvårare straff än . Vid ett bifall tillutskottets förslag skulle Domstolsutredningensmajoritetsförslag i detta avseende komma attgenomföras.När det gäller antalet domare som skall utföradispensprövningen har Socialdemokraternastannat för förslag om tvådomare. Vad gäller omröstningsreglerna ställer sigSocialdemokraterna bakom förslaget attprövningstillstånd skall beviljas om en domare villdet. Regeringens förslag innebär att tre domareskall utföra dispensprövningen och att två av demmåste bifalla framställningen för att målet skallkunna gå vidare.Dispensprövning förekommer redan i s.k. småmål,där den utförs av två domare. Erfarenheterna avdetta får sägas vara goda, och de rättssäkerhetskravsom bör uppställas har kunnat upprätthållas.Lagrådet har när det granskat lagförslagen inteuttalat sig för eller emot vare sig ett system med tvåeller med tre domare.Vi anser för vår del att man borde bygga vidare påsystemet med två domare. Det är merakostnadseffektivt, eftersom det engagerar färredomare. Sett ur den enskildes synpunkt är det enfördel att han behöver övertyga endast en domare istället för två för sin sak. Även med hänsyn tillarbetsorganisationen på en hovrättsavdelningborde två domare vara att föredra.Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2.När det gäller frågan om instansordning iutsökningsmål följer utskottet regeringens förslagom att flytta prövningen i första instans från hovrätttill tingsrätt. Det var också Domstolsutredningensförslag.Vi socialdemokrater har emellertid en annanuppfattning än utskottsmajoriteten om vilkatingsrätter som skall vara behöriga att pröva dessamål. Vi vill undvika den koncentration till ettmindre antal tingsrätter som regeringen ochutskottsmajoriteten vill genomföra genom attendast de tingsrätter inom vars domkretskronofogdemyndigheten har sitt säte skall blibehöriga att pröva dessa mål. finnsdet en tingsrätt i varje län, men en ytterligarekoncentration av kronofogdemyndigheterna hardiskuterats.I detta sammanhang kan jag inte låta bli att citeravad de borgerliga reservanterna skrev 1985 när densocialdemokratiska majoriteten ville koncentreravissa ekobrottmål till en tingsrätt i varje län. Deborgerliga reservanterna skrev då så här iprincipfrågan om koncentration av ärendena till ettmindre antal tingsrätter:''Utskottet vill inledningsvis betona att vårrättsordning bygger på grundinställningen att allatingsrätter har lika kompetens att handlägga ochpröva mål. Denna uppfattning om tingsrätternasinbördes likvärdighet är allmänt omfattad. Det ärsålunda en för vårt rättssystem främmande tankeatt vissa domstolar skulle vara av högre kvalitet änandra. ''Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservation 3 vid betänkandet, vilket innebär attregeringen får i uppdrag att -- i god tidföre lagens ikraftträdande -- återkomma medförslag till forumregel i första instans iutsökningsmålen, innebärande att målen sprids tilllandets alla tingsrätter.Anf. 87 (nyd):Fru talman! I propositionen föreslogs bl.a. attregler om prövningstillstånd skall införas i ledettingsrätt--hovrätt i brottmål där tingsrätten hardömt den tilltalade endast till böter eller frikänt dentilltalade från ansvar. Prövningstillstånd skullekrävas oavsett vem -- den tilltalade, åklagaren ellermålsäganden -- som överklagat domen. Undantagföreslogs dock för det fåtal fall där Riksåklagaren,eller ombudsmän förtalan i hovrätten.Syftet med förslaget var att lätta på hovrätternasarbetsbörda, som påstås vara för stor. Naturligtvishar också flera hovrätter tillstyrkt förslaget. Ettstort antal remissinstanser har emellertid motsattsig förslaget om prövningstillstånd i brottmål.Skälet därtill är huvudsakligen att rättssäkerhetenkräver en fullständig prövning i åtminstone tvåinstanser.Ny demokrati ansluter sig till den uppfattningen,men vill därutöver framhålla att genom införandeav prövningstillstånd på det sätt som föreslagitskommer målsäganden, dvs. brottsoffret, att hamnai en betydligt sämre situation än den påståddebrottslingen. Den enskildes rättstrygghet blirsämre. En sådan förändring rimmar också illa medkravet att stärka brottsoffrens, t.ex.våldtäktsoffrens och incestoffrens, ställning irättsprocessen.Hovrätternas arbetsbörda får absolut inte läggas tillgrund för en så genomgripande förändring i rättenatt få sin sak prövad. Det går helt enkelt inte attbortse från vår långa rättstradition, som innebär attdet varit möjligt för den enskilde, såväl dentilltalade som målsäganden, att oavsett brottmåletsart och allvar få det prövat fullt ut i åtminstone tvåinstanser. Ny demokrati anser i likhet med mångaremissinstanser att det krävs starka skäl att brytadenna tradition. Sådana skäl lyser med sin frånvaroi propositionen.Visserligen har utskottet gjort vissa modifieringarsom delvis tillgodoser Ny demokratis önskemål,genom att följa förslag ochmildra de konsekvenser som onekligen skulle hauppstått om regeringens förslag gått igenom utaninskränkningar. Eftersom nyssredogjort för detta, skall jag inte närmare gå in pådet. Prövningstillstånd skulle enligtregeringsförslaget ha krävts vid frikännande dombeträffande mycket allvarlig brottslighet.Det var ett bra initiativ från utskottet. Emellertidkvarstår Ny demokratis uppfattning att införandeav prövningstillstånd i ledet tingsrätt--hovrätt, i defall där tingsrätten har dömt den tilltalade till böterresp. i brottmål där tingsrätten frikänt den tilltaladefrån ansvar, är ett för stort ingrepp i brottsoffrensställning i rättsprocessen. Som kommer det enligt utskottets initiativ attkrävas prövningstillstånd endast om denfrikännande domen avser brott för vilketmaximistraffet är fängelse i högst sex månader.Jag yrkar bifall till vår reservation 1 beträffandemom. 2 och 6 i justitieutskottets betänkandeJuU34.Anf. 88 ():Fru talman! Förslaget i detta betänkande omprövningstillstånd i hovrätt och instansordningen iutsökningsmål kan vi i inte bifalla idess helhet. Att ytterligare begränsa rätten tillprövning i två instanser vid tvistemål, genom attinföra prövningstillstånd för mål därtvisteföremålets värde inte överstiger ettbasbelopp, anser vi vara oacceptabelt. Det finnsredan i dag ett tak på ett halvt basbelopp, och detuppfattar vi som otillfredsställande. Det är väldigtmycket pengar för många människor. Den andradelen i förslaget är att man skulle begränsa rättentill överprövning i högre rätt i brottmål. Deninskränkningen anser vi inte skall införas.Utskottsmajoriteten anser att problemen avrättssäkerhetskaraktär har bemästrats i det förslagsom nu föreligger. I ett rättssamhälle, som juSverige anser sig vara, är tilltron till rättsapparatenavhängig av medborgarnas vetskap om att alla ärlika inför lagen och att alla har möjlighet att få sinsak prövad. Det gäller såväl den tilltalade sommålsägande och brottsoffer. För allmänheten ärinte det viktigaste om tvisten gäller en viss summaeller om det gäller ett brott som renderar ett visststraffvärde. Det viktiga i sammanhanget är känslanav att rättssamhället fungerar i alla lägen.Skälet till att detta förslag läggs fram är attmålbalansen i hovrätterna är höga. Något annatskäl finns inte. Det kan inte få vara ett godtagbartskäl för att införa begränsningar i den viktiga rättenatt få sin sak prövad i två instanser.Vänsterpartiet kommer att rösta med reservation 1,som i stort sett sammanfaller med yrkandena i vårmotion. Jag yrkar bifall till vår meningsyttring somavser mom. 1 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 89 ():Fru talman! Till det betänkande vi nu behandlar harfogats tre reservationer: en om prövningstillstånd ibrottmål, en om sammansättningsregler och en omforumregler i utsökningsmål. Jag tänkte kortkommentera var och en av dessa frågor.Prövningstillstånd i brottmål är en nyhet i svenskrättsordning. Den avviker från en rättighet som vi iSverige länge har haft, nämligen rätten att få vårsak fullständigt prövad i minst två instanser, precissom K-G har sagt. Skälet till att enförändring nu föreslås är att hovrätternasarbetsbörda är så stor.Arbetsläget vid de allmänna domstolarna har sedanflera år varit ansträngt. Särskilt drabbade ärhovrätterna. har det varje årkommit in allt fler mål till hovrätterna. Avundersökningar som gjorts vet vi att den totalamålökningen i hovrätterna under tioårsperioden1980--1990 har uppgått till , sommålen genomsnittligt har blivit allt tyngre. Ävenom hovrätterna har förmått att efter hand ökamålavverkningen, har de inte kunnat hålla jämnasteg med den ökande tillströmningen. Om vi ser påvad som har hänt är trendenoförändrad. 1991 kom det in drygt 22 000 mål tillhovrätterna, vilket var en ökning jämförtmed året innan. kom det in 26 000 mål,vilket innebar en ökning jämfört medåret innan. Trots en större målavverkning ökademålbalanserna jämfört med 1991.Balanserna på hovrätterna är så stora att debörjar bli svårbemästrade.Något måste alltså göras. Man kan inte låtsas somom denna utveckling inte äger rum. Det finns då ettantal olika sätt att angripa detta problem. Ommålet är att begränsa och förenkla processen ihovrätt, kan det ske genom fullföljdsförbud medeller utan s.k. ventil. Det kan också ske genomomprövning i tingsrätten eller slopande av rättentill avräkning av häktningstid för den som dömts tillfängelse. Det kan ske genom inskränkning avmöjligheterna till rättshjälp vid överklagande ellerett ökat skriftligt inslag. Ja, det finns ytterligareförslag som man kan pröva för att uppnå målet.Av alla tänkbara förslag som diskuterats anserutskottets majoritet att propositionens förslag ärdet bästa. Det är också ett mycket begränsatförslag. Det innebär att regler omprövningstillstånd införs när det gäller talan mottingsrättens dom i brottmål, men enbart i sådanamål där tingsrätten bestämt påföljden till böter ellerfrikänt den tilltalade från ansvar. Det betyder alltsåatt vid dom på fängelse eller annan påföljd än böterkrävs inget prövningstillstånd för att gå vidare iinstansordningen.De regler som skall tillämpas vid prövningstillståndär också generösa. Prövningstillstånd skall beviljasom det finns anledning att ändra tingsrättensavgörande, s.k. ändringsdispens. Det betyder alltsåatt hovrätten skall göra en granskning avunderrättens dom. Om något tyder på att detöverklagade avgörandet kan behöva ändras, skallprövningstillstånd medges. Vidare skallprövningstillstånd medges om det är av vikt förrättstillämpningen att överprövning sker, s.k.prejudikatsdispens, eller om det annars föreliggersynnerliga skäl för överprövning, s.k. extraordinärdispens.Förslaget om prövningstillstånd innebär alltså inteett förbud att överklaga en dom utan endast att deti hovrätterna skapas utrymme för ett mera flexibeltsätt att handlägga de fullföljda målen. Det är alltsåformerna för hovrättens prövning som ändras. Ettsystem med prövningstillstånd leder till atthovrätternas resurser används på ett effektivaresätt. Förutom att mindre mål kan hanteras snabbt,enkelt och billigt blir det förhoppningsvis ocksåutrymme för hovrätterna att ägna mer kvalificerademål den tid och den behandling som dessa målkräver.Här vill jag också nämna att utskottet på en punktinte gillar propositionens förslag, precis som GöranMagnusson nämnt, utan kommer med en egenlösning. I propositionen föreslås en särskild regelsom innebär att dispensprövning krävs föråklagarens talan mot en dom i vilken den tilltaladehelt har frikänts. I propositionen motiverasförslaget med rättviseskäl. Det problem som vi iutskottet har velat peka på är att den regeln innebäratt det även vid mycket allvarliga brott såsom grovmisshandel, mord och liknande kommer att krävasprövningstillstånd för åklagare. Den lösningentycker vi i utskottet inte är acceptabel.Vi menar att åklagaren intar en särskild ställning ivår rättsordning. Åklagarens uppgift är att utkrävastatens straffansvar för den som brutit mot enstraffbestämmelse. geråklagaren en särställning som följer av yrkesrollen.I är fastlagt att åklagaren har enobjektivitetsplikt och att åklagaren också arbetarunder straffansvar. Åklagaren har dessutom, tillskillnad från den tilltalade, inget att vinna för egendel på att överklaga.Vid tidigare företagna undersökningar har detdessutom visat sig att åklagarna står för en mycketliten del av överklagandet till hovrätt. 1988 rördedet sig om en eller av samtliga avgjordabrottmål.Det här resonemanget har lett till att vi i utskottetinte biträder förslaget i propositionen utan i ställetföreslår en ändring som bygger pådomstolsutredningens förslag, som innebär att kravpå prövningstillstånd inte bör gälla för åklagare i defall en frikännande dom rör ett grövre brott.Slutsatsen blir att prövningstillstånd skall krävasdels om påföljden i målet är böter, dels om ettfrikännande avser ett mindre brott, alltså därmaximistraffet är fängelse i högst sex månader.Utöver det krävs alltså inget prövningstillstånd föråklagare.Fru talman! finns redan ett förfarande medprövningstillstånd i tvistemål. Prövningstillstånd itvistemål avser de s.k. småmålen, där värdet av vadsom yrkas uppenbarligen inte överstiger ett halvtbasbelopp. I propositionen föreslås nu en utökningav systemet med prövningstillstånd i tvistemål tillatt omfatta alla mål där värdet av tvistemåletuppenbart inte överstiger ett basbelopp.Förfarandet med prövningstillstånd i tvistemål harfunnits och har fungerat bra. Utskottethar därför tillstyrkt propositionen i den delen.När det sedan gäller hovrättens sammansättningvid dispensprövning är hovrätten domför medtvå lagfarna domare, vilket varitinne på. prövas ju enbart tvistemål. Ipropositionen föreslås att vid avgörande avdispensprövningar, som framöver kommer att gällavad i tvistemål och i brottmål, skall hovrätten varadomför med tre lagfarna ledamöter.Bakgrunden till den förändringen är att prövningenskall göras under kvalificerade och rättssäkraformer. Vidare sammanfaller den förändringenmed huvuddragen för hovrättens sammansättning ibötesmål och i tvistemål där tingsrätten bestått aven lagfaren domare. En sammansättning med trelagfarna ledamöter minimerar också risken förfelbedömningar, och utskottets majoritet tillstyrkerdärför propositionen i denna del.Slutligen några ord om forumfrågan iutsökningsmål. Enligt propositionen skallutsökningsmålen överklagas till den tingsrätt inomvars domkrets den kronofogdemyndighet finns somhar avgjort målet. Man kan naturligtvis göra påandra sätt också, men den föreslagna ordningen ärklar och enkel att tillämpa. Till det kan läggas atthuvudregeln inom förvaltningar är attmyndighetsbeslut överklagas till den domstol inomvars domkrets myndigheten ligger.Lagutskottet, som har yttrat sig i den här frågan,tillstyrker propositionens förslag. Justitieutskottetsmajoritet, som väl inser att förslaget strider motprincipen att alla tingsrätter skall kunna handläggaalla mål, anser ändå vid en sammanvägning av olikaintressen att skälen för propositionens förslag vägertyngre. Utskottet tillstyrker därmed vad somföreslås i propositionen.Med det, fru talman, yrkar jag bifall tilljustitieutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 90 (nyd)replik:Fru talman! Ur rättssäkerhetssynpunkt är det intetillfredsställande att arbetsbördan i hovrätteninskränker medborgarnas rätt att i de mindrebrottmålen överklaga i två instanser.Det har talats en del om domstolsutredningen, ochden föreslog i sitt betänkande att det inte skallinföras några nya regler om fullföljdsförbud i ledettingsrätt--hovrätt. Det främsta skälet för detta varatt ett oinskränkt fullföljdsförbud leder tillnackdelar för rättstillämpningen.Vidare sade utredningen att det finns ytterligare tvåskäl: dels skulle fullföljdsförbud inte kunna avseannat än de allra mest bagatellartade frågorna ochskulle därför inte nämnvärt avlasta hovrätternasarbete, dels skulle man i ett sådant system trots alltgöra rejäla ingrepp i den hävdvunna rätten attöverklaga domstolsavgöranden.Om ett sådant ingrepp inte medför några avsevärdafördelar, bör man avstå från det, är utredningensslutsats. Detta gäller enligt min mening även deinskränkningar som föreslås.Anf. 91 () replik:Fru talman! För att börja med domstolarnasarbetsbörda, vill jag säga att det är alldelesuppenbart att någonting måste göras för attdomstolarna skall hinna med den arbetssituation dehar. Det är intressant att notera att ingen harföreslagit, vare sig remissinstanser eller Nydemokrati eller något annat parti, att vi skall ha flerdomare i .