prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — Jag sade att man påUtbildningsdepartementet, vilket väl i alla fall är enauktoritet för , i går sade att vi måste blistarkare när det gäller naturvetenskaplig ochteknisk utbildning. Vi måste se till att näringslivetkan rekrytera kompetent personal.De förslag vi har lagt fram, genom vilkakommunerna kan genomföra denna utbildning medmedel som man söker via , är utmärkta.Det hade varit bra om den borgerliga majoritetenhade varit beredd att acceptera dem.Vi vet dessutom att det i många kommuner finnsköer till den kommunala vuxenutbildningen. Vi hari tidningsartiklar kunnat ta del av hur det ser ut. DNredovisade t.ex. att 4 000 personer står i köi . har redovisat attdet på finns människor som står i kö föratt få förkovra sig. Jag tycker att det är synd om intevi ger dem den möjligheten.Anf. 80 () replik:Herr talman! säger att vi har tagitpengar från kommunerna. Såvitt jag kan förstå harSocialdemokraterna i det fallet samma budget ochsamma alternativ som vi har haft och har.Sedan vill jag kommentera frågan om vad vi gör förungdomar. Jag försökte redovisa i förra repliken attvi satsar mer än vad någon annan regering har gjortpå att bygga ut den högre utbildningen, påarbetsmarknadsutbildningen m.m.Jag tycker att det finns anledning att se över vadsom skall vara reguljär utbildning och vad som skallvara arbetsmarknadsutbildning. Det tenderar attbli väldigt mycket arbetsmarknadsutbildning därman köper olika tjänster i stället för att drivaverksamheten i det reguljära utbildningsväsendet.Det blir ganska dyrt.Utbildningsutskottet kommer att justera ett förslagnästa vecka som just tar upp dessa frågor. Vi berdär att man på skallredovisa dessa frågor för . Det har ocksåkommit en utredning där frågor omdistansundervisning och samordning ochsamverkan mellan de olika statligautbildningsanordnarna tas upp. Jag tror att detfinns mycket pengar att hämta hem här. Det är pågång.Anf. 81 (nyd):Herr talman! ställde ett par frågor tillmig, och dem vill jag naturligtvis hjärtans gärnasvara på.Låt mig först konstatera att berättar förmig att Ny demokrati inte har monopol pådiksussionen kring hemspråksundervisningen, ochatt den har funnits . Det är jag hemskt gladför. Om det är någonting vi tycker illa om så är detmonopol. Det borde vara väl känt.Jag tvingas däremot att konstatera att det är någotnedslående att det skall ha tagit attkomma fram till det vi insåg och drev vår valrörelsepå. T.o.m. i har man insett detta ochtycker nu i stort sett som vi. verkar det som omModeraterna är sista vagnen i tåget.Eftersom vi tycker att det är okej att det finns ettvisst statsbidrag till de invandrarorganisationer somvill arrangera hemspråksundervisning frågade var man skall ta pengarna. Jag ber ta upp plånboken och bläddra i den och t.ex. sepå det anslag som finns tillbildningsorganisationerna. Där går det ut åtskilligamiljarder. Det är sannolikt dessa pengar som kananvändas till att stödja hemspråksundervisning.Om de pengarna inte skulle räcka finns det inomorganisationsbidraget ett antal miljarder. Om intedet heller skulle räcka rekommenderar jag vårbudgetmotion. Vi sparar mångfalt mer än vadregeringen gör.Den andra frågan gäller varför vi vill stoppapengarna till undervisning i svenska för invandrareunder . Jo, det vill vi göra för att skapa detomvandlingstryck som behövs. För oss räcker detinte att fila på skrivningar så att de blir vackra. Vivill ha handling.För att illustrera hur effektivt det är att hålla innepengar skall jag berätta följande. Jag hade problemmed Tekniska verken i , vars killar varslappa och inte stängde sopdörren. 15 brev och 20samtal resulterade inte i någonting. När jag skrevoch talade om att jag nu slutar att betala räkningenringde högsta chefen på verken. Efter detvar det aldrig något problem. Det är omvandlingstryck.Vi tycker att det är viktigt att det händer snabbt.Det handlar om pengar, och det är inte våra pengar.Det är andras pengar. Vi är rädda om andraspengar.Anf. 82 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag vet intevar har fått ifrån. De beslutsom jag talar om när det gäller bådehemspråksundervisning och undervisning i svenskaför invandrare fattade vi i 1990. En del avdessa beslut är också utvärderade.När det gäller skattemedel finns det anledning attse över hur vi använder pengar till bådehemspråksundervisning och undervisning i svenskaför invandrare. Självfallet skall granskadetta, men skall också granska allt annatsom vi satsar på och eventuellt föreslå andraåtgärder.Jag tror att man lurar sig själv rejält om man, somStefan , säger att hemspråksundervisningoch undervisning i svenska för invandrare skallavskaffas. Det tror jag är fel väg att gå.Anf. 83 (nyd):Herr talman! Jag vet inte hur jag skall göra. Jagsade det i mitt huvudanförande, och jag har sagt deti replikskiftet med . Jag fårrepetera det igen så att även uppfattardet.Vi vill inte avskaffa hemspråksundervisningen. Vivill inte avskaffa undervisningen i svenska förinvandrare. Vi bryr oss tvärtom om människornasom kommer hit från andra kulturer. Det är viktigtatt de får lära sig svenska. Det är omsorgen om demsom gör att vi blir upprörda över den slapphet somfinns, att man tolererar dålig undervisning i svenskaoch en hemspråksundervisning som saboterar fördem. Detta gör oss upprörda.Än en gång säger jag: Hemspråksundervisningenfår hjärtans gärna finnas. Den fyller säkert enfunktion, men det är invandrarna själva som skallstyra och ställa. Vi skall inte tala om för dem vad debehöver och när de skall göra saker. De klarar dettaalldeles förträffligt själva. Däremot vill vi ökakraven på såväl invandrarna som kommunerna ochlärarna när det gäller undervisningen i svenska,eftersom det är väldokumenterat att kvalitetenminst sagt är undermålig och motivation ofta ärmycket låg. Det räcker inte med vackra skrivningari betänkanden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /93:AU17, AU12, AU8 ochAU10, bostadsutskottets betänkande1992/93:BoU10 samt utbildningsutskottetsbetänkande /93:UbU8.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU17Mom. 4 (lagstiftning om rätt till heltidsarbete)Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 11för meningsyttringen av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom 5. (arbetslöshetsersättning vid studier m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 312 röster mot 12för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion av A458 avElisabeth m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU12Mom. 1 (arbetslivspolitikens allmänna inriktning)Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot140 för reservation 1 av m.fl.Mom 2. (obligatorisk företagshälsovård)Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot141 för reservation 2 av m.fl.Mom 15. (bidrag till arbetsbiträde och lönebidrag)Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom 19 (anslag till särskilda åtgärder förarbetshandikappade)Utskottets hemställan bifölls med 309 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU8Mom 4 (indragning av tjänster somarbetsmarknadsråd m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 92för reservation 1 av m.fl.Jerry () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (överförande av arbetsrättsliga tvistemåltill allmän domstol)Utskottets hemställan bifölls med 224 röster mot 95för reservation 3 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU10Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU10Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU8Mom 1 (utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolan)Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot140 för reservation 1 av m.fl.om. 2 (utbildningsplatser inom kommunalvuxenutbildning)Först biträddes reservation 2 av . med 127 röster mot 12 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall till motion Ub502 av . i motsvarande del. 184 ledamöter avstod frånatt rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 184röster mot 141 för reservation 2 av m. fl.Mom. 3 (utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolan /95)Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot139 för reservation 3 av m. fl.Mom. 7 (hemspråksundervisning)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 22för reservation 4 av . 8 (undervisning i svenska för invandrare)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 23för reservation 5 av . 9 (återinförande av sektorsbidraget)Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 12för motion Ub502 av m. fl. 13 (särskilt anslag till inredning ochutrustning av skollokaler)Utskottets hemställan bifölls med 308 röster mot 14för motion Ub502 av m. fl. imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU13, trafikutskottets betänkandenTU20 och TU38, skatteutskottets betänkandeSkU23, utrikesutskottets betänkande UU23,näringsutskottets betänkande NU22 samtbostadsutskottets betänkanden BoU7, BoU12,BoU13 och BoU14 fick avgöras i ett sammanhangsedan debatten i dessa ärenden avslutats.10 § betänkande1992/93:SfU13 Studiestöd (prop. 1992/93:100delvis).Anf. 84 ():Herr talman! I detta betänkande finns trestödformer som är kopplade till nivån på a-kasseersättningen. Vi har funderat över om ocksådetta ärende borde gå tillbaka till utskottet, som enföljd av tidigare beslut . Men vi har kommitöverens om att man ju kan justera sådana anslag iefterhand om det visar sig ske någon förändring.Det allra säkraste man kan göra är, enligt minuppfattning, att rösta på de socialdemokratiskareservationerna. Då har man nämligen täckt inmöjligheten att fortfarande ha en bra a-kasseersättning också när man studerar.I tider när utbildning borde stimuleras med brastudiestöd signalerar tyvärr regeringen i ställetnedskärningar. Dess värre stöderutskottsmajoriteten detta, trots att man vet att alltär bättre än arbetslöshet -- både för den enskildeoch för samhället. Dessutom är det billigare. Engymnasieplats, inkl. studiestöd, kostar 39 000kronor . En ungdomspraktikplats kostar detdubbla. En högskoleplats med studiemedel går på53 000. Att vara arbetslös kostar i genomsnitt125 . Beredskapsarbete kostar nästan170 000, och en plats i komvux, med studiestöd, ca52 000.Studier gör oss bättre rustade som nation. Alla äreniga om det. Alla är också eniga om att vi iarbetslivet behöver fler personer som gått påhögskola. Vad vissa då glömmer bort är att manmåste få chans till behörighetsgivande utbildning,t.ex. genom det tredje gymnasieåret och genomutbildning i komvux. Vilka skall annars gå i vårutbyggda högskola? Ungdomarna kommer inte atträcka till framöver. Vi måste ta vara på den resurssom den vuxna befolkningen utgör. Det är här vihar en klar politisk skiljelinje.Vi socialdemokrater hävdar rätten tillvuxenutbildning utan stor skuldsättning.Regeringen anser tydligen att man får skylla sigsjälv om man inte fått tillräcklig skolgång; det fårman fixa och på egen bekostnad. Visocialdemokrater har alltså en annan syn påvuxenutbildningen. I takt med att vi förstärkerungdomarnas utbildningsmöjligheter måste viockså se till de vuxnas behov, annars ökarutbildningsklyftorna dramatiskt.I det betänkande vi behandlar ,socialförsäkringsutskottets betänkande 13, ser viatt oenigheten börjar redan beträffandestudiehjälpen, alltså på gymnasienivå. Med tankepå vad jag redovisade när det gäller olikakostnadsnivåer vore den logiska slutsatsen att manförsöker behålla ungdomarna i gymnasieskolan sålänge som möjligt, dvs. att fler får tillfälle att väljadet tredje året, samt att man lockar tillbaka demsom slutat tidigare. I stället väljer regeringen attskära ned på studiehjälpen. Vi tycker att det är felsignal. Egentligen borde en förstärkning ske,åtminstone i åldrarna 18--. Men det har inte viheller ansett oss ha möjlighet att föreslå. Vimotsätter oss dock de nedskärningar somregeringen föreslår. Anslaget måste öka, ochdessutom vill vi ha fler platser. Det avspeglas i vårareservationer. Jag återkommer till det.Det extra tillägget inom studiehjälpen borde redanha samordnats med bostadsbidragen. Det hardiskuterats under en följd av år. Det är denenda kvarvarande inkomstprövade förmånen inomstudiehjälpen. Regeringen säger att det renttekniskt inte är möjligt att samordna. Enligt minuppfattning har man inte gjort några allvarligaförsök.Riksdagen säger dock, på vårt initiativ, att man börgöra ytterligare försök med samordning i sambandmed pågående överväganden omensamförälderstödet. Det extra tillägget utbetalasnämligen i huvudsak till ensamföräldrar. Om mankan få en sådan samordning bör studiehjälpen iframtiden kunna betalas ut direkt till eleven. Detkan vara rekryteringsfrämjande, tror vi.När det gäller studiemedlen på högskolenivå har vivarit överens med regeringen om att dra ned detmed . I utskottet fattade vi ettbeslut , som också konfirmerades avriksdagen, där vi angav riktlinjer för hur man kundegöra en sådan neddragning. Vi föreslog också skulle tidigarelägga vissa nedskärningar. Dethar vi alltså varit överens om. När regeringen ladesitt förslag följde man inte derekommendationer som vi hade givit. Man valde enannan lösning som innebar ett mycket lågttotalbelopp. Utskottet har gemensamt gjortbedömningen att man bör följa det förslag som vilade , nämligen att den nedskärning sombehöver göras görs på studiebidraget men atttotalbeloppet bibehålls så att man klarar sinalevnadsomkostnader, bl.a. de ökande hyrorna.Regeringen får alltså bakläxa av utskottet i denfrågan.När det gäller studiemedel i övrigt föreslår vi etthögre anslag eftersom vi vill ha flerutbildningsplatser.I reservation 5 har vi redovisat vår syn på ettframtida studiefinansieringssystem. Det gör vi medanledning av pågående beredningsarbete iregeringskansliet. Vi tycker att det är viktigt att talaom hur vi ser . Enligt vår uppfattningmåste utgångspunkten vara att de mål som i daggäller skall fortsätta att gälla, nämligen attstudiestödet skall hjälpa till att uppfylla deutbildningspolitiska målen, att det skall vara så vältilltaget att man har reell möjlighet till studier ochatt det skall motverka geografiska och socialaekonomiska hinder för studier. Det är de mål vi harvarit eniga om. De bör gälla även fortsättningsvis.Skuldsättningen är ett problem. Den bör mankunna minska på olika sätt. Det finns möjlighet atthöja studiebidraget, man kan skärpameritprövningen, man kan förändra rätten till antalterminer, man kan förstärka studierådgivningen,man kan förändra utbildningsorganisationen ellergöra ytterligare insatser för ekonomisk rådgivning.Det finns en hel del man kan göra när det gäller atthålla skuldsättningen nere. Vi tycker att man börtitta på våra förslag.En förutsättning för att man skall gå med på enskärpning av t.ex. meritprövning eller enneddragning av det antal terminer som man har rätttill, är att vi återinför en demokratiskbeslutsprocess så att man har möjlighet attöverklaga beslut i studiestödsärenden. Jag tyckeratt man också skall försöka samordna mer; framförallt pröva en samordning med vuxenstudiestöden.När det gäller återbetalningssystemet tycker jag skall vara ganska försiktig när man vill göraförändringar, eftersom vi redan har tvååterbetalningssystem som skall finnas under långtid. Det är ganska svårt att hantera tre systemsamtidigt.När det gäller vuxenstudiestöden föreslår vi ettökat anslag med . Vi tyckeratt fler skall få möjlighet till sådana studier. Genomflexiblare regler för särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa, SVUXA, t.ex. sänkt åldersgräns ochfriare utbildningsval, vill vi stimulera arbetslösa attsöka sig till det reguljära utbildningsväsendet.Även högskoleutbildning skall vara möjlig; det ärden inte . Redan vid varsel bör man kunna fåSVUXA; det får man inte i dag.Vi föreslår också att vi skall få tillbaka möjlighetentill uppsökande verksamhet och att mer pengarskall gå till korttidsstudiestödet. De nedskärningarsom gjordes , och som fortsätter , ledertill att verksamheten alltmer ifrågasätts. Kostnadenför administrationen står snart inte i proportion tillanslagen -- inte ens hos CSN som har fått pris föratt man är duktig på administration. Problemet äratt regeringen införde en mängddetaljregler, t.ex. beträffande ämnesval, för attförhindra att man skulle läsa om samhällskunskapetc. som kunde vara viktigt för fackligamedlemmar.CSN har tagit upp detta problem i sinanslagsframställning och menar att man nu måstebörja ifrågasätta verksamheten eftersom det är såpass litet pengar som skall fördelas, först överlandet och sedan genom urval till olika individer.Frågan om nedskärningar av vuxenstudiestödet ären politisk prioritering, trots att vi kan visa attstudier är samhällsekonomiskt lönsamt.I reservation nr 10 anger vi hur vi tycker att detframtida stödet för vuxenstudier skall se ut. Det harvi utarbetat efter samtal med ett antalorganisationer, exempelvis LO, TCO, ,, , SAMVUX organisationer somaldrig fick chans att yttra sig överFinvuxutredningens förslag eftersom det inteskickades på remiss utan tydligen lades i någonbyrålåda på departementet.Vi har haft ett seminarium med de härorganisationerna och har format vårt förslag medutgångspunkt i vad som då framkom. Följanderiktlinjer bör enligt vår uppfattning gälla:Grundläggande utbildning för vuxna måste mankunna få utan skuldsättning. Kommunerna har ju skyldighet att anordna sådan utbildning.Därför bör man ha rätt till studiestöd utan attbehöva bli bedömd eller vald i förhållande tillnågon annan -- det handlar då om det urvalssystemsom vi nu har. Nivån skulle t.ex. kunna motsvaraersättning från a-kassa eller utbildningsbidrag.Stödet borde i sin helhet utgöras av bidrag. För densom läser kan ett sådant stödtimbaseras.Ett annat alternativ är att koppla bidraget tillstudiemedelsnivån. Det skulle också vara möjligtatt timbasera här. Kanske skulle man då få en bättresamordning.När det gäller gymnasial utbildning har man i dagmöjlighet att få bidrag. Det måste handla omminst den nivån. Också här kan samordning skemed studiemedlen genom att en större bidragsdelläggs in för den här gruppen människor sombehöver gymnasial utbildning. bordenaturligtvis också gymnasial utbildning för vuxnavara möjlig utan skuldsättning. Men dit är detganska lång väg kvar.I dag blir det avslag för 80--av dem som sökerstöd, särskilt då vuxenstudiestöd. De flesta fårsåledes klara sig med studiemedlen och med denskuldsättning som det innebär redan pågymnasienivå.När det gäller framtida vuxenstudiestöd är detväldigt viktigt med aktiv uppsökande verksamhet.Kärnan i hela studiestödet är just att vi kanuppmuntra människor till studier. Alla som vill läsabehövs. Det är faktiskt 800 000 personer i vårt landsom inte ens har nioårig grundskola bakom sig. Detgäller då personer i verksam ålder, alltså intepensionärer.Sedan några ord om förtroendemannainflytande istudiestödsfrågor. Det är 13--14 miljarder kronorsom samhället ställer till förfogande för olikaformer av studiestöd. Det förekommer inte någotdemokratiskt inflytande över besluten. Beslut ienskilda ärenden fattas alltså av tjänstemän. Mankan få omprövning, och denna görs också avtjänstemän.Tidigare hade vi både studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder, men dessa nämnderavskaffades av den borgerligariksdagsmajoriteten. Man avskaffade ocksåmöjligheten att över huvud taget överklaga beslut istudiestödsärenden. Det handlar om väldigt svårasaker: urvalsfrågor, meritprövningsfrågor,dispenser från åldersregler osv. Det är svåraavvägningsfrågor och svåraskälighetsbedömningar. Därför behövs ettförtroendemannainflytande. Sedan kan vidiskutera hur det här inflytandet skall se ut, menhelt klart är att det måste finnas -- det är ett villkorför att vi över huvud taget skall diskutera eventuellainskränkningar när det gäller meritprövningar ochantalet terminer, som jag tidigare nämnt.Allra sist, herr talman, yrkar jag bifall till ett antalreservationer. Eftersom vi skall sträva efter attminska på röstandet här i kammaren yrkar jag bifallendast till reservationerna 1, 3, 4, 5, 7, 8, 9 och 10.Anf. 85 ():Herr talman! I dagens betänkande behandlasfrågor om bl.a. studiebidrag, korttidsstudiestöd,internatbidrag och studiemedel. På grund avtidsbrist har vi i inte hunnit med attupprepa våra motionskrav vad gäller de beslut omförändringar och neddragningar som fattades våren1992 beträffande korttidsstudiestödet,internatbidraget samt avskaffandet avstudiemedelsnämnden ochvuxenutbildningsnämnden. Det är tur för oss attSocialdemokraterna har tagit upp dessa frågor. Vikommer att rösta för deras reservationer 1, 6 och 7.Inte heller har vi i motioner framfört synpunkter påhur ett framtida vuxenstudiestöd och ett nyttstudiefinansieringssystem bör vara utformade.Under årens lopp och som en följd av atttrygghetssystemen successivt har byggts upp harreglerna inom studiestödsområdet, liksom inomexempelvis pensionssystemet och andratrygghetssystem, blivit onödigt komplicerade.Framför allt har det blivit många olika regler. Detär därför dags att utforma ett mera sammanhålletoch renodlat studiestöd både för vuxna och förungdomar.I utformningen av ett framtida studiestöd måstehelhetsperspektivet vägas in. Det gäller att inteensidigt se till besparingar i ett system, omkostnaden sedan vältras över till ett annat. Vikommer att rösta för Socialdemokraternasreservationer 5 och 10 som gäller dessa frågor.Reservation 3 handlar om den tid för vilkenstudiebidrag utgår, och den reservationen kännerjag stor sympati för. Utskottsmajoritetens beslutom att minska antalet månader för utbetalning avstudiebidrag för gymnasieelever är just ett beslutsom medför att vinsten omvandlas till en kostnadför kommunerna i form av socialbidrag. Meneftersom vi själva inte har något budgetförslag härkan vi inte rösta för den aktuellareservationen.Reservation 8 gäller ändrade regler för särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Även denreservationen kommer vi att rösta för.Under mom. 13 om anslag till studiemedel m.m.sammanfaller våra och Socialdemokraternasmotioner, vilket gör att vi inte har med detmomentet i vår meningsyttring. I stället väljer vi attrösta för reservationen.I vår motion om studiemedel yrkar vi avslag påpropositionens förslag om en sänkning av beloppetför studiemedel från till avbasbeloppet.Under utskottsberedningens gång har förslagetförändrats. blir det en sänkning till --en förändring som sammanfaller medStudentkårens förslag. Jag finner därför ingenanledning för oss att hålla fast vid vårt ursprungligaförslag.Däremot motsätter vi oss av princip de olikasmygförsämringar som införs i form av nya ellerhöjda avgifter.Studerande med studiemedel har i rask takt fåttsina ekonomiska förutsättningar försämrade delsgenom den nedskärning om -- det s.k. särskildabasbelopp som införts och som även gäller förstudiemedlen --, dels genom dagens förslag, somockså innebär en minskning med ungefär 4,5 %.Därutöver kommer förslagen om att man skall ta uten obligatorisk administrativ avgift. Men det är enkostnad som de kunnat undvika som varit alertaoch betalat in sin aviserade återbetalningssummainnan avin kom.Till detta kommer den nu föreslagna avgiften om300 kronor för uppläggning av studielån. Nästaärende, som kommer upp här i kammaren litetlängre fram , handlar om en avgift även påCSN-kortet.Vi motsätter oss denna stegvisa försämring, somsammantaget innebär att studenter medstudiemedel får vidkännas en större neddragningän vad andra grupper i samhället fått göra.Jag vill fråga utskottsmajoritetens företrädare omni verkligen anser att studenterna har för höglevnadsstandard och att denna motiverar enförsämring av deras ekonomiska situation -- enförsämring som bara fortsätter.Herr talman! Den åldersgräns som infördes förerhållande av korttidsstudiestöd och internatbidragäven för handikappade anser vi i Vänsterpartietskall omprövas.