prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Om EG intensifierade sittsamarbete litet mer och inte bara ägnade sig åtdiskussioner bilateralt, tror jag att möjligheternaskulle öka.När det gäller har jag inom ramen fördet långsiktiga arbetet också satt i gång ett rejältarbete för att på kort sikt försöka attfå till stånd någon form av gemensam uppfattning iEuropa. Statsministern liksom jag har varit iEngland. höll ett toppmöte förrahelgen, i vilket statsministern deltog. Jag har enpersonlig emissarie som besöker en del avEuropas huvudstäder för att förbereda någon formav gemensam uppfattning som innebär att ocksåövriga stater i , utöver de fem stater som hartagit huvudansvaret -- , ,, och -- skall kunnabidra dels med att vid behov ta emot flyktingar isina egna länder, men också att mycket kraftfullarekunna satsa på åtgärder i närområdet.Som säger måste det vara ettbåde--och. Vi fick exempelvis envädjan från UNHCR om att ta emot lägerfångarfrån Bosnien, därför att de inte kunde få skyddnågon annanstans i närområdet. Då var det ju ensjälvklarhet att vi skulle ställa upp på en sådanvädjan. Den möjligheten ges ju nu genom denberedskap som vi har med en utökad kvot.Anf. 217 HANS ()replik:Herr talman! Jag vill inte på något sätt förneka attBirgit har gjort en hel del på detinternationella planet. Det är ju också andrainstanser som har agerat. Men jag menar ändå attdetta är otillräckligt av den enkla anledningen attdet finns ett motstånd här som är betydande. Detfinns vissa länder i som nästan inte görnågonting alls, eller i vart fall mycket litet. Därförmenar jag att det nu fordras att dessa frågor får enhögre politisk prioritet. Statsministern i all ära,men han har gjort alldeles för litet på det härområdet.Europarådets parlamentarikerförsamling har haften bra inställning i dessa frågor. Bromsklossen i dethär sammanhanget är ministerkommittén. Det ärministerkommittén som inte har genomfört en radav de viktiga beslut som har fattats. Det gäller nuatt utöva press från olika håll, både från ossparlamentariker men också från regeringshåll.Skall man få en vändpunkt, måste man fåregeringschefen att agera mycket kraftfullare.Anf. 218 Kulturminister ():Herr talman! Jag vill redovisa att också jag hittillsär besviken på resultaten av de olika insatser ochpåtryckningar som vi har försökt att åstadkomma.Hans Göran , jag vet att det finns önskemålom att i olika sammanhang vara litet kritisk motstatsministern när det gäller dessa frågor. Jag måstesäga att man kanske inte kan begära mer av honom,eftersom han nästan under de senasteveckorna i olika sammanhang har tagit upp dessafrågor både bilateralt och i olika internationellaforum. Det har glatt mig att det har funnits en sådanvillighet och ett sådant engagemang för att ta uppdessa frågor.Anf. 219 ():Herr talman! Det är med en viss bävan som jag haranmält mig till den här debatten. Det är få områdensom är så fyllda med olika uppgifter och sanningarsom flyktingpolitiken och debatten kring denna.Begreppen är oerhört många och motsägande.Detta framgår inte minst av den debatt som jag nuhar lyssnat till här, bl.a. mellan statsrådet ledamoten detta har flyktingfrågan fått entabustämpel. Det tycks oftast inte finnas någotutrymme för annat än ytterligheter med rasister påena sidan och flyktingivrare på den andra. Så är detnaturligtvis inte i verkligheten. De verkligarasisterna är nog ganska få, och de som pläderar förflyktingmottagande och insatser för flyktingar gördet i allmänhet på ett sansat sätt.Däremot har nog politiker alltför litet förstått hurmycket dessa frågor diskuteras man och manemellan. Man kan med fog tala om ett avståndmellan väljare och valda just när det gäller dessafrågor. inlägg i den här debattenupplevde jag som ett skolexempel på detta.Jag tycker att det helt och hållet ankommer på osssom är politiskt engagerade att se till att det blir enändring. Att flyktingdebatten till vissa delar harkommit att kännetecknas av främlingskap ochfrågetecken beror också på oss politiker. Jag tror attalla vi som är politiskt engagerade är ansvariga fördetta.Herr talman! Denna sommar och höst har det sketten del ruggiga och spektakulära händelser som harkopplat nya namn och orter till frågor om rasismoch utanförskap. Jag tänker t.ex. på Trollhättanoch i län.Det är alldeles självklart att de ungamoskébrännarna i inspirerades avuttalanden från ledande politiska företrädare, somtalat om att ''passar inte galoscherna så går det braatt åka hem''.Lika självklart är att de människor som har agerati har gjort det därför att de framför sig harsett bilden att vi ''daltar med svartskallarna somkommer hit och tar våra pengar''. Att den bildenfinns har vi som är politiskt engegagerade i olikagrad ett ansvar för.Om inget görs åt dessa ytterligheter kommer alltflera människor att börja vandra idemonstrationståg och skandera ''Ut med packet'',så som det gjordes i förra helgen.Herr talman! Det vill jag inte vara med om. Minaoch deras barn skall få leva i ettciviliserat samhälle där svenskar finns kvar, mendär det naturligtvis också finns utrymme förflyktingar och invandrare.För mig är det en självklarhet med öppna gränserför den som behöver hjälp. Men lika självklart äratt gränsen inte kan vara öppen för alla. Densvenska flyktingpolitiken har under många årinneburit att oproportionerligt storaflyktingströmmar aktivt har valt framförandra mottagande länder. Vi har i Sverigesignalerat för flyktingmottagning när vi i ställetborde ha arbetat hårdare för att anpassa våranormer efter andra länders.Vi borde också ha lagt ned betydligt större insatserför att få andra mottagarländer att inse att de måstebära en större del av bördan. I det avseendet har vimisslyckats. Det är den enkla sanningen. Jaghoppas och tror att regeringen nu är på väg att i ettinternationellt perspektiv återställa respekten förvår flyktingpolitik.Herr talman! Det finns politiker som säger att dehåller på och svenskarna, när de vill sättastopp för flyktingar. Förutom att de spelar påokunnighet har de fel i sak. Vad vore, för att ta ettexempel just från denna stund, det svenskafotbollslandslaget utan anfallsessen ? Dessa mörkhyade gossar görSverige bättre precis som massor av andraflyktingar, invandrare och invandrarättlingar somdrar sitt strå till stacken på sina håll. Nej, hudfärgenspelar faktiskt ingen roll. Därför måste vi se till attde människor som kommer hit verkligen fårchansen både till uppehälle och till att bidra mednågonting till det svenska samhället. Därför vill jagatt den svenska flyktinglagstiftningen skall anpassastill den verklighet som gäller runt omkring oss i dag.Vi behöver inte använda uttryck såsom ''hårda tag''eller liknande. Vi måste förena humanism ochomtanke med realism och stramhet.Jag har en liten önskelista, som, om den skulleförverkligas, skulle bidra till att flyktingdebattenoch flyktingpolitiken blev bättre. Å ena sidanhandlar det om att säga nej till den typ av tokeriersom t.ex. en folkomröstning om antalet flyktingarskulle innebära. I en rättsstat folkomröstar manfaktiskt inte om människor. Å andra sidan gällerdet ett antal av de punkter som var inne på och som jag av tidsskäl inte kanrepetera men som handlade om skärptanhöriginvandring, åtgärder mot människor sominte har resedokument, åtgärder när det gällerfängelsepåföljder och utvisning av människor somdömts för grova brott.Ett av de mest grundläggande krav som kan ställaspå personer som får uppehållstillstånd i vårt land äratt de talar och förstår svenska. Vi måste ökakraven på svenskundervisning. kan vi --det är min uppfattning -- ta bort statens ansvar förhemspråksundervisningen. Det är ingen stor utgift,men det är en uppgift som inte bör ligga på statensom det ser ut . Hemspråksundervisningen kaninvandrarnas och flyktingarnas egna organisationerklara själva.Med en sådan politik, herr talman, behöver vi interiskera att få höra ropen ''passar inte galoscherna,går det bra att flytta hem igen''. I stället skall varjeflykting faktiskt ta seden här när han har kommithit, men han har också rätt att driva sin egentradition så länge han inte stör svensk lagstiftningoch är till olägenhet för andra människor i vårtland.Anf. 220 (nyd) replik:Herr talman! gick ut hårt ochavslutade sitt anförande ungefär på samma sätt.Han började med att säga att det fanns två trenderi samhället: flyktingvänner och rasister. Jag vill dåfråga: Menar att Ny demokratisföreträdare här i är rasister?Vidare sade något om att passar integaloscherna är det bara att åka hem. Vi har använtdessa citat bl.a. i anslutning till de exempel som StigBertilsson själv tog upp, nämligen om man begårbrott i och inte kommer in i samhället pådet sätt vi önskar. Vi förespråkar enassimileringspolitik, vilket innebär att invandrarnaskall ta seden dit de kommer. Om dessa flyktingaroch invandrare skall assimileras i , måste debli ungefär som svenskar.Vi kan se på arbetskraftsinvandringen på 1960- och1970-talen. De människor som då kom hit --spanjorer, greker, italienare och många andra -- hartagit seden dit de har kommit. Därför har de intehaft några svårigheter med att smälta in i densvenska miljön.Sedan kan man undra vad ochMartin har att göra med denna debatt. Detkanske beror på att i början avdenna debatt avvek för att se på fotboll. Men attdessa båda ypperliga fotbollsspelare skall tas upp ien flyktingdebatt har jag föga förståelse för. Detkanske vi kan få en förklaring till.Anf. 221 () replik:Herr talman! Jag vill fästa kammarensuppmärksamhet på att jag inte med ett ord har väntmig mot Ny demokrati i mitt anförande. Tvärtomåtergav jag några uttalanden som har gjorts avenskilda politiker, bl.a. under den gångnasommaren. Men jag har inte med ett ord anklagatNy demokratis företrädare för att vara rasister. Jagförutsätter faktiskt att det inte -- även om det kanlåta så ibland, , och även om manfaktiskt får intrycket att ni ibland önskar inta enegen särposition i dessa frågor -- finns någonrasistisk ådra i ert partiprogram. I så fall vore detvärre än jag har anat.Jag uttryckte mig inte som påstod,alltså att det finns flyktingvänner och rasister iSverige. Men det låter så i debatten ibland,eftersom bara ytterligheterna kommer till tals. Justdetta är det stora problemet. Jag vill säga -- för attåtervända till , som tog upp detta -- attom man vore litet mer omsorgsfull meddebattinläggen och med orden, skulle vi få ensakligare debatt, där det inte låter somom två poler står mot varandra. Så är ju faktisktinte fallet, utan här liksom i alla andra frågorhandlar det om en grå eller ibland ljusare vardag,där vi skall försöka lösa problemen i samförstånd istället för genom en polarisering som saknarförankring i verkligheten.Jag kunde inte låta bli att nämna de bådafotbollsspelarna, eftersom de är två mörkhyadegossar, som faktiskt har fått utstå en del smälek justpå grund av sin hudfärg. Men jag skulle intedrömma om att anklaga för atttillhöra dem som stressar dessa spelare för det.Anf. 222 (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar för de orden från StigBertilsson. Att vi över huvud taget har tagit uppdenna problematik beror på att man inte hardiskuterat frågan om flyktingpolitiken tidigare.Från medierna och från regeringshåll har man helatiden hävdat att självklart skall ta emot såhär många flyktingar. Vi anser att har tagitemot alldeles för många flyktingar i förhållande tilldet antal människor som kan smälta in i vår miljö.Därför uppstår de bekymmer som vi har haft idagsläget. Om man på orter med en litenbefolkning placerar för många invandrare ellerflyktingar, blir det bekymmmer. Vi kan barastudera löpsedlarna och läsa i tidningarna om vadsom händer, så inser vi att vi får bekymmer, om viinte kan klara en vettig integration och se till attflyktingarna smälter in i samhället på ett riktigt sätt.Vi har velat motverka att främlingsfientlighetuppstår, en fientlighet som både ochjag tycker är lika tråkig. De människor somkommer till vårt samhälle skall naturligtvis tas omhand på ett vettigt och bra sätt. Vi har egentligendrivit denna fråga från kostnadssynpunkt. Vi kanhjälpa flera människor -- jag tänker då främst påJugoslavien -- om vi kan se till att hjälpen kommerdit i stället för att ta människor hit till Sverige.Anf. 223 () replik:Herr talman! Det är ett speciellt problem attdiskutera dessa frågor med Ny demokrati och dessföreträdare, eftersom de diskuterar dessa frågor såolika beroende på var man befinner sig. Om mandiskuterar på en sommarturné, är åtminstone någraav partiets företrädare hämningslösa i uttalanden,som det senare visar sig att man inte har någontäckning för utan backar från. Det gäller frånpartiledningen och neråt. Ledande företrädare förpartiet byter kostym -- och inte bara kostym utanäven innehåll -- alltefter var de befinner sig.Flera av partikamrater bidrarfaktiskt inte till en saklig debatt i dessa frågor utananvänder felaktiga och osakliga uppgifter för attrikta uppmärksamheten på sitt parti och sin politik,och det må de göra. Jag tror att det i längdenkommer att straffa de människor som driver dennatyp av politik.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 224 () replik:Herr talman! I den här debatten är det svårt attförstå . säger attSverige sänt ut signaler och att det i detsammanhanget har kommit så många människorifrån det forna Jugoslavien.I somras var jag på utskottsresa i . Därförstod politiker och ansvariga att orsaken till attmånga människor från f.d. sökte sig tillSverige var den stora arbetskraftsinvandring som vihaft i från just det forna Jugoslavien.Vad skall vi anpassa oss till egentligen? BirgitFriggebo nämnde tidigare att det är svårt att görajämförelser. Men när vi i utskottet ställde frågor iEngland om hur många människor som kommit ditfrån Bosnien fick vi veta att de inte visste det,eftersom man vid inresan i landet automatiskt ficksexmånadersvisum. Men de visste att ca 70 000personer hade rest in i landet. Vidare sades det attca 2 000 personer sökt asyl och att merpartensom rest in i landet förväntades söka asyl.Vi frågade också hur många avvisningar somverkställdes vid avvisningsbeslut när det gällerflyktingar från andra länder. Vi fick svaret: 5 %.Nyligen läste jag i en tidningsartikel omförhållandet i visavi flyktingar från f.d.Jugoslavien. I fick flyktingarna ingenasylrätt, men de avvisades inte heller. Då är maninne på det som tog upp,nämligen en situation med massor av människorsom lever under jorden i landet.När det gäller språkfrågan ställs härsvenskundervisning och hemspråksundervisningmot varandra. har sagtatt de är positiva till en bra repatrieringspolitik. Iett repatrieringsprogram ärhemspråksundervisning ett av de viktigasteinslagen. När de här barnen skall återvända måstede ju kunna det språk som gäller i deras fornahemland för att de skall kunna anpassa sig där.Anf. 225 () replik:Herr talman! Det är inget tvivel om att Sverigeunder har sänt ut signaler som har gjortatt , jämfört med andra länder, har fått enmycket stor flyktingström -- det tror jag vi är ganskaöverens om. Den nuvarande regeringen harvidtagit en del åtgärder för att rätta till detta. Jagkonstaterar också att statsrådet sade att man inte är nöjd med detsamarbete som man lyckats åstadkommamed andra länder i , men att åtgärdervidtagits.Det är alldeles självklart, , att närSverige tidigare hade högre dagbidrag till flyktingarän kringliggande länder, fungerar det som en signaltill flyktingar att söka sig hit av rent mänskligaskäl -- tror jag t.o.m. att man vågar säga.I med brist på resurser måste man kanske,med tanke på språkfrågan, prioritera mellan attlära flyktingar svenska och att lära flyktingarhemspråk. Men det behöver inte betyda attflyktingarna inte får lära sig hemspråk. Jag ärtvärtom alldeles övertygad om att det finns ettmycket starkt intresse och en mycket storkunnighet inom flyktingarnas och invandrarnasorganisationer när det gäller att ta ansvar för dendelen. Allt behöver faktiskt inte alltid serveras.Anf. 226 () replik:Herr talman! Det stora misslyckandet i detinternationella samarbetet när det gäller att taansvar är ju att man inte får stopp på kriget. Nästasteg i det här sammanhanget är då att vi får finnaoss i att ta emot de drabbade människorna. Attsamarbetet med att ta emot dessa människor inte ärbra och att det bör förbättras är alla ganska överensom. Men detta blir riktigt absurt om vi skall börjaprata i termer som att folk kommer hit för att fåhögt dagbidrag; det är ju Ny demokratis termer.Så till den sista frågan i det här replikskiftet,nämligen hemspråksundervisningen. Somtidningsman borde veta vikten ochnödvändigheten av att behärska språket, både detsvenska språket och hemspråket. De behöver intestår emot varandra, och de skall inte stå emotvarandra, utan här skall det vara ett samarbete.Förutsättningen för att lära sig det svenska språketär att man behärskar sitt modersmål. Ingen förälderkan fungera som en sådan på ett främmande språk.Att lära in ett nytt språk är inte bara att lära sig nyaord, utan det innebär också att ge en känslofärg åtdet nya språket. Angreppet påhemspråksundervisningen är fel.Hemspråksundervisningen har varit av dåligkvalitet, och den bör bli bättre, precis somsvenskundervisningen för invandrarbarn bör bli.Men språken skall samverka och inte sättas motvarandra.Anf. 227 () replik:Herr talman! Utan att ta till alltför stora ord, kanman konstatera att vi, om vi har en situation därutgifterna är klart större än inkomsterna, inteenbart skall säga nej till alternativa möjligheter närdet gäller att lägga ansvar förhemspråksundervisning på invandrarnas egnaorganisationer. sade själv att denhär undervisningen dessutom fungerar dåligt. Dåskall man inte rakt av underkänna möjligheternaatt hemspråksundervisningen kanske kan bli bättrei en annan organisation.Jag understryker att jag inte har sagt att vi inte skallta emot flyktingar. Men man måste kunna diskuteradetta i kritiska termer utan att få stämpeln på sig hävdar att inte skall ta emot flyktingar.Så är det icke, men återigen vill jag säga att dethandlar om avvägningar och om vilja och förmågaatt diskutera detta i sansade termer.Visst kan jag hålla med om att detstora problemet är att man inte kan få slut på kriget.Det är självfallet det grundläggande problemet ihela flyktingproblematiken. I det avseendet skulleBerith kunna hjälpa till och dra åt sammahåll genom att ställa sig på min sida när det gälleren utbyggnad av EG och en starkare EG-gemenskap. EG kommer att bli en mycket starkfredsfaktor vid en utbyggnad. På den punktentycker jag, , att vi kan hjälpas åt.Anf. 228 ():Herr talman! Situationen i turkiska ärjust nu olidlig. Våldet har trappats upp de senastemånaderna på ett för civilbefolkningen förödandesätt. Den turkiska militären, kontragerillan ochPKK skyr inga medel. Hela byar töms, ochregelrätta avrättningar pågår . Vi talar ometnisk rensning i Bosnien och upprörs med all rättöver detta, men varför upprörs vi inte mer över vadsom händer i ? Det är ju faktiskt samma sak.Bosnier får asyl i , men kurder skickastillbaka. Massor av kurdiska familjer har tvingatsfly till , och , där förföljelseockså pågår. utvisar kurder till dessastäder -- det är att medverka till den etniskarensningen i Turkiet.Situationen i är likartad. TerrororganisationenSendero Luminoso och militären terroriserar ochdödar civila. , som enda land, skickartillbaka peruaner som söker skydd. JournalistenCarlos fick en brevbomb sänd till sig, ochsekreteraren råkade öppna brevet och dogomedelbart. var chefredaktör för tidningenCambio, som försöker försvara demokrati ochmänskliga rättigheter. Därför var måltavlaför attentatet. har ännu inte fattatbeslut om han måste resa tillbaka till , menrisken är stor.Asylsökande judar i har skrivit ett öppetbrev och klagat på att de kollektivutvisas efter fleraårs väntan i flyktingläger. harinte inneburit att antisemitismen har försvunnit.Tvärtom görs ofta judarna till syndabockar förelände och misär i . 141 jurister harkritiserat den hårda praxis som råder och bl.a.tagit upp de förföljda judarnas situation.Generaldirektören för Utlänningsnämndensvarade på kritiken: ''Även för judar gällerutlänningslagens regler för asyl.'' Det är enupprörande insinuation, som inte borde kommafrån den person som har ett mycket stort ansvar förtillämpningen av asylpolitiken. Jag delar MärthaGårdestigs beskrivning när det gäller judiskaasylsökandes situation.Sylvia Skarin är gift med en palestinsk läkare,, som kom till för tre och ett halvt årsedan. De gifte sig och blevdå uppmanade att resa till för att snabbt fåsitt ärende behandlat som ett anknytningsfall.Sylvia lämnade sina fyra barn här i och åktedit med sin man, men hon måste naturligtvis efternågra veckor åka hem igen. Beslut har ännu intefattats. Hon har varit i ytterligare tvågånger, nu , när det pågickbombningar i södra . Hon hamnade alltsåmitt i en krigssituation. Många har upprörts överdetta fall, som fortfarande inte är slutbehandlat.Det är knappast skärpt anhöriginvandring sombehövs, utan tvärtom.Jag vill med dessa fall visa att det finns asylsökandefrån andra områden än , men attpraxis har blivit så hård att få tillåts stanna. Det ärinte bara jag som reagerar -- alla som jobbar aktivtmed flyktingfrågor är lika förtvivlade över atthumanism ofta saknas i flyktingärenden.Den här kritiken får tyvärr inte heller komma tilluttryck i massmedia, utan vi får höra vad Nydemokrati tycker, att galoscherna inte passar osv.Det är fruktansvärt att pendeln har slagit över såtotalt, att vi bara får höra kritik från höger. Jagvet inte riktigt hur det har kunnat bli så här, men jagdelar inte uppfattning att Nydemokratis hetspropaganda inte har gett resultat.Jag tycker att den har gett resultat, och jag beklagardet djupt.Jag skräms över den fientlighet som finns i detsvenska samhället och för övrigt i gentemotfrämmande kulturer. Den här avoga inställningensprider sig på ett smygande sätt. säger t.ex.kommuner att de inte vill ta emot flyktingar somhar fått asyl. Det är därför desto viktigare attpolitiker och andra opinionsbildare står upp motrasism och främlingsfientlighet.Jag vill kommentera det som har diskuterats idagens debatt om att hjälpa på plats. Jag håller medom att man bör se på situationen på plats, men manmåste också se till att göra någonting när konflikterutlöser att folk måste fly. Man måste t.ex. reagerapå det som händer i . Jag tycker attESK borde engagera sig, gå in och försöka få tillstånd en politisk lösning på problemet. Man kaninte klara situationen i och för kurdernamed våld. Det tvingar människor på flykt.Jag tycker inte heller att man kan exportera vapentill , med förtrycket på , därman tvingar unga människor på flykt. Vi hade trestudenter som sökte asyl på den svenskaambassaden. Därför kan man inte fortsätta medvapenexport till länder där det finns konflikter, ochman kan inte heller minska biståndet.Det finns mycket att göra på det internationellaplanet för att se till att det inte blir så mycketflyktingar i världen.Anf. 229 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill bara ställa några frågor tillIngela , som talar om etnisk rensningoch bekymren för den kurdiska situationen. Jag villdå anknyta till det som börjar komma upp idebatten även här hemma beträffande bosnierna:Hur ser på att ett mottagande avde 40 000 bosnierna kanske innebär en hjälp tillserber och kroater med den etniska rensningen?Genom att de får permanent uppehållstillstånd häri har man egentligen löst problemet förserber och kroater. Man är av med problemet,därför att de har fastnat i i stället för i sitteget område.Är det inte också märkligt att kosovoalbanerna nuskall ut och bosnierna skall in? Vi från Nydemokrati hävdar att båda grupperna bara skulleges tillfälliga uppehållstillstånd. Man skiljer ut tvågrupper från områden där det pågår etniskrensning, i och för sig på ett mycket våldsammaresätt i Bosnien än i Kosovo.Anf. 230 ()replik:Herr talman! Jag har inte talat för att vi skall skickatillbaka kurder, tvärtom.