prot · GG0958 · 1993-02-09 00:00:00 — Jag uppfattar det dock somatt den frågan inte kan diskuteras vidare förränfrågan om den slutliga lösningen avskogsvårdsorganisationen blir aktuell om några år.Anf. 144 ():Herr talman! Jag får tacka för detta svar så länge.Jag förstår att statsrådet inte kan ge några definitivabesked om miljöfrågorna och skogsvårdsfrågorna.Jag tackar återigen för det positiva beskedet, ochjag skall hälsa hem till Västernorrland.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1992/93:307 omriksfärdtjänstenAnf. 145 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att denya direktiven för färdtjänsten skall tillämpas på ettså smidigt, mänskligt och ekonomiskt sätt sommöjligt.Enligt riksdagsbeslut skallriksfärdtjänsten bedrivas i oförändrade formerunder hela år 1993.Mot bakgrund av att kostnaderna förriksfärdtjänsten successivt har ökat har det ocksådiskuterats olika åtgärder för att begränsa dessa.Som framgår av årets budgetproposition kommernärmare förslag om framtida regler och villkor förriksfärdtjänsten att föreläggas undervåren 1993.Anf. 146 ():Herr talman! Jag ber först att få tacka statsrådet försvaret. Jag anser att det är märkligt att ansvarigatjänstemän har gått händelserna i förväg, enligt derapporter som jag har fått. Det har sagts att det ärde allmänna färdmedlen som skall användas utanhänsyn till kostnaderna. Vi är alla medvetna om ivilken takt kostnaderna för riksfärdtjänsten harökat. Då måste man se till att ansvariga personerockså är medvetna om att de billigaste ochsamtidigt de bästa sätten skall användas.Det är beklagligt att man från dem som skallrekommendera patienter och gamla hur de skallresa kan vara så illa underrättade om vad somgäller.I denna situation skulle jag vilja utöka frågan tillkommunikationsministern och fråga vilka åtgärderman kan vidta , inför det nya beslut somkommer, för att man inte skall öka kostnadernaännu mer och inte åsamka dem sombehöver utnyttja riksfärdtjänsten både bekymmeroch besvär och kanske även hälsovådligakonsekvenser.Anf. 147 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det har förekommit en del rapporteri massmedia om de missförhållanden som ElisabethFleetwood hänvisar till.Jag tror att en gemensam nämnare för dessaproblem är att nuvarande system, som innebär attdet är en instans som beslutar och en annan sombetalar, leder till denna typ av missförhållanden.Regeringen har föreslagit att ansvaret skallöverföras även till dem som fattar beslut i dessafrågor. Det tror jag blir den kanske viktigasteåtgärden för att skapa goda förhållanden.Vi kommer alltså att lägga fram ettförslag till nya villkor för riksfärdtjänsten, och dåtror jag att det finns anledning att i den behandlingsom sker både i och senare här iriksdagen ta till vara de erfarenheter som finns ochse till att det blir ett så bra och heltäckande förslagsom möjligt.Anf. 148 ():Herr talman! Jag tror att det är en klok väg, och jagvälkomnar de förslag som kommer att föreläggasriksdagen. Det är lätt att konstatera att om det härmissbrukas eller missförstås av någon part -- ellervad som ligger bakom -- drabbar det i längden justdem som mest behöver den här tjänsten frånsamhällets sida. Därför är det ännu viktigare försöker sätta stopp för missförstånd,missbruk eller vad man nu vill kalla det.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1992/93:326 om BrommaflygplatsAnf. 149 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta beträffandeBromma flygplats för att minska de kringboendesoro för sin säkerhet och sin miljö.Som nämner i sin fråga hartrafiken mätt i antal passagerare vid Brommaflygplats ökat kraftigt . Detta är ennaturlig följd av att trafikflyget åter i viss månbörjat utnyttja flygplatsen efter beslutet omavreglering av den svenska inrikesflygmarknaden.Antalet starter och landningar inte påverkats så mycket jämfört medtidigare år. Den största förändringen gäller såledestypen av flygplan. Som frågeställaren också kännertill har beslutat att skallbibehållas som flygplats.Bromma har koncessionskravbeträffande buller. All den trafik som utnyttjarBromma klarar dessa krav. Villkoren sätter ocksåen gräns för hur mycket trafik flygplatsen totalt settfår ha. Denna gräns är i det närmaste nådd.Regeringen fattade därför förraåret beslut om nya riktlinjer för hur den tillgängligakapaciteten på skall utnyttjas. Bl.a.innebär dessa att ingen ytterligare utrikestrafiktillåts på och att flygplanstyper som inte ärlämpade för förhållandena på kommer atthänvisas till Arlanda.Dessa riktlinjer avses gälla tills vidare i avvaktan påden förnyade koncessionsprövning enligtmiljöskyddslagen av som Luftfartsverketavser att ansöka 1993. Vid dennaprövning kommer givetvis de kringboendessynpunkter att vara viktiga.Vad gäller flygsäkerheten ligger det inomLuftfartsinspektionens ansvarsområde att fastställanödvändiga föreskrifter för att uppnå en så säkerflygtrafik som möjligt på Bromma.Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att vidtanågra ytterligare åtgärder med anledning av frågan.Anf. 150 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför det klarläggande svaret. Den oro som dekringboende känner för flygolyckor,luftföroreningar och buller måste tas i beaktande dåman överväger flygplatsens framtid. Man bör påsikt också överväga annan användning av dettavärdefulla markområde.Det är alltid svårt att på ett objektivt och rättvistsätt avväga olika användningssätt mot varandra.Dock går det ändå att göra kalkyler på markvärdet,och en rimlig ränta kan beräknas på detta.Såvitt jag vet belastas inte flygverksamheten medsådana avgifter att en rimlig förräntning uppstår påmarkvärdet. från min liberala utgångspunktbör flygresenärernas betalningsvilja vara engrundläggande faktor för den flygverksamhet somskall bedrivas i vårt land. Det är då viktigt attprissättningen görs korrekt, utgående från ettsamhällsekonomiskt synsätt.Jag vill därför fråga statsrådet hur regeringenberäknar förräntningen av markvärdet för Brommaflygplats i en kalkyl av de avgifter som bör tas ut avresenärer, flygbolag och andra intressenter.Också miljöaspekterna måste beaktas. Det vore dåolyckligt om flyget expanderar och drar till sigresenärer som tvekar i valet mellan tåget och flyget.Ökat trafikflyg på på orättvist gynnsammavillkor riskerar att ge ett kraftigt felaktigtresemönster sett från samhällsekonomisksynpunkt. Särskilt fel blir det i den tankevärld somjag som liberal representerar, eftersom vi liberalervill använda ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken.Anf. 151 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att man tarde kringboendes synpunkter och oro på allvar, somjag säger i mitt svar. tar uppfrågan vilka ekonomiska styrmedel som finns idetta sammanhang. Det är de avgifter som tas ut avLuftfartsverket från flygföretagen. Man har nuaviserat att de avgifterna skall höjas ganskakraftigt. Det har föranlett protester från deoperatörer som konkurrerar med SAS ochhittillsvarande Linjeflyg på inrikesnätet.Vilken ränta som man vill ha som avkastning påmarken är en fråga som måste avgöras vid deförhandlingar som förs mellan å ena sidanStockholms stad och å andra sidanstaten/. har, som sagt,genom en politisk majoritet däräven parti har ingått bestämt sigför att upplåta denna mark för ytterligare 15 årframåt. De frågor som väcker iden delen måste vara en mycket viktig ingrediens ide förhandlingarna.Vad man där åstadkommer måste sedan avspeglasig i de avgifter som tar ut avoperatörerna.Anf. 152 ():Herr talman! Det gläder mig att ministern visar såstor förståelse för den oro som de kringboendekänner och att de kringboendes synpunkter angesfå stor vikt vi framtida överväganden. Jag kan välockså uppfatta statsrådets svar så att regeringen i enökande utsträckning kommer att använda sig avsamhällsekonomiska kalkyler där ävenmiljöeffekter av olika verksamheter beaktas.Herr talman! Jag har tilltro till att regeringen villutveckla och använda kalkylmetoder som gör attsamhällets resurser av olika slag kommer till en allteffektivare användning. Då menar jag inte enbarten ekonomisk effektivitet utan en beräkning avlivskvalitet som tar hänsyn till långsiktiga effekterpå miljön och även till människors oro för olyckor,buller och luftföroreningar.Jag utgår från att den förutskickadeinfrastrukturpropositionen kommer att innehållaanalyser och resonemang som kan ligga till grundför en saklig debatt om avvägningen mellan olikatrafikslag.Anf.153 Kommunikationsminister ():Herr talman! När det gäller den senare punkten ärdet alldeles riktigt att övervägandena i investeringsinriktningspropositionen utgår just frånsamhällsekonomiska kalkyler, som inte minstinkluderar olika miljöaspekter.När det gäller koncessionsvillkoren för Brommaskall komma inmed en ansökan om en helt ny miljöprövning.Orsaken är att verksamheten har, som det heter,genomgått en väsentlig förändring genom denökade trafiken. Därför är det nu viktigt att dettakoncessionsbeslut också berör andra faktorer änbuller, nämligen utsläpp till luft och vatten frånflygplatsen. Det kommer, , att blien heltäckande miljöprövning av dennaverksamhet.Anf. 154 ():Herr talman! För att en marknadsekonomi skallfungera bra och ge frihet åt individen utan attsamtidigt inkräkta på andras berättigade kravmenar jag att denna typ av resonemang måste få bliavgörande för om skall vara kvarpå lång sikt eller inte. Ett bra sätt att minska dekringboendes oro är naturligtvis att minskaflygtrafiken. I det sammanhanget kan det varaviktigt att satsa på järnvägstrafik.Anf. 155 Kommunikationsminister ():Herr talman! I den senare delen blir det alltsåmiljöprövningen som avgör vilken volym ochvilken typ av trafik som kommer att tillåtas underde kommande 15 åren.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:351 omjärnvägsförbindelsen --via --CharlottenbergAnf. 156 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen planerar vidta för att behållatrafiken via ----Charlottenberg.SJ bedriver såväl persontrafik somgodstrafik på stomnätet mellan ochCharlottenberg.Det har enligt uppgift från SJ inte fattats någrabeslut att dra ner på godstrafiken på sträckan.Målsättningen är tvärtom att öka godsvolymerna.Persontrafik föreslås i årets budgetproposition(prop. 1992/93:100 bil. 7) upphandlas på sträckanKarlstad--. I enlighet medkommitténs (K 1991:02) Förhandlare för statensköp av persontrafik på järnväg m.m. förslagföreslår regeringen att två tågpar per dag skallupphandlas /94. Förhandlaren har isina bedömningar lagt in bl.a. resandeströmmaroch kostnaden för upphandlad trafik.SJ ser vidare över antalet nattåg på sträckan. Detfinns dock inga beslut fattade att minska trafiken.När det gäller investeringar i järnvägar avserregeringen att presentera ett förslag i enproposition om långsiktiga investeringar.SJ skall i enlighet med trafikpolitiskabeslut bedriva järnvägstrafik påföretagsekonomiska grunder. För att skapaförutsättningar för en livskraftig ochkonkurrenskraftig järnvägstrafik måste SJ gesmöjlighet att fatta kommersiella beslut utaninblandning från regeringen.Avseende den av staten upphandlade trafiken harjag ingen anledning att ifrågasätta de bedömningarsom statens förhandlare gjort vid upphandlingen.Jag är således med denna bakgrund för närvarandeinte beredd att vidta några åtgärder med anledningav fråga.Anf. 157 ():Herr talman! Först vill jag tackakommunikationsministern för svaret. Det är inteett behov av att vara tjatig som gör att jag ställer omdenna fråga i olika sammanhang, utan det är därföratt det händer saker. På norsk sida ärbanan av mycket högre standard än på svensk sida.Enligt tidningsuppgifter är det möjligt att köra i 160km på norsk sida in mot Oslo.Norrmännen planerar nu en mångmiljardsatsningpå en ny flygplats, , som skall liggamycket nära denna sträcka. Det finns beslut om att vi skall bygga samman våranordiska huvudstäder med snabbtågstrafik.Slutet på ministerns svar är ju inte särskiltupplyftande, men jag är optimist av ohejdad vana.I det svar som har lämnat framhålls atthan skall presentera ett förslag i enproposition om långsiktiga investeringar. Är detmöjligt att bansträckan --Charlottenbergkommer att finnas med i denna proposition? Detgår bara att köra där, ,och det är inte bra. Det är inte heller bra för SJ attha dessa villkor om man nu skall bedrivajärnvägstrafik på företagsekonomiska grunder.Det är dessutom billigt att göra dessa insatser,och det skulle vara bra ur arbetsmarknadspoliskoch ur miljöpolitisk synpunkt. fraktas ungefär90 % av allt gods i på väg.Jag vill alltså fråga om denna bana kan finnas medi den kommande propositionen. Till slut: När kanvi räkna med att kunna åka med snabbtåg mellanStockholm och ?Anf. 158 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att och jagär helt eniga om att det som vi skall satsa påframöver är järnvägen som ett framtidakommunikationsmedel, trots att det är ett mycketgammalt sådant. har fått en renässans.Sverige är det land i som satsar mestpå järnvägsinvesteringar per kapita. Både BjörnSamuelson och jag vet att det inte är särskilt mångamänniskor i i förhållande till den landytasom vi har att försöka täcka med brakommunikationer. Inte desto mindre är fråganintressant.Finns denna sträcka med i den kommandepropositionen? Den frågan kan jag inte svara på,men jag kan hänvisa till detunderlag som har lämnat in. Banverkethar lämnat in underlag för en högre och för en lägrenivå. Jag konstaterar att en upprustning av sträckanKil--ingår redan i dengrundsatsning som har lämnat in som ettförslag till regeringen.Anf. 159 ():Herr talman! Jag förutsätter attkommunikationsministern då lyssnar mycket nogapå och kanske accelerar litet ytterligarei förhållande till dess förslag när det gäller antaletresande och hastigheter.När tror att vi kommer att kunna åkasnabbtåg mellan och ?Anf. 160 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är för tidigt för att jag skall kunnage något svar på det. Det är ett gott stycke på vägatt vi kan åka snabbtåg till , ochjag skulle önska att fler utnyttjade den möjligheten.Det är viktigt att ett snabbtåg också utgör ett reelltalternativ till exempelvis flyget.Det är, som påpekar i sin fråga,viktigt att vi kan hålla en tillräckligt hög hastighetför att det här skall bli aktuellt. Det ligger nog dessvärre ett stycke framåt i tiden. Hur långt kan jaginte svara på.Anf. 161 ():Herr talman! Pågår ett utredningsarbete inomdepartementet som gör att det går att inom en visstid lämna en prognos över möjligheter till den härtypen av trafik?När det gäller den nya svenska tekniken på dettaområde görs ju satsningar också i andra länder. Ihöstas var jag i , och jag blev mycket glad närman i ett nyhetsprogram slog upp nyheten att nyasvenska tåg hade köpts in.Jag tror att det skulle gagna svensk industri om detblev en satsning på järnvägsförbindelser mellanSveriges och huvudstäder, och då med t.ex.en svenskproducerad vagnpark.Anf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svar på många av de frågor som ställskommer att återfinnas i deninvesteringsinriktningsproposition som regeringenlägger på bord . Det äralltså inte särskilt till som sväva i okunnighet.Anf. 163 ():Herr talman! Jag tror att jag kommer att stå ut framtill . Men jag väcker naturligtvismotioner, ifall det skulle behövas.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:355 om riksväg 41Anf. 164 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att medverka till att beslut tas om ytterligaremedel, så att utbyggnaden av kan ske ien följd utan avbrott.Den nuvarande regeringen har och1992 fattat beslut om tidigareläggningar och extramedel utöver ordinarie anslag till väginvesteringar,vilka motsvarar ett belopp om drygt 7 miljarderkronor. Huvuddelen av dessa investeringar utförsunder . harerhållit av dessa medel.Trots dessa omfattande satsningar för att ökaväginvesteringarna i finns det fortfarandestora behov av åtgärder. Regeringen kommerdärför, före februari månads utgång, att i enproposition föreslå att väg- ochjärnvägsinvesteringar fortsättningsvis skallfinansieras genom lån. Det kommer bl.a. attinnebära att ett antal mycket angelägnainvesteringar som det inte gått att finansiera inomhittills anslagna ramar nu kommer att bli möjliga attgenomföra. Propositionen kommer att innehållaförslag till inriktning och omfattning av framtidainvesteringar.Riksdagens beslut med anledning av regeringensproposition kommer sedan att ligga till grund för detioåriga investeringsplaner som ,och länsstyrelserna skall upprätta underhösten 1993.Anf. 165 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Det är litet konstigt att det skall vara så svårt att fåett besked om hur det fortsättningsvis blir . Kommunen har skrivit brev tillKommunikationsdepartementet, men man har intekunnat få något besked om hur det blir ifortsättningen. Det har gjorts påstötningar i ettantal omgångar sedan vi väl kom loss medformaliteterna kring bygget.De jobb som pågår räcker fram tillsensommaren. Sedan blir det stopp, och dåkommer ett antal monument bestående av en helserie broar att finnas ute i terrängen. Det finnsalltså inga vägar som binder samman broarna, ochså får det naturligtvis inte vara. Det är såledesnödvändigt att fortsätta med de här jobben. Menför att det skall vara möjligt krävs det snabba beslutnär det gäller konstruktionsritningarna för bl.a.ytterligare broar som skall byggas och utbyggnadenav vägarna i fråga. Det går inte att vänta längre.Om inget sker, kommer bygget att stoppas upp ihöst.När det gäller den proposition som skall läggas framvill jag framhålla att några medel för hösten inteanslås där. kan i princip inte ta anslagnamedel i anspråk förrän . Sådanaförskjutningar blir det i budgetsammanhang. Dettakommer alltså att innebära att arbeten läggs nerfr.o.m. sensommaren och att det kommer attvara så till dess att får medel inom ramenför eventuellt nya medel som regeringen fattarbeslut om. Detta kan väl ändå inte vara rimligt.Jag måste därför fråga kommunikationsministernom det inte är möjligt att vidta åtgärder sominnebär att man förhindrar att de aktuella broarnablir monument ute i terrängen.Anf. 166 Kommunikationsminister (kds:Herr talman! Jag behöver kanske inte informeraBerndt om hur det här fungerar. Det äralltså inte regeringen som fattar beslut om hurenskilda vägsträckor skall byggas, utan det ärstatens organ -- i det här sammanhangetVägverket -- som gör det. får medel iden takt som anslår sådana. Riksdagenhar också anslagit medel, och alla de pengarna harfördelats till . Nästa gång nya pengarkommer är i år.Med anledning av budgetpropositionen och medanledning av investeringsinriktningspropositionenoch, som jag säger i mitt svar, om bifallerregeringens förslag om inrättandet av en låneramfår tillgång till medel. Det är alltsåVägverket och länsstyrelserna som upprättarplaner för hur medlen skall användas i de olikaområdena.Varken jag eller regeringen i övrigt kan med det härplaneringssystemet tala om exakt hur medeltilldelas för enskilda riksvägar, länsvägar o.d. Dethar vi gjort i anslutning till olika paket, som framförallt haft sysselsättningspolitisk bakgrund.Det här projektet anvisades, som riktigt påpekade, av den förra regeringen iett sysselsättningsinriktat paket.För att återkomma till frågan om när medel kananslås, vill jag säga följande. kommeratt ge regeringen nya medel att fördela den 1 juli.Det blir alltså och somkommer att fördela medlen inom exempelvis dethär aktuella länet.Anf. 167 ():Herr talman! Jag vet mycket väl hur det hela tillgåroch inser att regeringen inom ramen för deordinarie vägmedlen rimligen inte exakt kan sägavilka pengar som skall gå till . Problemetär att de ordinarie vägmedel som vi kan vänta oss iden proposition som läggs fram inte kandisponeras förrän tidigast pågrund av tidsförskjutningen. Pengarna kan alltsåinte lyftas . Det kommer att innebäraett glapp mellan sensommaren och januari1994. Under den tiden går det inte att bygga.Nämnda broar kommer att stå som monument utei terrängen. Detta är en helt orimlig situation, medtanke på att människor går arbetslösa.Vi socialdemokrater har i vårt budgetförslagtidigarelagt . Jag vågar påstå attdet här projektet kan inrymmas inom den ramen ivår budget. Varför kan inte regeringen anslå, t.ex.via tilläggsbudgeten, medel, så att man slipper dethär stoppet ? I värsta fall finns riskenatt projektet över huvud taget inte helt fullföljs.Anf. 168 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag måste fråga påvilket sätt de pengar som Socialdemokraternaanslår i sin budget kan komma fram snabbarejämfört med de medel som regeringen föreslår ibudgetpropositionen.Anf. 169 ():Herr talman! De pengar som vi föreslår gällertidigareläggningar. Vi gör alltså en framflyttning tillden , så att pengarna kan dipsoneras förolika insatser redan då. Men de ordinariebudgetmedel som anslås och som gäller från den 1juli 1993 dipsoneras inte förrän den 1 januari 1994.Den ordningen har vi haft . Det krävs alltsåett särskilt regeringsbeslut, såvitt jag förstår, för attdet skall gå att få fram pengar som kan användasunder hösten.Anf. 170 Kommunikationsminister ():Herr talman! förstår jag bakgrunden till frågan.Men det förhåller sig så, att regeringen kommer attställa medel till förfogande från den 1juli . Jag tror inte att det skall behöva bli någotglapp när det gäller den här typen av projekt. Menjag kan inte uttala mig om detta projekt specifikt,för då skulle jag överträda mina befogenheter.Berndt får vända sig till iregionen och fråga hur man kommer att göra medpengarna. Enligt uppgifter som jag har tagit del avkommer medlen att räcka --. kommer att fåmöjligheter att disponera pengar, så att man kanfortsätta bl.a. med den här typen av projekt genomden låneram som jag hoppas att skallgodkänna under våren.Anf. 171 ():Herr talman! Först och främst: Jag harförhoppningen att regeringens proposition är såpass fyllig, dvs. att det finns så mycket pengar, attdet går att inrymma ett pågående projekt av i den här satsningen.När det gäller tidpunkten måste jag, tyvärr, görakommunikationsministern besviken. Jag harnämligen frågat om det här. Enligtuppgifter från personer som jobbar i regionendisponeras inte de medel som skall komma i enförlängning av budgeten före den 1 januari 1994.Således blir det ett glapp. Regeringen skulle dockkunna handla och exempelvis tillåta attlåna upp pengar, så att man kan komma i gång ochså att det inte blir något glapp. Det finnsmöjligheter för regeringen att agera och att kollaupp det här, just för att undvika att vi får monumentav nämnda slag ute i terrängen.Anf. 172 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att och jaghar samma uppfattning, nämligen att det vore ettmisslyckande för både regeringen och Vägverketom den här typen av projekt blev stillastående ute iterrängen, som människor gårarbetslösa -- dvs. om vi av budgettekniska skäl inteskulle klara utbetalningen av de här pengarna.Vad vi genomgående tar sikte på i vårt förslag är juatt förändra och att på ett mera kreativt sättutnyttja den låneram som vi föreslår.Jag tror alltså att det finns alla förutsättningar förVägverket, antar regeringensförslag i denna del, att klara det här.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:155 till socialförsäkringsutskottetMotionerna1992/93:A6 och A6 till arbetsmarknadsutskottet36 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:25 Handläggning av brottmål efterrättspsykiatrisk undersökning m.m.1992/93:163 Ändrad valkretsindelning i Malmöhuslän2 733 motioner avlämnade (En förteckning över motionerna tillhandahållsprenumeranterna med detta protokoll. Övrigaerhåller förteckning som bilaga till kammarensföredragningslista . )Motionmed anledning av skr.