prot · GG0972 · 1993-03-10 00:00:00 — Förutom enreservation från Ny demokrati och enmeningsyttring från gerbetänkandet intryck av att partierna är helt överensi alla de frågor som tas upp i de 43 motioner sombehandlas i betänkandet. Så är det naturligtvis inte.Men svårigheterna att avslå många av deberättigade krav som har rests i motionerna har letttill att 48 av de 55 beslutsmoment som finns ihemställan förklaras besvarade med välvilligaresonemang runt motionskraven.Ett sådant exempel i betänkandet handlar om ettsocialdemokratiskt krav på ett globalt toppmötemot rasism i FN:s regi. Utskottet skriver så positivtom vårt förslag att det ser konstigt ut att vi sedanlandar i ett besvarande och inte i ett bifall till vårtyrkande.Att vårt krav i detta avseende är berättigatbekräftas i nyhetsrapporteringen. Vi serrunt om i världen och i en skrämmandeutveckling mot ökad intolerans, rasism ochfrämlingsfientlighet. I denna veckas nummer avPolistidningen står att läsa att angreppen motflyktingförläggningar i vårt land har ökat med 70 %under 1992 jämfört med året innan. Dessutom harpsykisk terror mot flyktingar och korsbränningarökat markant. I internationell press kan man läsahur högerextremister som applåderasoch drar fulla hus i och om hur nynazisteroch högerextremister vinner politisk terräng iTyskland.Rasism är ett gemensamt problem. Den finns i allavärldsdelar och i rika såväl som i fattiga länder. Attmotverka rasism och främlingsfientlighet måste ses som en av våra mest angelägna uppgifter.Åtgärderna måste sättas in på alla nivåer. Det ärlika viktigt att insatserna i skolorna ökar som attregeringar och parlament aktivt visar att ettdemokratiskt samhälle inte kan acceptera rasismoch främlingsfientlighet. Det var i korthet ocksåfredspristagarinnan budskapvid hennes besök här i i höstas.Vår uppfattning att regeringen bör ta initiativ till ettglobalt toppmöte i FN:s regi mot rasism kvarstårnaturligtvis, även om vi inte reserverat oss motbeslutet. Vi hoppas därför att regeringen tar merafasta på vad utskottet enigt anför på den härpunkten än på avsaknaden av ett tillkännagivande.Herr talman! I betänkandet behandlas ocksåmänskliga rättighets-situationen i många olikaländer. Våra motioner är en provkarta påsocialdemokratiskt engagemang för mänskligarättigheter, och jag avstår från att ställa detena landet eller folket före det andra genom attsärskilt utveckla vår syn i det enskilda fallet. Viåterkommer till det i frågor ochinterpellationsdebatter under våren.Jag vill avslutningsvis bara konstatera att så längesummariska rättegångar, försvinnanden, tortyr,politisk förföljelse och andra kränkningar avfundamentala mänskliga rättigheter förekommer inågon del av världen måste röst höras i deinternationella fora där vi har en röst.Herr talman! Jag har inget annat yrkande än bifalltill utskottets hemställan.Anf. 102 ():Herr talman! Trots att mer än 120 stater anslutit sigtill får Amnesty Internationalvarje år hundratals rapporter om hur barn torteras,våldtas och avrättas av polis och militär runt om ivärlden. Om makthavare som hämnas på politisktobekväma vuxna genom att skada deras barn. Omtonåringar som våldtas, torteras och avrättas avmilitär och polis. De tusentals gatubarn i Brasiliensom även tidigare nämnts här och som torterats ochmördats av s.k. dödspatruller, ofta ledda av poliser,är bara ett exempel på dessa fruktansvärdaövergrepp och brott mot mänskliga rättigheter.Barn får inte, enligt konventionen, diskrimineraseller utsättas för våld på grund av barnets eller dessföräldrars ras, kön, etniska ursprung, handikappeller börd.Sverige har inom ramen för FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna varit pådrivande när detgällt att förmå världens länder att skriva påbarnkonventionen och därmed förbinda sig attuppfylla dess principer. Att kontrollera att såverkligen sker är en stor och viktig uppgift förvärldssamfundet, och där har även sittansvar.Men, herr talman, tyvärr måste vi konstatera attAmnesty Internationals rapporter också visar att kränks och förnekas människorsgrundläggande rättigheter överallt i världen. Detgäller framför allt de medborgerliga och politiskarättigheterna men även de ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheterna.Allvarliga övergrepp mot de mänskligarättigheterna förekommer över hela världen i formav åsiktsförtryck, tortyr, försvinnanden,fängslanden utan rättegång och mord utförda avregeringsanknutna dödspatruller. Bevis finns för attmassmord har utförts av regeringsstyrkor och föratt enskilda personer, både män, kvinnor och barn,med berått mod har dödats av sina egna regeringar.Motiven för dessa mord har i de flesta fallen varitatt offren misstänkts för opposition mot denhärskande regimen. Men människor har ocksådödats för sin religion, sin etniska tillhörighet ochför kontakter eller släktskap med människor somansetts vara fiender till regeringarna.Mycket av detta avsiktliga dödande utanför lagensråmärken har skett och sker fortfarande i länder därdet pågår väpnade konflikter.Men ingen regering kan säga att mänskligarättigheter är en nationell fråga. I enlighet med har världens länder förpliktigat sig attsamarbeta när det gäller övergrepp mot demänskliga rättigheterna. beslut attingripa i stater där det på grund av väpnadekonflikter sker massiva kränkningar av mänskligarättigheter, som t.ex. nu skett i och i , är ett exempel på attvärldens länder nu är beredda att leva upp till sinaåtaganden. Ett annat exempel på att världensnationer inte längre tolererar grymheter som etniskrensning, urskillningslös artilleribeskjutning,massövergrepp mot kvinnor och tortyr, som i dagsker i det f.d. , är att FN:s säkerhetsrådbeslutat att inrätta en särskildkrigsförbrytardomstol. Inom ESK:s ram harSveriges utrikesdepartements rättschef fram ett förslag som visar hur en sådan domstolskulle kunna agera. Att ställa krigsförbrytarna tillsvars inför en sådan internationell domstol kännsnödvändigt.Många regeringsstödda mord och övergreppförövas också av trupper under eller efterregeringsfientliga demonstrationer. Dettaförekommer framför allt i odemokratiskasamhällen, där regimen inte tål opposition och därförtrycket är en förutsättning för att regimen skallkunna sitta kvar. Det är därför viktigt att slå fast attrespekten för varje människas värde, åsikter ochrättigheter oavsett kön, ålder, ras och etnisk ochreligiös tillhörighet har sin fasta grund i ettdemokratiskt styrelsesätt och i rättssamhället. kan hävda och utöva sina mänskligarättigheter är en naturlig del i demokratinsverksamhet och utveckling.Respekten för demokrati och mänskliga rättighetermåste därför ständigt hävdas och försvaras. Det ärviktigt att vi genom vår utrikespolitik stärker ochutvecklar respekten för dessa både bilateralt ochinom FN-systemets ram. pekadenyss på denna nödvändighet. I utrikesutskottetsbetänkande redogörs också för storaengagemang i dessa frågor.Vi moderater har länge hävdat att stödet förmänskliga rättigheter skall vara särskilt tydligt i vårbiståndspolitik. I regeringens budgetpropositionbetonas nu också särskilt att mottagarländernasagerande när det gäller demokrati, respekt förmänskliga rättigheter och utveckling motmarknadsekonomi har stor betydelse förfördelningen av biståndsmedlen.I förhandlingar med samarbetsländerna kommerockså undertecknande och efterlevnad avinternationella konventionen om skydd förmänskliga rättigheter att vägas in och bör enligt vårmening tillmätas stor betydelse. Demokratimåletkommer att ha en central roll i förändringsarbetetinom det svenska biståndet.Vi har också, herr talman, under de senaste årenupplevt en glädjande utveckling i riktning motdemokrati och ökad respekt för de grundläggandemänskliga fri- och rättigheterna i Central- ochÖsteuropa men även i , ochAsien. Allt fler länder styrs nu av parlament somutsetts av folket i fria val. kan vikonstatera att det finns ca 4 000 etniskasamhällen spridda i länder över hela världen.Avgörande för en framtida fredlig utveckling är hurdessa minoriteter erkänns och skyddas i de olikaländernas konstitutioner. Det är därför viktigt attSverige och övriga demokratiska länder, i olikainternationella fora och bilateralt, är beredda atthjälpa de nya framväxande demokratierna i derasarbete med att utarbeta nya konstitutioner, däräven minoriteternas rättigheter beaktas och skrivsin.Mot bakgrund av de etniska problemen i vissaeuropeiska stater har minoritetsfrågorna undersenare tid också fått ökad uppmärksamhet, t.ex.inom ramen för har tillsatt en särskildkommission för granskning av minoritetsfrågor.Även inom ramen för den europeiskasäkerhetskonferensen har minoritetsfrågorna fåttsärskild uppmärksamhet. Vid ESK:suppföljningsmöte i beslöt man attinrätta en minoritetsombudsman, som skall fungerasom en ''väckarklocka'' när minoritetsrelateradeproblem hotar att utvecklas till konflikt.I det assiciationsavtal som EG ingått medRumänien inkluderas även rättigheter för personersom tillhör minoriteter, när man i avtalets inledningtalar om demokrati och mänskliga rättigheter.Detta är ytterligare ett exempel på hur viktigaminoritetsfrågorna anses vara.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag vill ställa några frågor till IngerKoch. Hon höll i och för sig ett bra anförande, somjag i stora delar kan ställa mig bakom.Inger säger att läget när det gäller mänskligarättigheter skall vägas in i bistånd till och samarbetemed olika länder.Det är vi överens om, och det är riktigt. Då skullejag vilja fråga : Tänker till att det bistånd som vi ger tillIndonesien så att säga bakvägen omedelbartupphör? Det är den ena frågan.Det står visserligen i budgetpropositionens bilaga5, som handlar om , att ingakrediter ges till , men det är sombekant inte riktigt sant. Frågan kvarstår: TänkerInger medverka till att man omedelbartstoppar biståndsgivningen till ?Den andra frågan till är: Varför är detså omöjligt för utskottsmajoriteten att ställa sigbakom kravet på att även folkmördarna iKambodja skall ställas inför en tribunal, så som dennu utformas? Varför är det så omöjligt att ställa sigbakom ett sådant krav och också driva det?Det handlar om miljoner människor somavrättades av röda khmererna, ochherrarna kring honom. De finns ju i livet, de finns iKambodja, och de kan inte vara så svåra att fångain. Bevisen är överväldigande mot dem. TänkerInger medverka till att frågan om att ställa PolPot och röda khmererna inför en tribunal drivs iinternationella sammanhang?Det är två frågor som jag tycker att det är viktigt attfå svar på.Anf. 104 () replik:Herr talman! Det är viktigt att få världens stater attrespektera mänskliga rättigheter. Om det är vi heltöverens, . får vikonstatera att det är ett långvarigt arbete. Det är enprocess, precis som det är att få länder att blidemokratiska. Därför är det viktigt att vi hela tidenför en dialog med de länder där övergrepp sker.Jag instämmer i att det inte är någon bra situation ifråga om mänskliga rättigheter i Indonesien.Regeringen har också vid olika tillfällen påpekat --i internationella fora men jag tror också vidbilaterala samtal -- att detta är en viktig fråga ochatt vi ser allvarligt på de övergrepp som sker. Attpåverka, att föra en ständig dialog, är vår uppgift,och den skall vi fortsätta med, precis som vi redangör.När det sedan gäller hoppas jag att denkrigsförbrytardomstol som diskuteras inom FNkan bli verklighet. Då kommer allt fler länder attställas till ansvar för vad de har gjort mot den egnabefolkningen. Jag kan inte säga om Kambodjakommer att bli föremål för en tribunal, men barahotet om att så kan ske kan kanske fåPol Pot att undvika nya stridigheter efter valet iKambodja . Ett avskräckande exempelhoppas jag att inrättandet av enkrigsförbrytardomstol skall kunna bli.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag noterar att anser attockså och hans anhang skall ställas inför entribunal, och det är bra. Jag hoppas att regeringenkommer att driva den frågan.När det gäller gled undanmin frågeställning. Min fråga var ju om hon anseratt det är riktigt att skall habiståndspengar. Det står i propositionen attIndonesien inte får några, och anledningen skullevara att regimen fortfarande bryter grovt mot demänskliga rättigheterna, att harockuperat och bedriver ren terror.Men sedan går man bakvägen och ger via NordiskaInvesteringsfonden och Investeringsbankenkrediter till . I den banken är detnämligen svenska biståndsmedel. kanväl vara överens med mig om att en sådandubbelmoral är förkastlig.Inger bör väl kunna säga här att hon kommeratt medverka till att den biståndsgivningen upphöromedelbart. har ju bra kontakter medregeringen. Utrikesministern är en moderat, sombekant. Jag hoppas att kan ge klartbesked på den punkten, att hon tänker medverka.Det handlar om mänskliga rättigheter, och vi måstevara konsekventa.Jag kan också säga: Varför skall vi ge biståndsmedeltill ? Respekterar de mänskligarättigheterna, så att det finns anledning att ge detlandet biståndspengar? Eller vad är anledningen tillatt skall premieras med svenska folketsskattepengar, ett land som bryter så grovt motmänskliga rättigheter?Andra länder säger man bestämt nej till. Men detär kanske mindre och inte så intressanta länder, urhandelssynpunkt osv. Jag tror att det är väldigtviktigt internationellt att uppträderkonsekvent i de här frågorna. Så sker inte i dag.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag håller med om attdet är viktigt att vi inte för fram dubbla budskap.Nordiska investeringsbankens agerande iIndonesien har det ställts frågor om, och jag skalltitta på vad som är realiteter i sammanhanget ochhur har varit inblandat. Det lovar jag BertilMåbrink. Det är som sagt viktigt att vi för en stramoch riktig politik på alla plan.Frågan om bistånd till har diskuterats mångagånger här i kammaren. har ställtmånga frågor till våra ministrar och har också fåttmånga svar. Jag tycker att det är viktigt att föra endialog med , och det har vi gjort. Vi harpåpekat vad vi anser om hanterande avmänskliga rättigheter. Dock påstås det att man nuär mera medveten om vårt ställningstagande.Vi har också haft besök av en delegation från Kinai utrikesutskottet. Jag vet inte om med då. Där framhöll vi med stor emfas vår synpå mänskliga rättigheter och hur viktigt det är attde länder som vi har samarbete med respekterar demänskliga rättigheterna.Anf. 107 ()replik:Herr talman! Jag kan inte avstå från att kasta migin i duellen mellan och ,ytterkanterna på var sin sida.Anf. 108 gäller dock endast inlägg.Anf. 109 ()replik:Herr talman! Då skall jag begränsa mig till att sägatill vad som också kunde gälla BertilMåbrink: Det händer att man snubblar på vad mansjälv har sopat under mattan.När säger att demokrati ochmänskliga rättigheter är en lång process och att detär viktigt att vi har en dialog med de länder somkränker mänskliga rättigheter, vill jag bara erinraom den selektiva politik som regeringen för i dethär sammanhanget, t.ex. mot Cuba.Jag tror att man skall vara litet varsam med orden --det gäller som sagt åt både höger och vänster -- ochinte uttrycka sig så tvärsäkert.Anf. 110 () replik:Herr talman! När det gäller trodde jag, ViolaFurubjelke, att vi hade varit överens om denstrategi som gäller. har under väldigt mångaår förbrutit sig mot mänskliga rättigheter. Vi harpåpekat det från den borgerligasidan, men den socialdemokratiska regeringen harinte varit fullt så angelägen att avbryta det stöd somSverige har gett till Cuba.Jag tror att det är viktigt att man inte avbryterstödet . Vi skall ha en dialog, och dethar vi haft med . Tyvärr kanvi nu se att förtrycket ökar ännu mera på Cuba.Detta är en mycket tråkig och oroande utveckling.Anf. 111 ()replik:Herr talman! antar att vi är överens ifallet , men våra motioner visar någonting heltannat. Vi har motionerat t.ex. om att regeringenskall engagera sig för att handelsembargoskall upphöra. Vi har i våra motioner sagt att vianser att det är viktigt att vi har kvar en dialog medde människor i som kämpar för mänskligarättigheter.Jag delar inte uppfattning om attingenting händer i . Vi nås av rapporter --hur trovärdiga de är är svårt att bedöma -- om attFidel t.o.m. är beredd att överlämnamakten på vissa villkor. Det finns dissidenter i allasådana här länder som kan kräva av oss att de fårvårt stöd. Om vi inte finns där över huvud taget,kan vi heller inte ta vara på de positiva signaler somfinns.Jag delar den uppfattning framförde närdet gäller fallet , men jag tycker att detsom gäller i det fallet skall gälla alla länder -- att detskall vara en princip.Anf. 112 () replik:Herr talman! När jag sade till attvi var överens om , sade jag det mot bakgrundav att man redan under den förra regeringenbörjade avveckla stödet till . Jag vill baraerinra om det.När det gäller bojkotten och handelsfrågorna är vifullständigt överens. När det gäller mänskligarättigheter är vi också fullständigt överens. Detfinns här i en kommitté för mänskligarättigheter på . Jag vet inte om ViolaFurubjelke är medlem i den. Jag är det.Andre vice talmannen anmälde att ViolaFurubjelke anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 113 ():Herr talman! är det FN antog denallmänna förklaringen om de mänskligarättigheterna. Förklaringens avslutande artikel,som har nr 30, fastställer följande: ''Intet i dennaförklaring må tolkas såsom innebärande rättighetför någon stat, grupp eller person att ägna sig åtverksamhet eller utföra handling, som syftar till attomintetgöra någon av häri uttalde fri- ochrättigheter. ''känner vi väl till att brott mot de mänskligarättigheterna sker och stundligen. Vi harfått flera exempel på det här . Stater, grupperoch personer bryter ständigt mot denna FN-deklaration. FN-medlemmarna bryter själva motsin egen deklaration.I dagens betänkande, liksom i de motioner på MR-området som lämnats in, berättas sida upp och sidaned om detta. Via massmedierna får vi ständigapåminnelser om MR-brott som sker i världen. Jagläser några rubriker på området ur Dagens Nyheteri dag: ''Fortsatt kamp i '', ''Långt krighotar '', ''Ambassad ockuperad i CostaRica'', ''järngrepp kvar'', ''Fortsattgranatregn över '' och ''Svensk konvoj medhjälp stoppas''. Sida upp och sida ned ser vi detta idagens tidning.Bakom dessa rubriker döljer sig individer, enskildamänniskor, människoöden och stora tragedier förbarn och vuxna.En annan intressant rubrik i i dagär följande: ''Rasismen är en europeisk historia''.Underrubriken lyder: ''Medmänsklighet måsteerövras av varje ny generation''. Det är just därfördagens debatt är så viktig. Medmänsklighet måsteerövras av varje ny generation. Vi ser tendenser iEuropa som påminner om hur det var . ''har rätt att lämna varje land, inbegripet sitteget, och att återvända till sitt eget land'', står deti FN-förklaringens artikel nr 13. Det finns mångaexempel på hur brott begås på detta område.Cuba har nämnts här . är exempel på ettland som grovt bryter mot dessa bestämmelser.Hela ön upplevs av många som bor där somett stort fängelse, eftersom de inte får lämna ön.Förtvivlade människor gör desperata försök. I dagpumpar man upp stora traktordäck och försökerflyta över till med strömmarna. En del nårfram, men ungefär hälften blir kvar som rov förhajar eller går under av törst och svält.På denna ö finns människor som kämpar för demänskliga rättigheterna, t.ex. ,Elizardo och andra, och som med risk föreget liv arbetar för demokrati och mänskligarättigheter. ''har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet.Denna rätt innefattar frihet för envar att utaningripanden hysa åsikter och frihet att söka,mottaga och sprida upplysningar och tankar genomvarje slags uttrycksmedel och utan hänsyn tillgränser'', står det i FN-förklaringens artikel nr 19.Många av FN:s medlemsländer bryter mot detta idag.Mina tankar går bl.a. till den fängslade kubanskapoeten . Hennesfrihetsdikter blev för mycket för . Hanreagerade som diktatorer plägar göra när de utsättsför kritik, nämligen genom att fängsla. Försttvingade han med våld att sväljasina egna dikter. Den blödande höra ropen ''Låt hennes mun blöda! '', ''Låt denblöda! ''.Så talar en diktator och hans hantlangare. Jag kaninte låta bli att citera en strof ur en av hennes dikter,''Den fallna ängeln'':t2 > Jag är en bruten ängeltvingad att snubbla genom kulvertarna.Det smutsiga vattnet ärendast ännu en förvrängd sanningbland alla dessa lögner.Smulor. Jag talar bara om smulor.Det är mycket allvarligt att nå detrettiosju.Och att vara en bruten ängelstark genom all väntans gråt.Jag har velat ta fram ett sådant här exempelför att åskådliggöra och försöka visamänniskan bakom alla dessa tragedier.Mänskliga rättigheter sitter alltid trångt idiktaturer. Det ligger så att säga i sakensnatur. Mänskliga rättigheter kan endast växaoch vårdas i ett demokratiskt samhälle.I går var det i Skytte-programmet en intervjumed justitieminister . Honskulle uttrycka vad lag och ordning var. Honsade att lag och ordning enligt hennesförmenande är samma sak som respekt förvarandra.På samma sätt är det med demokrati.Demokrati är respekt för varandra ochvarandras åsikter. Dessutom förutsätterdemokrati att man är beredd att lyssna påminoriteter.Det är viktigt att vi på olika sätt nu försökersprida just demokrati för att spridamänskliga rättigheter. Valövervakning är ettinstrument vi kan använda oss av för att få enbättre värld -- en demokratisk värld. Omman hade haft en bättre valövervakning it.ex. är det möjligt att vi hade haft enannan situation där . Jag tror attvalövervakning är något som vi måste ägnamer tid åt, just för att sprida mänskligarättigheter. Då gäller det inte bara att åkaned tillfälligt och övervaka ett val, utan omatt utbilda människorna i en demokratiskprocess, följa valkampanjer, övervaka självavalet och övervaka rösträkningarna.Namibia är ett lyckat exempel på dettaområde. Även om man kanske inte kan ta tillså kraftfulla metoder som man lyckades göranär FN gick in i , är detta ändå enbra fingervisning på hur vi skall kunna arbetavidare.När jag nu ändå nämner vill jagställa en fråga till . Han togupp frågan om . Jag förståregentligen inte riktigt varför det finns ettsärskilt yttrande om detta och att BertilMåbrink yrkar bifall till det. Jag ser ingenskillnad på majoritetens skrivningar och vadBertil Måbrink vill åstadkomma. Men BertilMåbrink kanske kan förklara det. Det ärenligt min mening en naturlig sak att man iförlängningen av den utveckling som skeri kan se en lösning av problemetmed . Jag tror att det i dagens lägeskulle vara svårt att göra någonting åt densaken i det känsliga läge som råder.Detta för mig slutligen in på Sydafrika.Också där är man inne i ett avgörande skedeför att äntligen få mänskliga rättigheter i dendelen av världen. Vi får därför inte missachansen när vi nu är på tröskeln till ett nyttSydafrika. Här kommer åter detta medvalövervakning och utbildning av människori en demokratisk process in i bilden. Detgäller nu att satsa både pengar ocharbetskraft för att på olika sätt följautvecklingen, bedriva väljarutbildning samtha valövervakning.Jag tycker att vi i dagens tidningar har settlitet oroande signaler när regeringen nusäger sig ha för avsikt att häva sanktionerna.Jag förstår heller inte riktigt hur det går ihopmed det beslut som vi har fattat i ,nämligen att det skall vara en viss process närman häver sanktionerna mot . Nuhar ju regeringen kommit med en skivelse.Vi får se vad resultatet blir av detta. Det kanvara stor risk att vi nu missar chansen atthålla hela sträckan ut.Herr talman! Det finns mycket i dettabetänkande som jag skulle vilja kunnakommentera. Något som jag här inte hinnergå in på och som jag gärna hade velat ta uppär t.ex. assyriernas/syrianernas situation iöstra delen av . De får där utståförföljelse, mord och fängslande. Det harskett en upptrappning av förföljelserna motassyrier/syrianer.Jag hinner inte gå in på detta mer i detalj. Jagnöjer mig med att yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 114 ()replik:Herr talman!