prot · GG0957 · 1993-01-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:57Torsdagen den 28 januariKl. 12.00--12.361 § Ny riksdagsledamotAnf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Enligt protokoll från har till nyledamot för läns riksdagsvalkrets fr.o.m.den 26 januari 1993 efter utsettsKrister Örnfjäder (s).2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 januari.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:60Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 §får jag meddela att jag inte besvarar MargaretaViklunds interpellation nr 60 om konventionen ominhumana vapen inom den föreskrivna tiden fyraveckor. Jag avser att besvara interpellationen den18 februari.Stockholm den 25 januari 1993Margaretha af UgglasInterpellation 1992/93:70Till riksdagenStefan (nyd) har ställt en interpellation tillmig om åtgärder mot tobaksrökning.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpallationen den 19 februari.Stockholm den 22 januari 1993Bo KönbergInterpellation 1992/93:73Till riksdagenJag vill meddela att interpellation nr 1992/93:73 avInes Uusmann om inte kan besvarasinom den föreskrivna tiden på grund av tidigareplanerade engagemang, vilka tyvärr sammanfallermed två kommande interpellationsstunder iriksdagen. Överenskommelse har träffats med InesUusmann om att jag skall besvara dennainterpellation den 25 februari.Stockholm den 20 januari 1993Mats Odell4 § Svar på interpellation 1992/93:68 om biståndtill den estniska polisenAnf. 2 Utrikesminister f420 > AFUGGLAS (m):Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bistå denestniska polisen och tullen.Sverige bistår de baltiska länderna med ett särskiltprogram för suveränitetsstöd. Detta programomfattar insatser i form av såväl utbildning somutrustning på områden som tull- och polisväsende,räddningstjänst, kustbevakning, totalförsvar samtutrikesförvaltning.Hittills har regeringen beslutat om insatser om totalt40 i suveränitetsstöd till Baltikum.Dessa insatser är högt prioriterade av de baltiskastaterna.I den framlagda budgetpropositionen harjag föreslagit en ökning av suveränitetsstödet till 50miljoner kronor för /94.För att betona vikten av denna form av stöd till debaltiska staterna har jag förordat attsuveränitetsstödet skall redovisas under en särskildanslagspost.Som exempel på konkreta åtgärder vad gäller stödtill den estniska polisen och tullen kan jag nämna attden beslutade omnärmare för stöd till det estniskatullverket samt för stöd tilluppbyggnad av polismyndigheter i de baltiskastaterna. Ett väl fungerande estniskt tullverk kanäven underlätta den svenska tullens arbete vad gälleratt förhindra illegal hantering av t.ex. narkotika ochvapen. Vad gäller polissamarbetet med harRikspolisstyrelsen redan konstaterat, att en del avvårt lämnade bistånd till just redanhaft viktiga brottsförebyggande effekter inte bara iEstland, utan även indirekt för Sverige.Gränstjänsten i kan nu med hjälp av svenskutrustning avslöja 20--30 pass- ochvisumförfalskningar.Ytterligare bistånd till de baltiskapolismyndigheterna kommer med all sannolikhet attbli aktuellt under våren.Vad beträffar bistånd av polishundar till harvi kontaktats av Statens hundskola i med ettprojektförslag. Tyvärr är kostnaden för dettatreårsprojekt mycket hög, närmare 33 miljonerkronor. Vi har därför inte kunnat bevilja en insatsav denna omfattning. Detta har vi också framfört tillHundskolan. Det är dock inte alls uteslutet att eninsats i en annan form kan utarbetas medHundskolan och den estniska polisen.Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill börja med att tackautrikesminister för svaret påmin interpellation angående hjälp medspecialutbildade hundar till i första hand Estland.Jag är ledsen över att behöva höra att man anserprojektet vara för dyrt, men jag är ändå tacksam föratt man inte helt har uteslutit att en insats i annanform kan utarbetas med Statens hundskola och denestniska polisen.Ett problem är, inom parentes sagt, att det brådskaräven från svensk sida, eftersom de hundar som manhar börjar bli färdiga för utbildning och det tarutomordentligt att få fram nya hundar avhög kvalitet, om man raserar det som man undermånga år har byggt upp. Jag ser inget negativt i , som man gör en nödvändig insats förEstland, även värnar om arbeten och hundavel iSverige. Jag hoppas ju att samarbetet skallkunna utvidgas även till de övriga baltiska staterna.Eftersom läget i liksom i de övriga baltiskastaterna är akut inom många områden, kan jagförstå att regeringen ibland kan ha svårt att prioriteraärenden. Dock -- kommer larmsignaler frånalla håll angående den snabbt tilltagandekriminaliteten i de baltiska länderna. Från Gotlandhar man slagit larm och påpekar att läget är mycketprekärt -- det smugglas av ligor i en omfattning somden svenska tullen eller polisen säger sig intekunna klara av. Samma larmsignaler kommer nuäven från många andra svenska gränser, i en alltstridare ström.Häromdagen påpekade invandrarminister de stora svårigheterna med ankommandebåtflyktingar -- flyktingar som har blivit skinnade påpengar men även fraktade över havet på det mestförfärliga sätt. ''Dom saknar ju helt gränsskydd ellergränsbevakning'', skall hon ha sagt enligt citatfrån ett slarvigt, inte fullt korrekt uttalande.Rikspolischefen påtalade så sentsom i går det allvarsamma läget och kommer attkräva att ytterligare svenska poliser stationeras i öst.Herr talman! saknar den estniska tullen ochpolisen helt hundar till sin hjälp. Vi vet ju i Sverigevad en välutbildad hund kan betyda förbrottsbekämpning. Den inger respekt, den är ett gottskydd och till stor hjälp för polis och tullmän i svåralägen, och den har en oöverträffad förmåga att sökarätt på såväl människor som exempelvis narkotika --om det är det som är hundens specialitet. Det finnsi dag även speciella bombhundar, mögelhundar etc.Listan kan göras ganska lång.Laglösheten brer ut sig i allt snabbare takt även i debaltiska staterna, och människorna där är rädda förde delar av maffian som via den forna Sovjetstatenväller in över de försvarslösa gränserna.Jag vet att den har anslagit 1miljard , en mycket kraftig ökningjämfört med den förra regeringens anslag, i s.k.östbistånd. Av detta är, om jag har förstått saken rätt,40 miljoner inlagda i det s.k. suveränitetsstödet,vilket nu antagligen kommer att utökas till 50miljoner tack vare utrikesminister af Ugglasbudgetförslag. Detta är angeläget, och jag anser attde ca 11 miljoner som det kan kosta att utrustapolis och tull med hundar vore väl använda pengar.Det kan anses som en ringa summa, om det kundebidra till att garantera rättssäkerhet och trygghetsamt stoppa smuggling i öppen dager. Allt biståndsom ges kan anses förfelat om inte rättstrygghet -- lagoch ordning -- råder i biståndslandet. Alltför ofta harvi fått lov att konstatera att våra biståndspengarhamnat i fel fickor eller inte alls fått den effekt somvi har avsett.Herr talman! Jag tror nu inte att pengarna hamnari fel fickor när det gäller baltbiståndet. Men jag villunderstryka vikten av att kunna upprätta ett tryggträttssamhälle så snabbt som någonsin är möjligt föratt sedan kunna hjälpa till med uppbyggandet av dennya, fria staten. Det kommer att ta tid att få allafunktioner i en demokrati att fungera, men jag ärglad och tacksam för allt som den svenskaregeringen försöker göra för att hjälpa till i denprocessen.Jag vill avslutningsvis fråga utrikesministerMargaretha om man inte -- med tanke påbl.a. trygghetsfrågorna och den tilltagandesmugglingen, både av gods och av människor, voreberedd att ge förtur för hjälp med de hundar somlistats från i första hand estnisk sida.Men det gäller även att bygga upp samma typav hjälp till de övriga två baltiska staterna. Vi vet attde behöver hjälp -- det är bara omfattningen av denhjälpen som vi inte har fått direkta signalerom på samma sätt som från Estland.Anf. 4 (nyd):Herr talman! Entusiasmen för att tala om estniskpolis tycks inte vara så stor -- en ledamot somlyssnar, två debattörer.Jag har inte läst igenom själva interpellationen sånoga, men utrikesministerns svar är allmänt hålletom bistånd till estnisk polis, och hundar är endelfråga.Herr talman! Det är intressant att hörautrikesministern ange att man högt prioriterar s.k.suveränitetsstöd till och att 50 miljoner haravsatts under kommande budgetår. Utrikesministernsäger vidare att 2 miljoner avsätts till uppbyggnad avpolismyndigheterna i de baltiska staterna. 2miljoner, fördelat på tre länder, är förmodligen intemer än en droppe i havet i det sammanhanget.Det har ju hänt en hel del sedan interpellationenställdes. Jag tänker på det som togupp, nämligen människosmugglingen överÖstersjön. Många hävdar att den ryska maffian nubara testar den svenska reaktionen och ser medvilken beslutsamhet vi tacklar det problemet.Hittills är man säkert mycket belåten på andra sidangränsen. Vi gormar litet grand men försöker sedanhitta lösningar som är positiva för de insmuggladeillegala asylsökandena. Detta är självfallet ocksåpositivt för gangstermaffian i öst.Frågan uppstår: Skall vi lösa problemet när folk harkommit hit illegalt eller skall vi sätta stopp redaninnan människorna kommer i båtarna? Det är härfrågan om bistånd till estnisk polis och baltisk polisöver huvud taget kommer in.Har utrikesministern uppmärksammat det härproblemet? Svaret är förmodligen ja. Nästa frågablir då: Vad tänker regeringen göra åt det?Man måste också ställa frågan: Gör vi rätt mot deillegala invandrarna? Här sätts de i läger månadsvisoch årsvis, medan byråkratiska kvarnar mal. Desänds kanske efter åratals utredande tillbaka medännu sämre förutsättningar än när de kom hit.Nej, sätt till alla klutar för att stoppa den illegalainströmningen! Flyktingarna skall snabbt tillbaka tillursprungslandet eller transitlandet. Har transitlandetinte råd, skall vi ge det resurser. Det är bättre ochdefinitivt billigare för att lösa problemet pådet sättet.Koppla in UNHCR på det här problemet! Vi löserkanske inte problemet i närområdet heller, men vikan hjälpa elva gånger fler än om de kommer hit.Den siffran har nämnts av statssekreterare , dvs. Vi hjälper elva gånger fler om vi sertill att hjälpen kommer fram till närområdet än omflyktingar kommer hit till Sverige.Jag ställer frågan på nytt: Vad tänker regeringengöra åt det här problemet?Anf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! underströk väl,tycker jag, hur viktigt suveränitetsstödet är. Ettuttryck för detta är att vi nu föreslår att det skall bliett särskilt anslag och att vi också höjer ramen försuveränitetsstödet. Vi har en särskild arbetsgruppinom UD där det även finns med representanter förFörsvarsdepartementet och näraliggandemyndigheter som arbetar med de här frågorna.Jag skulle gärna önska att vi hade mycket merapengar att använda för detta angelägna bistånd, menresurserna är begränsade. Därför måste det ske enprioritering. Denna prioritering bör ske i närasamverkan också med t.ex. de estniskamyndigheterna eller de lettiska och litauiska.Mottagarländerna måste ju få ha ett ord med i lagetoch tala om vad de själva prioriterar av allt detangelägna som behövs.Som en jämförelse kan jag nämna för BirgitHenriksson att det lär kunna gå att förse t.ex. denestniska polisen med begagnade men utrustadepolisbilar för bara per styck ellernågonting sådant. Jag säger det för att ge en bild avhur många slags olika avvägningar som måste göras.Vad är det mottagarna bäst behöver?Det är därför vi har den särskilda arbetsgruppen.Det är därför vi kommer att be de svenskamyndigheterna att själva göra en prioriteringslista.Det är därför som vi kommer att i samtal med deestniska myndigheterna höra vad de särskiltprioriterar av allt detta som är angeläget.Till vill jag bara säga att det belopp jagnämnde på 2 miljoner är vad som redan harbeslutats. Det är ingen ram för kommande år.Anf. 6 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern förupplysningarna. Jag vet att den svenska regeringengör allt vad man kan för att hjälpa på rätt sätt.Jag har väntat på ett brev som inte har kommit, därden estniska regeringen antagligen har prioriteratanskaffande av hundar utomordentligt högt,eftersom hunden är ett så fantastiskt braarbetsredskap. Den ger trygghet men också oanademöjligheter. Den kan spana på ett annat sätt än vaden människa kan.Det är väl riktigt att de estniska myndigheterna i dethär fallet skall ha ett ord med i laget. Det är för övrigtEstlands inrikesminister, med ansvar för utrustningav polisen, som har bett om hjälp med det antalhundar som jag skissade i min interpellation.Man behöver minst 45 polishundar första året. Man behöver minst tre-fyra narkotikahundar, och man behöverbombhundar. Man behöver över huvud tagetspecialhundar, eftersom man inte har en enda hund.De som fanns har ansetts tillhöra ryska staten, ochden estniska polisen och tullen har alltså fråntagitsalla hundar.Det vore förfärligt, tycker jag, om de baltiskastaterna hade blivit fria från det socialistiska oketbara för att drabbas av en lika brottslig maffia, somman alltså inte har medel att klara sig mot,framför allt om vi vet att vi med ganska ringa medeländå skulle ha en möjlighet att sätta in mycket snabbhjälp.Det är just mot bakgrund av den tilltagandetransittrafiken med bl.a. narkotika -- man vet attsådant förekommer , även om man inte är fulltklar med utredningarna -- som jag tycker att detbrådskar. Det är mycket bråttom. De stora beslagenvisar att håller på att bli ett transitland. Somsagt: Den bästa hjälpen i alla sådana situationer ärfaktiskt vältränade hundar.Anf. 7 (nyd):Herr talman! tackade för deupplysningar hon fick av utrikesministern. Jag vetinte om jag kan göra likadant, för den upplysningjag fick var egentligen goddag--yxskaft. 2 miljonerhar anslagits, sade utrikesministern, men något svarpå vad regeringen verkligen tänker göra åtproblemet fick jag inte. Min fråga var: Vad tänkerregeringen göra åt problemet?Jag vet att svenska folket väntar på ett svar. Vi kanju inte fullständigt dränera våra redan nu bedrövligafinanser på en inströmning av kanskehundratusentals flyktingar. Vi måste göra någontingåt detta. Sitter vi med ett budgetunderskott på över160 miljarder, som planeras , tror jag attsvenska folket inte stillatigande ser fram emot att viskall öka på det med ytterligare ett antal miljarder,därför att det saknas handlingskraft att lösaproblemet med den illegala invandringen.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Om vill ha svar på defrågor han ställer, tycker jag att han skall väcka enny interpellation, som då kan besvaras av så att sägarätt instans. Denna rätta instans synes mig varainvandrarministern, som har möjlighet att ta uppfrågeställningen i dess helhet.Jag har besvarat en interpellation som har att göramed estniska polisen, Statens hundskola, m.m. Detär förklaringen till att jag inte har gett mig in i enstörre problematik.Till vill jag säga, som jag sade imitt interpellationssvar, att vi utesluter inte någonform av samarbete mellan hundskolan och estniskapolisen. Det som vi ser som ett stort problem ärkostnaden och de många andra förslag som finns omhur vi kan hjälpa polis, tullmyndigheterm.fl. att fullfölja de uppgifter som är så väsentligaför ett suveränt och demokratiskt land.Anf. 9 ():Herr talman! Jag vill då lämna en kort förklaring tillatt jag tackade. Jag tycker nämligen att det var bradet utrikesminister berättade här: att manhar tillsatt arbetsgrupper, att man arbetartillsammans med de estniska myndigheterna, attdessa skall ha ett ord med i laget, att man gemensamtkommer att prioritera viktiga saker och att manbygger ut suveränitetsstödet, som ju är till för, om jaghar fattat saken rätt, regeringen att kunna handskasmed ganska snabbt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:72 omförbättrat patentskydd för läkemedelc2 > Anf. 10 Statsrådet (-):c0 > Herr talman! har framställt eninterpellation till justitieministern om förbättratpatentskydd för läkemedel. Ansvarsfördelningeninom departementet är sådan att det är jag som skallsvara på interpellationen.För närvarande gäller samma patentskydd förläkemedel som för andra uppfinningar, dvs. 20 år.Problemet är emellertid att läkemedelspatent intekan utnyttjas under hela eftersomläkemedlet inte får säljas innan det har godkänts förförsäljning. Detta medför att den tid under vilkenpatenthavaren kan utnyttja sin ensamrätt tillläkemedlet är kortare än 20 år.Det här är bakgrunden till att förraåret antog en förordning om tilläggsskydd förläkemedel. Avsikten är alltså att i någon månkompensera patenthavaren för den tid som hanförlorar genom att läkemedlet måste gå igenom ettadministrativt tillståndsförfarande innan det fårsäljas.Hade börjat gälla den 1 januari 1993skulle regler motsvarande förordningen ha kunnatträda i kraft kort därefter i . blev det juinte så. trädde inte i kraft den 1 januari1993. I stället ser det ut som om ikraftträdandet avEES-avtalet blir försenat , och ettbeslut om svenska regler motsvarande förordningenom tilläggsskydd blir därför också försenat imotsvarande mån.Detta är inte bra. Av flera skäl borde regler omtilläggsskydd för läkemedel börja gälla samtidigtinom EG och i . I och för sig var ju en vissförsening för del oundviklig med hänsyn tilldet lagstiftningsarbete som krävs här. Men -- närikraftträdandet av ser ut att bli försenatmed -- måste man försöka komma tillrätta med saken. Det är olyckligt om svenska företagskall kunna få ett tilläggsskydd för ett läkemedel iEG men inte hemma i . Det kan ju mycket välvara så att ett svenskt företags patent i löperut innan regler motsvarande förordningen omtilläggsskydd börjar gälla här. Om inget görs, skulledessa patenthavare inte kunna få något tilläggsskyddnär sådana regler väl börjar gälla i Sverige.Jag delar alltså helt och hållet oro överatt regler motsvarande EG-förordningen inte trätt ikraft i i anslutning till att förordningenbörjade gälla i EG.Hur skall vi då komma till rätta med problemet?I pågår sedan någon tid ett arbete med ensvensk lagstiftning om tilläggsskydd på grundval avförordningens bestämmelser. Endepartementspromemoria har varit ute på remiss.En lagrådsremiss på grundval av förslaget ipromemorian förbereds. Till detta kommer att viockså måste, som sagt, göra något åt problemet medde patent som löper ut innan vi har någonlagstiftning om tilläggsskydd för läkemedel.I har vi övervägt saken och tillslut stannat för att den bästa lösningen är att skaparegler som innebär att tilläggsskydd också skallbeviljas för patent som har löpt ut innan reglermotsvarande dem i förordningen börjar gälla här.Vi har därför tagit upp frågan i EES-förhandlingarna. Där har vi föreslagit en lösningsom innebär att tilläggsskydd skall kunna meddelastrots att ett patent kan ha löpt ut den 2januari 1993 till den dag förordningen börjar gällai EFTA-länderna, dvs. trots att det inte finns någotgällande patent att förlänga när ansökan omtilläggsskydd görs. Jag måste säga att till en börjanmötte förslaget kanske en viss tvekan, men hardet uppnåtts enighet om att göra på det sättet.På detta vis skulle man till stor del få bukt med detproblem som tar upp i sininterpellation.Men om det inom en månad eller så skulle visa sigatt ikraftträdandet av drar ut ,tänker jag ge mina medarbetare i uppdrag att börjautarbeta ett förslag till en nationell lagstiftning omtilläggsskydd. Jag delar alltså helt att denna fråga måste lösas på ettskyndsamt och för svensk läkemedelsindustritillfredsställande sätt.Anf. 11 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för detmycket positiva svaret.Anledningen till att jag har ställt denna interpellationär, som har framgått, att svensk läkemedelsindustrihotas av ett sämre patentskydd jämfört med de flestaländer av betydelse. Det finns inte skäl för att vi inteskall göra vad vi kan för att svensk industri skall halikvärdiga förhållanden jämfört med andra. Svenskläkemedelsindustri bidrar inte obetydligt till våraexportinkomster och även att forskning ochkompetens behålls inom landet.Herr talman! En av de mest påtagliga orsakerna tillde senare årens terapiförbättringar inom sjukvårdenär introduktion av nya, mer effektiva, läkemedelsom forskats fram. Den forskandeläkemedelsindustrin är i hög grad beroende av ettstarkt patentskydd för en mycket långsiktigverksamhet. Om man inte effektivt kan skydda sinaforskningsresultat från efterapningar , kommer incitamentet att satsa påforskning och utveckling att minska.Forskningscentra kan då flytta ut till andra ländersom erbjuder bättre patentskydd.Med den förskjutning av tidsplanen för EES-fördragets ikraftträdande som har skett och detfaktum att EG har infört ett förbättrat skydd, vilketredan t.ex. , , och Australienhar, uppstår nu en hotbild mot svenskläkemedelsindustri och dess forskningsvillighet ihemlandet.Herr talman! Jag hade tänkt fråga statsrådet ommöjligheten att, så att säga, ge ett bättre skydd somskall gälla retroaktivt från , då EG:sSPC-förordning trädde i kraft. Redan nu i januarigår tre svenska patent ut, varav två skulle kvalificerasig för SPC-förordningen. Statsrådet har dock i sittsvar visat att man redan på ett, så vitt jag förstår,snabbt, handlingskraftigt och tillfredsställande sättangripit problemet.Det ligger ju i läkemedelsforskningens natur att varaextremt känslig för patenttidens längd. Det beror påde stora kostnaderna, den långa prövotiden medbl.a. klinisk prövning som skall värderas och denändock stora osäkerheten om produktens värde påsikt. Patenttiden har ju sjunkit från nominellt 20 årner till ungefär på grund av att detadministrativa förfarandet tar så . Skullesvenska regler medföra att forsknings- ochutvecklingsvilligheten minskar i ochproduktionen flyttar ut, minskar ocksåmöjligheterna att utveckla medicinsk terapi.Mediciner kan visserligen importeras, men det finnsstora vinster för svensk sjukvård att delta tidigt iutvecklingen, i kliniska prövningar och utvecklandetav terapin.En minskning av uppfinningstakten drabbar intebara patienterna utan hela samhället. Bättreläkemedel medför minskad vårdkonsumtion, färresjukskrivningsdagar och färreförtidspensioneringar. Det här har klart visats iundersökningar. Ett minskat utbud av nya och braläkemedel innebär också att exportpotentialenpåverkas negativt och därmed hela landets välstånd.Vi har alltså allt att vinna på att ha en slagkraftigsvensk läkemedelsindustri. Det är därför jag villpåtala vikten av att , så fort som möjligt, införasamma patentskydd som EG-förordningen ger.Herr talman! Jag vill åter tacka statsrådet för svaret,som inte bara är verbalt positivt utan också visar attarbetet på att uppnå det jag har påtalat pågår förfullt. Det gäller även den besvärliga situationen medpatent som går ut efter men före dendag kan gälla i hela EES-området. Denhandlingsberedskap för nationell lösning omikraftträdandet av försenas ytterligare --som jag efterfrågade -- finns också. Jag är nöjd medsvaret, och jag finner därför inte något skäl attförlänga debatten för dess egen skull. Kammaren ärju full av livaktiga debattörer!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att miljöminister () skulle infinna sig i kammaren för att lämna svarpå interpellation nr 69.Återupptagan förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.35.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:Bo22--Bo27 till bostadsutskottet1992/93:T26--T29 till trafikutskottet1992/93:Ju18 och Ju17 till justitieutskottet1992/93:Ub31--Ub33 till utbildningsutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:155 Höjd pensionsålderMotionernamed anledning av prop.