prot · GG0974 · 1993-03-12 00:00:00 — Det kan kanske ocksådelvis, som miljöministern säger, bygga mycket påsamarbete mellan nationerna.Jag har försökt att lyfta fram ett antal problem.Man skulle kunna göra uppräkningen mycketlängre. Det är fruktansvärda saker som händer påKolahalvön. Man vet t.ex. attgenomsnittslivslängden är , och små barn dör ilungcancer. Öknen sprider sig, träden är döda, ochdet finns i stort sett ingen växtlighet.Jag vill avslutningsvis säga att det inte räcker medministermöten och att man träffas och resonerar. Vifrån norra kräver att det skall hända sakeroch ting. Smällen kan komma i stort sett när somhelst från de olika kärnkraftshärdar som finns där.Att en svensk UD-representation saknas iMurmansk utgör ett betydande hinder för attbygga upp detta samarbete.Jag vill tacka miljöministern för svaret ochför denna diskussion. Jag hoppas att vi skall kunnata steg framåt när det gäller miljöarbetet i dettaområde.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:79 omSydafrikaAnf. 35 Statsrådet ():Herr talman! har i eninterpellation till statsministern ställt vissa frågorom . Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Jag vill först erinra om att regeringen i en skrivelsetill lämnat en redogörelse för densenaste tidens utveckling i och förregeringens bedömning och ställningstaganden ifrågan om avskaffandet av handelsförbudet ochvissa andra sanktioner.Vad gäller den politiska situationen i villjag bara sammanfattningsvis konstatera att enviktig och positiv utveckling på vägen mot ettdemokratiskt har ägt rum sedan iseptember 1992, då ett möte ägde rum mellanNelson och president . Därefterhar dessa parter bekräftat att denpolitiska processen måste påskyndas. Under denallra har betydelsefulla framsteggjorts i och med att enighet uppnåtts mellan ANCoch regeringen om maktdelning efter valet och omregionernas maktbefogenheter. Av särskildbetydelse är den planeringskonferens som hölls den5--, där ett stort antal organisationer --däribland ANC och Inkatha -- och regeringen, komöverens om att de avbrutnaflerpartiförhandlingarna skall återupptas inom enmånad. Vid dessa förhandlingar är avsikten bl.a.att datum för val skall fastställas och att ettövergångsråd ('''') --som borde kunna likställas med eninterimsregering -- skall upprättas. Den tidsplansom avtecknar sig innebär att övergångsrådet bordekunna tillsättas och val hållas i slutetav detta år eller tidigt 1994. Av denna utvecklingframgår att statsministerns uttalande den 13februari inte alls var förhastat, som Hans GöranFranck påstår.Hans Göran första fråga berör vilkaåtgärder regeringen vill vidta för egen del och pådet internationella planet för att främja den fredligaoch demokratiska utvecklingen i Sydafrika.Som svar på frågan vill jag hänvisa tillutrikesministerns svar påinterpellation av . -- ochomvärlden -- har framför allt ett intresse av attstödja de modererande krafterna i , dvs.att uppmuntra till fortsatt förändringsvilja frånregeringens sida samt stödja ANC och andragrupper som företräder den svarta befolkningenoch verkar för demokrati. Det internationellasamfundet spelar en ny och betydelsefull roll i ochmed att det till följd av säkerhetsrådets beslut isomras nu finns ett 70-tal observatörer från FN,EG, OAU och Samväldet som i nära samverkanföljer utvecklingen. Jag tror man kan säga att dessaobservatörers närvaro har bidragit till attförhandlingsklimatet förbättrats och till att våldethar dämpats.FN:s generalsekreterare har på grundval av enrapport från den norske diplomaten beslutat utöka antalet observatörer iSydafrika med tio. Med tanke på den viktigauppgift som närvaron av internationellaobservatörer och experter i fyller är dettabeslut glädjande. Naturligtvis kommer FN att följaden fortsatta utvecklingen i för att kunnaavgöra om den nu beslutade utökningen av antaletobservatörer är tillräcklig.På andra fråga om vårinställning till de av FN beslutade sanktionerna villjag bara svara det självklara att vi följer FN:ssanktionsbeslut så länge de är i kraft.Såvitt jag känner till har den nya amerikanskaadministrationen inte givit uttryck för någon avsiktatt skärpa den amerikanska Sydafrikapolitiken.Det är givet att vi allmänt sett beaktar vilkenSydafrikapolitik som andra länder bedriver. Attalla andra länder har beslutat att avskaffa sinahandelsrestriktioner är naturligtvis någontingregeringen inte kan eller bör bortse ifrån.Vad gäller den sista frågan -- om regeringensavsikter när det gäller de svenskaSydafrikasanktionerna -- vill jag hänvisa till denskrivelse som ligger på bord.Regeringen har utifrån en totalbedömning av lägeti och av sanktionspolitikens effekterkommit till slutsatsen att handelsförbudet böravskaffas. I samband med att handelsförbudetupphävs kommer också vissa andra sanktioner attupphävas. Vad gäller investeringsförbudet gällertills vidare vad som överenskoms ,nämligen att förbudet avskaffas när eninterimsregering har bildats i såvidaöverenskommelser inte träffas om attrekommendera ett tidigare avskaffande.Under tiden fram till handelsförbudets avskaffandeavser regeringen att tillämpa en generös politik vadgäller dispenserna.Anf. 36 HANS ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag hadeföredragit att statsministern själv hade lämnatsvaret i denna viktiga fråga. Det gäller mer änSveriges sanktioner mot . Dessutomföranleddes min interpellation av ett uttalande avstatsministern.Någon slutlig överenskommelse om maktdelninghar inte träffats, vare sig för CarlBildts uttalande eller . Delade meningarföreligger fortfarande i denna fråga.Något avtal om valdag har ännu inte träffats. Inteheller om upprättande av ett verkställandeövergångsråd, liksom inte heller om den s.k. val-och mediakommissionen. ANC:s ståndpunkt är attdet är först sedan överenskommelse om detta skettsom vissa sanktioner kan upphävas, bl.a. denbeträffande handeln.Det är klart att vi hoppas och önskar att parternaskall kunna komma överens om dessa centralafrågor vid det kommande mötet . Mendet finns skäl att avvakta mötet och inte göra någraförhastade ställningstaganden. Enligt riksdagensbeslut har hävandet av handelsförbudet kopplatstill upprättandet av en interimsregering. Nukopplade regeringen detta till avsikten att datumför val skall fastställas och övergångsråd upprättasden 5 april.Någon bestämd dag för upphävandet avhandelsförbudet har inte bestämts eller föreslagits.Det sägs i regeringsskrivelsen att detta avses skegenom att regeringen beslutar upphävaförordningen om förbud mot handel medSydafrika.Det kan ifrågasättas om ett övergångsråd kanlikställas med en interimsregering. Om så likväl kanske, borde upphävandet av handelsförbudet skeförst efter det att övergångsrådet tillsatts. Enligtregeringen borde övergångsrådet kunna tillsättastill sommaren, alltså inte den 5 april.Regeringens ståndpunkt i sanktionsfrågan kan integodtas. Handelsförbudet liksom vissa andrasanktioner bör kvarstå, i vart fall till dessövergångsrådet verkligen upprättats och utsetts,liksom till dess valdag fastställts definitivt. Iavvaktan på detta bör dispensmöjlighetentillämpas, men restriktivt som föreskrivits vidtillkomsten av sanktionerna och även senareuttalats av . Dispensmöjligheten får inteanvändas på sådant sätt att sanktionsbeslutenkringgås, vilket redan får anses vara fallet.Regeringen hänvisar till andra länderssanktionspolitik och till svenska industrinskonkurrensläge för sitt ställningstagande.Avgörande hänsyn i denna fråga bör tas tillriksdagens tidigare beslut, till ANC:sställningstagande och framför allt till frågan om atten demokratisk utveckling i måstesäkras.Vad beträffar andra länders sanktionspolitik kannämnas att någon ändring inte skett i bl.a. ,, och en rad afrikanska länder.Dessutom är de viktigaste sanktionerna motSydafrika kvar, nämligen IMF-sanktionerna.President gjorde ett klart uttalande pådessa punkter om vidmakthållandet av desanktioner som rör IMF.Det finns skäl att varna för en alltför optimistiskoch förhastad hållning. EnligtHuman Rights Commission dödades 3 500människor . Det är en ökning med 35 %sedan 1991.Det är givetvis glädjande att man avser att utökaantalet observatörer. Men det gäller inte bara attsända observatörer, utan det gäller att fåövervakare till förberedelserna för valet och tillsjälva valproceduren.Det finns också behov av en rad andra konkretaåtgärder. ANC måste få fortsatt stöd från Sverige.Det behövs stöd till väljarutbildning. Man behöverassistans med speciella uppdrag som rör detpolitiska våldet och demokratiseringsprocessen.Vid den internationella solidaritetskonferens somhölls i antogs ett aktionsprogramsom förtjänar närmare studier. Det rör sig om attöka det internationella trycket för en demokratiskutveckling. Det gäller att ge stöd till utbildning,hälsovård och sociala insatser. Allt detta förutsätterett utökat stöd till på ett sätt somföreslagits i en socialdemokratisk motion.Anf. 37 ():Herr talman! Vi har debatterat den här frågan vidmånga tillfällen i . Vi hade en storinterpellationsdebatt den 27 november.Nu har regeringen med sin dispensgivningspolitiksett till så att handelsförbudet i princip är avskaffat.Utrikeshandelsministern har ,både här i kammaren och brevledes, poängterat förmig att det råder bred partipolitisk enighet om deninriktningen.Efter det att vi har debatterat frågan här ikammaren har jag försökt få det bestyrkt attEuropa- och utrikeshandelsministern har rätt i denfrågan. Jag vill påstå att det uttalandet inte är heltmed sanningen överensstämmande.Alla partier har varit överens om att vi har kunnatlätta något på dispensgivningen, men inte attfullständigt släppa den och göra det med hänvisningtill svenska företags situation ochsysselsättningsläget i . Det finns ingen bredpartipolitisk enighet om detta.I ljuset av detta kan man också se regeringensskrivelse och det svar som statsrådet ger här i dag.Det finns, som sade, intenågon bindande överenskommelse om eninterimsregering och ingen fastställd tidpunkt förnär val skall genomföras. Ändå föreslår regeringeni strid med det beslut som fattade att manredan nu skall avskaffa handelsförbudet.Det är häpnadsväckande hur många kristallkulorsom tycks finnas i . Statsministernkan en månad innan en konferens hålls mellanANC och den sydafrikanska regeringen förutse enutveckling som inte ens ANC är riktigt säker på.I den skrivelse som regeringen lade fram för ett pardagar sedan kunde man tolka in att den svenskaregeringen har en kristallkula där man kan se att dekonferenser som möjligtvis kan komma att ledafram till en bindande överenskommelse om eninterimsregering och om tidpunkt för val verkligenkommer att lyckas med detta. Det är märkligt medtanke på de många bakslag som förekommit iSydafrikafrågan och i de många diskussioner somförts mellan de olika politiska krafterna i Sydafrika.Man har där tagit ett steg framåt och två steg bakåt,förhandlingsprocesser har avstannat osv. Förhoppningsvis kommer attavvisa regeringens skrivelse om att avskaffahandelsförbudet och avvakta att de krav somriksdagen ställde upp när frågan behandlades förravåren blir tillgodosedda.Jag måste återigen gå tillbaka till dispensfrågan,som är av central betydelse. Man kan formelltbibehålla ett handelsförbud men bakvägen lämnadispenser för i princip alla företag som sökerdispens för att få handla med . Om mandessutom gör det med åberopande av de skäl somstatsrådet har angivit vid andra tillfällen, dvs.svenska sysselsättningsskäl, återstår inte specielltmycket av det handelsförbud som finns påpapperet.Jag måste få ställa en fråga. I den formulering somstatsrådet använder i sitt svar till Hans GöranFranck framhålls:''fram till handelsförbudetsavskaffande avser regeringen att tillämpa engenerös politik vad gäller dispenserna. ''Jag skulle vilja få en precisering från UlfDinkelspiel. Innebär det att man i princip kommeratt bifalla alla dispensansökningar så snartföretaget hänvisar till det svenskasysselsättningsläget? Eller vad menas med ''engenerös politik när det gäller dispenserna''?Anf. 38 (nyd):Herr talman! När restriktionerna för Sverigeshandel med infördes i mitten på 70-taletskedde det utanför ramarna för samarbetet medFN. Få länder hade lika långtgående restriktionersom de som då införde.Jag var ansvarig för etttillverkningsbolag i med 2 500 anställda.Efter de här restriktionerna tvangs vi att lägga nedbolaget, och det medförde att ca 1 500 familjerdrevs ut i arbetslöshet. Jag blev pinsamt medvetenom vad det betyder att vara arbetslös i ett land somSydafrika. Det hjälpte sedan inte att man skickadefackföreningsdelegationer från det bolag där jagarbetade till . Regeringen ochfackföreningsrörelsen ville inte träffa dem.Det här har gjort att jag särskilt vill uppmärksammadet stora problem som arbetslösheten just nu är iSydafrika. Den drabbar ca 7 miljoner människor,vilket motsvarar 20--av befolkningen. Fåländer i världen har en större arbetslöshet änSydafrika.En förutsättning för att få en lugn övergång till endemokratisk regim är att man löser problemen påarbetsmarknaden. Jag vill framhålla för regeringenatt det bästa sättet att bidra till detta är att svenskaföretag får hjälp att reinvestera i . Manhar föreslagit ett avskaffande av handelsförbudet.Det är mycket viktigt, och det stöds av mig och avNy demokrati. Vi vill se det infört möjligt.Men det är inte tillräckligt, utan jag tycker attregeringen skall föreslå åtgärder som gör att det blirlättare att göra investeringar i igen. Detgäller t.ex. att släppa exportkreditgarantierna fria.Man bör också göra Exportkreditnämndenmedveten om att den inte kan ställa samma krav påsäkerheter som annars. Man får också ta vissachanser som man inte verkar vara beredd att ta idagens läge.Jag skulle också vilja att man gerinvesteringskrediter till , vilket gör attekonomin kan komma i gång igen. Det är specielltviktigt att man får en ny regering, somförhoppningsvis kommer att träda i kraft underhösten under ledning.Jag menar att man i detta sammanhang också börse över den svenska handelspolitiken gentemotSydafrika. Jag föreslår att regeringen upprättar enhandelssekreterarorganisation där. Jag menar till bör centrera helabiståndsarbetet i gränsstater. Där kanman bygga upp en expertis, som kan användas iAngola, , och Namibia.Det är där som alla relationer finns, och därifrånflyger man på några enstaka timmar till alla dessaländer. Jag vill fråga Europaministern, som nuockså är Afrikaminister, vad regeringen tänkergöra.Jag tror vidare att ANC-pengarna, 240 miljonerkronor, kan användas bättre i t.ex.Murmanskområdet, som med för några minutersedan. Där finns de stora problemen för miljön ochhotet mot . Jag tror att ANC i det läge somnu har uppkommit har möjlighet att få sina pengarfrån annat håll i västvärlden. har bättreanvändning för de här u-landspengarna i sin närhet.Min fråga till ministern är alltså vad regeringenavser att göra för att främja investeringarna iSydafrika.Anf. 39 ():Herr talman! Regeringen föreslår nu i sin skrivelseen helt ny sanktionspolitik mot Sydafrika.Riksdagen har tidigare beslutat att hävandet avsanktionerna skall vara kopplat till vissautvecklingsmål i . Ett hävande avhandelsförbudet är kopplat till en bindandeöverenskommelse om att en interimsregering skallbildas och ett hävande av investeringsförbudet tillatt interimsregeringen skall finnas i sinnevärlden.Vad regeringen gör i och med denna skrivelse äregentligen att man skriver under på den reservationsom Ny demokrati fogade vid betänkandet i dettaärende. Ny demokrati menade där att sanktionernaborde lyftas , utan några villkorkopplade till en demokratiseringsprocess.Jag menar nu som tidigare att regeringen har förbråttom och tolkar signalerna från Sydafrikaalldeles för optimistiskt, och så har man på vissahåll gjort . Den delegation som besökteSydafrika kom hemoch sade att vi nu kunde häva sanktionerna. vardemokratiprocessen i sådan att allt skullegå på räls. Som framgår av beslut blevdet inte riktigt så.Men det har funnits krafter som menatatt vi kan häva sanktionerna, eftersom processen ärklar. Jag har varnat för dennaoptimistiska inställning, och jag gör det också nu.Vi skall glädja oss åt de signaler som finns, men inteövertolka dem. Jag menar att man underskattarsvårigheterna.Det sägs i skrivelsen och även i svaret attövergångsrådet, ,skulle kunna jämställas med den interimsregeringsom vi har talat om tidigare, och det tycker jag ärokej. Men därmed är inte sagt att man måste bortsefrån allt det som är kopplat till dennainterimsregering när det gäller vårtställningstagande. Jag tycker att det skall kopplasihop med , , närdetta är etablerat. Man bör föra över det som gälldeinterimsregeringen till att i stället gälla det nyaTEC.Det framhålls också att man under resans gång,innan häver handelssanktionerna, skallha en generös politik vad gäller dispenser. Jag villfråga vilken kontakt med ANC man har i dettasammanhang. Diskuterar man utvecklingen medANC? Från det hållet har man lagt fastvissa punkter som man vill ha uppfyllda innansanktionerna hävs, nämligen att datum för val skallvara fastställt och likaså datum för etablerandet avövergångsregeringen. Lyssnar man på de härsignalerna från ANC?Ibland får jag när jag framför detta kritik avinnebörden att vi inte skall gå i ANC:s ledband utanföra vår egen politik och göra våra egnabedömningar. Men säger statsrådet i sittsvar här att framför allt har ett intresseav att stödja ANC och andra grupper somföreträder den svarta befolkningen och verka fördemokrati. Där finns ju en inriktning att man vill haen öppen dialog med och lyssna på ANC. Då måsteman väl göra det konkret och lyssna på vad ANCsäger.Har man innan man beviljar de här generösadispenserna haft en sådan dialog med ANC som deti framhålls att man önskar ha?Att man nu häver sanktionerna utan koppling tillde konkreta mål som jag har talat om tidigare är enhelt ny politik. Min fråga är: Har regeringen nu föravsikt att släppa fram alla önskningar från företagom att öppna handel med , och vilkakontakter har man med ANC för att stämma av attvi går någorlunda parallellt med de krafter somönskar ha en demokratisk utveckling i ?Kopplingen till ANC är viktig. Frågan är om manönskar ha kontakt med de krafter i somverkar för demokrati, eller är man mer intresseradav att ha kontakt med de krafter som hela tidenbromsar och motarbetar? Mitt svar är helt klart:Man skall ha en öppen dialog med de krafter somarbetar för demokrati, och då är ANC en naturligsamtalspartner.Anf. 40 ():Herr talman! Den svenska Sydafrikapolitiken harunder en mycket varit en viktig del avsvensk politik. Vi har haft en hög profil. Vi har varitföregångare när det gäller att få till stånd sanktionermot , sanktioner som -- det är allmäntomvittnat, också av den nuvarande sydafrikanskaregeringen -- har spelat en avgörande roll för att få igång den demokratiprocess som förekommer.Sverige har också varit föregångare när det gälleraktivt humanitärt stöd till demokratirörelsen isödra . Också det har naturligtvis varitmycket betydelsefullt för den situation som vi nuhar.Man kan alltså på goda grunder säga att denöppning vi nu ser, dvs. att få till stånd endemokratisk utveckling i , är resultatet aven politik där har spelat en osedvanligtviktig roll. Det här är alltså ett exempel påutrikespolitisk framgång för svenska strävanden,som har varit unikt . Det ärnaturligtvis viktigt att vi fullföljer den politiken påett konsekvent sätt och att vi inte byter fot innan vihar nått de resultat politiken syftar till. Därför ärdet viktigt att våra strävanden att stödjademokratirörelsen i fortsätter så längestödet behövs. Det kommer att behövas också efterdet att formell demokrati har införts. Det är ocksåviktigt att vi fullföljer sanktionspolitiken till dess attsyftena har uppnåtts.Mot den här bakgrunden tycker jag att denskrivelse som vi har fått till är litetolyckligt utformad. Där motiveras förslaget atthäva sanktioner framför allt med det svenskanäringslivets intressen. Det bör naturligtvis varauppenbart -- det framskymtar i skrivelsen, men intemed det eftertryck jag skulle vilja se -- att det sombetingar ett svenskt hävande av sanktionerna är attsyftena har uppnåtts. Vi är inte riktigt där . Menvi är förhoppningsvis väldigt nära. Det har ocksåframkommit tidigare i debatten.ANC, som ändå är den mest representativaföreträdaren för folkmajoriteten i , hargått ifrån tidigare ståndpunkter, nämligen attsanktioner bara kan hävas efter demokratiska val.ANC har lagt fram en tidtabell som innebär attsanktionerna skulle kunna hävas i och med att detexekutiva övergångsrådet har inrättats och entidpunkt för val har fastställts och en formellprocess har genomförts för demokratiseringen.Det är naturligtvis viktigt att lyftande avsanktionerna knyts an till denna process. Då går detverkligen att se att vi har följt med hela vägen.Skrivelsen från regeringen möjliggör en sådanhantering. Jag hade gärna sett att det i skrivelsenhade framgått tydligt att detta är avsikten. gördet inte det. Men jag tror att vi kan hantera detta iriksdagens behandling. Jag tror att vi kangenomföra ett lyftande av sanktionerna så att defaktiskt ansluter till de steg som har stöd i dendemokratiska rörelsen i . Vi kan dåverkligen säga att vi stått fast vid denna politik tilldess syftena har uppnåtts.Det här är viktigt även av andra skäl. ANC tar storapolitiska risker i . Det beror dels på attANC har ställt upp på maktdelning tillsammansmed , dels på att ANC har ställtupp på ett tidigare lyftande av sanktionerna. Det ärviktigt att vi agerar på ett sätt som stärker ANC:sauktoritet i gentemot mera radikala ochmindre kompromissvilliga grupper i landet. Därförvore det olyckligt om vårt agerande i stället skullevara ägnat att undergräva ANC:s auktoritet,beroende på att vi förhastar oss när det gäller attlyfta sanktionerna.Herr talman! Jag är övertygad om att vi kommer attkunna genomföra lyftandet av sanktionerna på ettsätt som överensstämmer med våra strävanden attföra en konsekvent politik så till vida attsanktionerna lyfts syftena haruppnåtts. De har uppnåtts när övergångsrådet harinrättats och ett datum för demokratiska val harframställts och man alltså är oåterkalleligen på vägmot en demokratisering av Sydafrika.Anf. 41 ():Herr talman! Det är betydelsefullt att den härdebatten har kommit till stånd , eftersomregeringens skrivelse som kom i början av veckanhar vållat mycket bekymmer.Jag ser det stöd som har givit till dedemokratiska krafterna i under mångaår, stöd till en internationell politik motapartheid, som oerhört viktigt för att utvecklademokratin i . Vi har fått otaliga bevisfrån våra vänner i på hur vårt stöd harhaft avgörande betydelse för att kunna utsättaregeringen för påtryckningar.Det är naturligtvis därför med viss bestörtning somman nu tar del av denna skrivelse, där den svenskaregeringen förefaller vilja springa i förväg utan attförsöka ta råd av och gå parallellt med dedemokratiska krafterna i Sydafrika.Precis som haranfört, ser jag detta som en helt ny politik. Detfinns flera andra uttryck från ochregeringens sida som klart visar att man inte skallgå i förväg. Jag tänker på t.ex. utrikesutskottetsbetänkande från och Utrikesnämndensbeslut , som klart och tydligt anger inte skall förhasta sig. Det är därförnaturligtvis glädjande att se att det finnsrepresentanter från både och Centernsom inser detta. Hur kommer det sig då attregeringen enhälligt står bakom skrivelsen? PärGranstedt framförde en from förhoppning om attriksdagen skall kunna hantera frågan desto bättre.Vi har inte sett något ännu, men det är naturligtvishela uppgift att se till att frågan hanterasbättre.Jag skall inte upprepa vad andra på ett bra sättredan har framfört -- , KentCarlsson m.fl. Att inte lyfta sanktionerna utgör ettsätt att pressa på i förhandlingarna mot densydafrikanska minoritetsregeringen. Det är därförvi är många som är upprörda över attregeringen inte kan vänta. Sanktionerna är ett sättatt driva på den sydafrikanska regeringen.