prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Så länge vi inte får se den kalkylsom ligger till grund för detta påstående som ni harfört ut på torg och gator under det här året kan viinte uppfatta det annat än som att det är en våldsamöverdrift.Fru talman! Jag kommer att fortsätta att plåga LarsMoquist så länge han inte presenterar kalkylen.Förr kommer han inte undan den här frågan. Ettannat alternativ är att han dementerar siffran ochsäger: Okej, vi högg till. Vi inser att vi tog i förmycket.Men då skall ni gå ut och säga det till allmänheten,eftersom många människor bibringas en felaktiguppfattning genom dessa uttalanden.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 193 ():Fru talman! informeras vi av olika medierom krigens fasor och om grymheter, terror, svältoch död som drabbar människor på många håll ivärlden.Vi frågar oss hur grym människan kan bli. De somvar med ställde samma fråga då.1948 bildades FN. Alla världens folk skulle värnafreden och människovärdet. FN:s högtidligaförklaring av de mänskliga rättigheterna skrevsmed inledningen: ''Alla människor är födda fria ochlika i värde och rättigheter''. Kommunismen höllmed sin järnhand många motsättningar under ytan.Plötsligt föll , och de gamlamotsättningarna började krypa fram på olika håll.Plötsligt är katastrofen i det ettfaktum. Nära 4 miljoner människor har fått fly frånsina hem och lever som flyktingar i ''eget'' land. Ca800 000 lever i annat land. kom enligtStatistiska centralbyrån 69 000 asylsökande, avtotalt 83 000, från det till Sverige.Av dessa uppfyller inte alla de krav som svensk lagställer.Vi svenskar splittras i olika grupper -- för och emot.En del säger att vi inte kan ta emot så mångaflyktingar. En del säger att vi tar emot fel flyktingar.Andra säger att vi utvisar fel flyktingar och att vigör det på ett sätt som kränker människovärdet.Mitt i detta går vi in i en lågkonjunktur, den värstaekonomiska kris som har upplevt . Det är klart att människor känner oro. Detblir lätt så att man söker en lättavgränsad, påtagligorsak till den oro som får hela samhället att skälva.Det är flyktingarnas fel, säger man. Precis så sademan . Det är judarnas och zigenarnas fel,sade man. Så är det när diskriminering ochfrämlingsfientlighet spirar. Allt ont förlägger viutanför vår egen grupp, vårt eget folk och vår egenhudfärg. Vi har ett omättligt begär efter att finnasyndabockar att lasta vår egen ångest på. Men dethandlar om människor av kött och blod, som väntarpå vårt besked och vår medmänsklighet.Den nuvarande regeringen har liksom den tidigareförsökt göra en insats för flyktingarna. Låt ossdiskutera hur flyktingmottagningen kan förbättras,effektiviseras och göras billigare och hur vi kanställa krav på både flyktingar och svenskar när demöts i den svenska vardagen! Men låt oss intekränka människovärdet!Låt oss också diskutera hur vi skall kunna motverkaflykt ute i världen. är en avde största givarna av humanitärt bistånd till detforna . Det förbereds fler insatser förflyktingar.Invandrarministern har äskat 830 miljoner tillutökad flyktingkvot. Jag skulle vilja att detta blevett flexibelt inslag, så att pengarna kunde användasäven till hjälp på plats, om och där det är möjligt.Upp till fem gånger fler skulle då kunna få hjälp.Även om regeringen inte verkar ha den vägenöppen finns det skäl för att diskutera hurpengarna kan användas för att det skall bli störstamöjliga effektivitet. skall människornanaturligtvis få skydd.Jag vill också ta upp kosovoalbanernas öde. Deutvisas nu i snabb takt. kunde vi höraen ögonvittnesskildring därifrån i P1. I Kosovo ochVoyvodina har serbisk polis inlett etnisk rensningav den albanska befolkningen. Enligt rapporten ärbilden förändrad. Situationen har förvärrats sedande som utvisas flydde. Detär brutala inslag av tortyr. Människor somåtervänder har ingenstans att ta vägen och inget attleva av. Amnesty har blivit utkastat. Jag vädjar till invandrarministern attlyssna på signalerna därifrån, och på FN:sflyktingkommissarie, och stoppautvisningarna till de här områdena tills en noggrannanalys av läget har gjorts. Amnesty har ju en heltannan uppfattning om förhållandena än vad och har.Judiska flyktingar från och stårnu inför utvisning. Enligt den judiska församlingeni är därmed den enda västnationsom efter utvisar judar till föredetta Sovjet.Asylärenden har lagts på hög hosUtlänningsnämnden i väntan på enundersökningsresa. har Utlänningsnämndengjort ett fem dagars besök där. Man anser inte attförhållandena utgör grund för asyl. Hänsyn hartagits till utvecklingen under de senaste åren.Antisemitism är inte officiell politik, men den ärinte förbjuden i lag. Myndigheterna skyddar intejudiska medborgare mot övergrepp.Läget i OSS är ytterst instabilt. Det är skillnadmellan officiell politik och hur det fungerar på lokalnivå. Efter kuppförsöket måste man vara observantpå utvecklingen. Det finns skäl att ta hänsyn till vadsom har skett under de senaste veckorna.Låt dessa judar få stanna eller låt fungerasom transitland!Anf. 194 eKulturminister ():Fru talman! Vi har en ganska omfattandeoffentlig debatt. Vi ser väldigt många reportage ominvandrar- och flyktingpolitiken, och det tycker jagär bra. Jag tycker att det behövs en offentlig debatt.Den kan inte minst bidra till att öppna diskussioneninför de överväganden som skall ske i denparlamentariska utredningen om invandrar- ochflyktingpolitiken.Jag tror att det är viktigt att vi har den härdiskussionen för att få en förankring för en humanpolitik. Men det behövs också mycket upplysning.Här florerar lögner och fördomsfulla uppfattningar,men det förekommer också renamissuppfattningar. Regeringen har för avsikt attupplysa om fakta när det gäller flykting- ochinvandrarpolitiken genom ett utskick till samtligahushåll i . Det är bra att människor får enfaktagrund för att kunna delta i den härdiskussionen.Fru talman! Jag har samma bild som redovisa här. Det är en delvis annan bildän den som redovisas i den offentliga debatten. Detvar mycket intressant att se att man i denomdiskuterade Expressenkampanjen hade frågatmänniskor som har egna erfarenheter avinvandrare vad de tycker. En överväldigandemajoritet sade att man hade i huvudsak positivaerfarenheter av invandrare.Häromdagen var det ett reportage från Falkenberginför ett mottagande av flyktingar från Bosnien.Man hade intervjuat några ungdomar som sade attde inte hade märkt något och att allt väl var bra.Samtidigt sade de att det inte skall komma hit flerflyktingar. Varifrån får de sådana uppfattningar?Jo, naturligtvis av propaganda och illvilligauttalanden från människor som vill desinformera.Det är inte människors egna erfarenheter avinvandrare och flyktingar utan den allmännadebatten, som är så oerhört inriktad på problemoch ''hårda'' värden, såsom pengar, som slårigenom.Det pågår också en debatt om huruvida man överhuvud taget får diskutera dessa frågor. Många sägeratt det är tyst och att man inte får säga något. Detbegriper inte jag. Vi har en oerhört öppen debatt.Men det får naturligtvis inte vara så att en delmänniskor som är kritiska skall åka i ett slags''snobbfil'', som innebär att de aldrig blir motsagda.Skall man ha en debatt skall den vara öppen, ochdå får alla parter delta. En del skall inte försökagöra sig till martyrer på grund av att de fårmothugg.Ett annat vanligt inslag i debatten är att man sägeratt man inte kritiserar flyktingar och invandrareutan flyktingpolitiken och de politiker som står fördenna politik. Men vad är det annat än flyktingarnasom man vänder sig emot när man kritiserarpolitiker som vill föra en human flyktingpolitik,dvs. politiker som ser positivt på flyktingarna ochvill ge dem skydd? Ytterst är det naturligtvis enkritik av att det över huvud taget finns flyktingarhär i . Så lätt skall man inte få kommaundan.En mycket vanlig infallsvinkel i debatten, somförekommit även här , är att det väller in enmassa människor i vårt land. I början på 1980-taletkom mellan 15 000 och 20 000 asylsökande per år.Under tre år gjordes ett skuttupp till ungefär 30 000 asylsökande . Förraåret gick antalet ned till 15 000 plus de ca 70 000som kom från . kommer det -- medden takt som inflödet nu har -- att handla omungefär 1000 asylsökande. Det är ganska fåmänniskor, om man bortser från flyktingarna frånJugoslavien. Jag tror att alla människor inser vaddet är som pågår i och vad det är somgjort att människor gett sig ut på flykt.I ljuset av att det finns 40 miljoner externflyktingaroch internflyktingar i världen är det härnaturligtvis, som jag sagt från dennatalarstol, fråga om en rännil.Det förs här många diskussioner om asylpolitikenoch . Jag tycker att det ärnågot av en flykt bort ifrån verkligheten. Demänniskor som kommer från Exjugoslavien har vifrån regeringens sida inte betraktat som flyktingarenligt -- det gäller ävenbosnierna. Dessa människor flyr undan krig ochelände, och de behöver skydd, oavsett om de harstatus som Genèvekonventionsflyktingar eller inte.Det gäller människor som riskerar att dödas.Lars Moquist sade att han är byråkrat. Detförekommer här ett slags byråkratflykt; manbortser från den faktiska verkligheten. Av demellan 1500 och 3000 människor som desenaste åren har sökt sig hit har ungefär hälften fåttstanna. Nettoinvandringen till har minskatunder -- det visar en jämförelsemellan antalet icke-svenska medborgare som haråkt härifrån och det antal som kommit hit.Det talas vidare om en stor anhöriginvandring. Ja,ganska många anhöriga kommer hit. I flertalet fallhandlar det om anhöriga till tidigarearbetskraftsinvandrare, som alla älskar , ochanhöriga till svenskar som gift sig med utlänningar.Vem vill förbjuda sådan invandring?Man talar också om att andra länder är såogenerösa och att det bara är hit som det kommerinvandrare. Det beror också litet grand på hur manregistrerar människor. Här i registrerasprecis alla som asylsökande. Därför hamnar viganska högt i tabellen. I många andra länder harman inte samma registreringsförfarande. I länder inärheten av har man en tidigarearbetskraftsinvandring. Det betyder att många avexjugoslaverna går över gränsen till ochÖsterrike. De flyttar fram och tillbaka beroende påhur kriget utvecklar sig. De registreras aldrig somasylsökande.Här i verkställer vi dessutomavvisningsbeslut. Om någon inte har fått tillståndatt stanna här, försöker vi också hjälpavederbörande att komma hem. Det gör man inte iandra länder i . Det betyder att mängder avmänniskor som där har fått avslag på sinasylansökan fortfarande finns kvar i landet. Därförblir dessa jämförelser inte riktigt rättvisa.Lars Moquists anförande handlade om kostnader --naturligtvis skall människor skickas tillbaka ochgränserna stängas. Vi har sett att Ny demokrati harett nytt program på gång som innebär att denasylsökande skall kunna visa upp handlingar sombevisar att han eller hon blivit torterad för attaccepteras som flykting. Man skall vara här i tio årutan att veta om man får ha ena foten här i Sverigeeller om man skall vara i något annat land. Var gåregentligen gränsen? Är det när varenda invandraresom inte är svensk medborgare har kastats ut ur dethär landet?Bakgrunden till det här programmet var att mantyckte sig märka att andra partier nu också har velatstrama åt litet grand, och då måste Ny demokrativara värre. De människor som har jagats bort frånBosnien skall vara där de är och inte där vi är, sägerman. Vad är det för smitta som man är rädd för. Detsägs i KU-anmälan att det var ett ''etniskt beslut''.Vad är det för dumheter? Det finns i grundlagenbestämmelser om att alla människor skallbehandlas lika i det här landet.De människor som kommer från Bosnien ärvälutbildade, och många har en mycket kvalificeradyrkesbakgrund. Min bedömning är att de har storamöjligheter att integreras i det här samhället, omarbetsmarknadsläget förbättras, något somregeringens politik är inriktad på. Men om detskulle bli en snabb och säker fred där nere, är jagövertygad om att merparten av bosnierna kommeratt åka tillbaka. De vill ingenting hellre. Det spelaringen roll om dessa människor fått ett tillfälligt ellerett permanent uppehållstillstånd -- deras längtan äratt få åka tillbaka till sitt land.Regeringen har lagt fram en proposition sominnehåller två förslag -- dels att vi skall fullföljalöftet att inte stänga våra gränser utan hamöjligheter till en organiserad överföring frånBosnien , dels att kommunerna skall fåextra stimulansbidrag för att kunna ta emotbosniska flyktningar.Dessa förslag innebär inte att det bli dyrare här iSverige. Det är fråga om en budget på ungefär 11,7miljarder kronor som har fattat beslutom . Den budgeten kommer inte attpåverkas av dessa förslag. Vi klarar av att ta hitnågra fler. Dessutom får kommunernastimulansbidrag. Bakgrunden är att det är billigareatt människor ges en möjlighet till att förbereda sigför att försörja sig ute i kommunerna än att sitta påförläggningar och bara vänta.Anf. 195 (nyd) replik:Fru talman! Kulturministern ställer många frågortill Ny demokrati.Till att börja med säger kulturministern att enfaktabroschyr skall presenteras. Det är alldelesutmärkt. Det är det vi har efterlyst . Jagär litet fundersam över regeringens möjligheter attta fram en sådan faktabroschyr. Regeringen harnämligen inte samma uppfattning -- t.ex. omanhöriginvandring, son har belysthär -- som sin egen chefsmyndighet, dvs.Invandrarverket. säger något heltannat än vad regeringen gör beträffandemöjligheterna att ta emot anhöriga. erfarenheter kommeranhöriginvandringen att uppgå till 45 000--50 000personer. Men regeringen gör bedömningen attintervallet är 20 000--30 000 personer. Jag tycker attdet är konstigt att regeringen skulle ha bättremöjligheter att förutse detta än vadInvandrarverket har som hanterar dessa frågordagligen.Kulturministern tar vidare upp frågan omhumanism. Vi i Ny demokrati skulle inte varahumana och mänskliga. Är det humant att vi iSverige i fråga om dessa katastrofflyktingar, dvs. desom flyr från Bosnien, skall hjälpa en när vi i ställetkan hjälpa mer än 50 på plats? Pengarna skallsändas dit där människorna finns. Jag förstår intevad det är för konstigt med det. I stället för att väljaut en viss grupp som får komma hit till kanvi hjälpa många fler som är kvar.Vidare har vi frågan om dokument ochidentifikation. Jag tycker att det är en självklarhetatt var och en skall ha en legitimation som talar omvem de är. Det som har gjort att det har funnits såstora bekymmer vad gäller både asylutredningaroch utvisningar av de människor sominte får stanna i , är att de inte har haftnågon tillfredsställande dokumentation elleridentifikation från början.När det gäller dokumentation har vi sagt att det intebehöver vara fråga om dokument. Personal frånAmnesty kan ha vetskap om att dessa människorhar skyddsbehov. Det behöver i och för sig inte varafråga om ett papper. Det kan räcka medvittnesuppgifter e.d.Kulturministern säger att vi förespråkar att allaskall kastas ut. Jag kan inte förstå hur man kantolka det jag läste upp tidigare så. Vi har sagt attkvotflyktingar skall prioriteras, dvs. de flyktingarsom finns i FN:s läger. Vi skall välja ut demänniskor som skall få komma hit. Då vet vikostnaderna. Regeringen måste plocka fram dessakostnader.Delar kulturministern idé om attdet utöver själva flyktingmottagandet på 11miljarder kronor skulle kosta bara 3 miljarderkronor för invandrargrupperna att finnas här iSverige? Det skulle vara fråga om socialbidrag,sjuk- och tandvård, skola, hemspråksundervisning,bostadsbidrag, barnbidrag osv. till dessa människorsom inte har arbete. Delar kulturministern idé om att det är fråga om 3 miljarderkronor? Han säger att det är fråga om totalt 15miljarder, och vi vet att Kulturdepartementetsbudget är 11--12 miljarder kronor.Anf. 196 Kulturminister ():Fru talman! tycker att det är bra attvi skall gå ut med fakta. Fakta är sådant som harinträffat, inte prognoser.När det gäller frågan om anhöriginvandring ochbosnierna, har vi på ett mer grundligt sätt gåttigenom hur situationen faktiskt ser ut. Det har visatsig att många av de bosnier som befinner sig härfinns i samlade familjer. haranvänt sig av allmänna tumregler och har bortsettfrån den faktiska situationen för de olikagrupperna.Inriktningen hos Ny demokrati är nu att hjälpa påplats. sade Ny demokrati att de som flyrfrån krig skall tas om hand. 700 000--800 000människor har gett sig av från Bosnien ut i Europa.Skall vi skicka tillbaka de människorna? Vi har enverklighet att hantera . Det finns 40 000människor här. Vad skall vi göra för dem?Vidare kritiseras att skall ta emot flerflyktingar. säger att det gårväl att ordna flyktingpolitiken via kvoter. Det ärprecis det regeringen föreslår . Vi föreslår attdet, om det behövs, skall finnas en beredskap föratt ta emot människor från Exjugoslavien under detkommande året. Det kan vara fråga om vädjandenfrån UNHCR om hjälp för någon grupp som intekan placeras någon annanstans. Vad vet vi om vadsom händer i Kosovo?Vidare talar om legitimation. Jag harinte talat om detta. Jag har, precis som Nydemokrati, talat om att man skall kunna styrka har utsatts för förföljelse. Det sker i daggenom att människors berättelser faktiskt blirtrodda. Det är tydligen fråga om någon form avvittnesförhör, handlingar eller något annat somskall till för att människors berättelser skall blitrodda.Jag tillät mig att fråga var gränsen egentligen går förNy demokratis inställning när det gäller invandrareoch flyktingar i . Man har blivit grövre i sinframställning jämfört med valrörelsen dåkampanjen mot människor som var födda i andraländer inleddes.Anf. 197 (nyd) replik:Fru talman! Till att börja med kan jag konstateraatt kulturministern tydligen inte litar på i dessa frågor. Kulturministern sägeratt regeringen har bättre resurser att bedöma dethela än vad har. Jag noterar dettamed viss förvåning.Vidare säger kulturministern att vi i Ny demokratihar ändrat oss. Vi var från början positiva till debosnier som skulle komma hit. Det enda som jagkan tänka mig att kulturministern tänker på är attvi inte krävde visum av dessa människor. Men vi harhela tiden hävdat att de människor som kommerfrån katastrofområden kan få komma hittemporärt. Men man skall se till attresurserna fördelas så att människorna kan hjälpasdär de befinner sig och inte här.Då har vi frågan om temporära eller permanentauppehållstillstånd. Vi menar på att statusen för demänniskor som redan har uppehållstillstånd inteskall förändras. Vi har aldrig sagt att de som ärsvenska medborgare eller har uppehållstillstånd iSverige skall utvisas. Vi har aldrig ifrågasattuppehållstillstånden. Det är något som redan ärbeslutat. Vi har däremot motsatt oss det nya somregeringen har föreslagit, nämligen att de 40 000kosovoalbanerna och deras anhöriga skall fåstanna. Vi menar att dessa människor skall gestillfälliga, temporära uppehållstillstånd. När lägetblir sådant att de kan återvända till sitt land skall såske. Vi har i och för sig satt en tioårsgräns.Vidare har vi frågan om dokumentation. Precis somkulturministern säger innefattar detta begrepp tvåbitar. Dels är det dokumentation, dels är detidentifikation. Vi har sagt att det skall vara stoppvid gränsen för dem som inte kan klara sinidentifikation, dvs. inte har legitimation. För attkunna positivt pröva frågan om skyddsbehovkräver vi att de skall kunna förete endokumentation. Det kan antingen vara ett pappereller en Amnestyrapport e.d. Jag förstår inte att detskulle föreligga några konstigheter i den frågan. Jagtror att många tycker att det är rimligt att ha endokumentation. bekymmer idagsläget är att det inte finns en tillräckligdokumentation. får avgöra omden sökande skall få stanna eller inte på subjektivagrunder och på den sökandes egna berättelser.Ibland har verket träffat rätt, ibland fel. Väldigtmånga gånger har besluten blivit felaktiga. Det ärdetta vi vill påtala.Anf. 198 Kulturminister ():Fru talman! Det förvånar mig att medsådan lätthet kan uttala sig om alla de tiotusentalsprövningar som har gjorts i frågaom tillståndsgivningen. Det är alldeles riktigt att vihar en marginal för humanitet i tillståndsgivningen.Hellre fria än fälla. Det är precis också det somgäller i vårt domstolsväsende. Jag tycker att det ärhelt riktigt att det är så.Det talas väldigt mycket om permanent och omtemporärt uppehållstillstånd. Hur skall dådet tillfälliga uppehållstillståndet gälla? Nydemokrati har sagt att det handlar om tio år.Men ungarna går kanske nästan hela sin skoltid isvensk skola och gifter sig kanske med svenskaungdomar. Kanske hinner de rejält få in en fot påarbetsmarknaden eller påbörja en rejäl karriär iSverige. De har kanske blivit en stor resurs här.Efter tio år skall de alltså bara kunna kastas ut.Självfallet måste det då handla om tvång. Men vadär det för humanism?Jag instämmer helt och fullt i det när han frågade hur detta underlättar denassimilation som Ny demokrati talar om -- dvs. attinvandrarna eller flyktingarna skall bli svenskar --när risken finns att de åker ut efter sex, sju elleråtta, ja, t.o.m. . Det här håller ju inte.Man måste väl ha någon inriktning på sin politik.Jag tycker att de människor som bedöms behövaskydd här skall kunna få permanentuppehållstillstånd och en möjlighet att själva skapaåt sig en framtid i . Väljer de själva attåtervända, tycker jag att man skall kunna hjälpa tillmed det. Där tycker jag att det är en brist isvensk flyktingpolitik att vi inte mera kraftfulltunderstödjer dem som vill återvända till sitt landnär de själva vill detta.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 199 (m) replik:Herr talman! Jag delar invandrarministernsuppfattning om Ny demokratis förslag när detgäller just uppehållstillståndens längd och en delandra påpekanden som gjorts här. Det är inhumantatt lägga fram sådana förslag.Jag skulle vilja återvända till en annan fråga. Föratt vi skall kunna klara den omfattande och viktigaprocess som vi har framför oss när det gäller att tahand om främst bosnierna måste kommunerna ochkommunalpolitikerna också vara med på detta. Detär nödvändigt att de känner att de verkligen kanklara den här stora uppgiften.I går var jag och på besök iUppsala tillsammans med . Det var en hel dag medföredragningar. Det är bara att se på utvecklingenav socialbidragskostnaderna och på invandrarnasmycket stora överrepresentation när det gällerarbetslösheten och detta med att stå tillarbetsmarknadens förfogande, när det gällerutbildningsinsatser, när det gäller kostnader föranhöriginvandring som inte täcks avgeneralschablonen, när det gäller kostnader förpensionsåtaganden, om jag får uttrycka mig så,efter den förändring som gjordes här för ett årsedan i samband med -- dvs. att äldreinvandrare inte är berättigade till folkpension, enfråga som regeringen för övrigt skall se över och därman kommer tillbaka med förslag -- samt överhuvud taget när det gäller kostnaderna för äldreinvandrare. Många får faktiskt i praktikensocialpension. Det handlar alltså om pensioneringmed hjälp av socialbidrag.Naturligtvis måste detta bedömas. Man måsteöverväga hur vi skall kunna klara kommunernasåtagande härvidlag. Det är ju ändå statsmakternasom bestämmer invandringspolitiken. Menkommunerna får nu ta över en allt större del avkostnaderna för att genomföra densamma.Här måste man hitta metoder som gör att statensåtagande faktiskt blir något större än som ärfallet, för annars kommer kommunerna inte attorka eller vilja klara av detta. Då får vi, tyvärr,kanske konstatera ett bakslag när det gällerförståelsen för de insatser som vi nu bedömer varanödvändiga för att vi skall kunna integrera detusentals personer som faktiskt väntar på att fåkomma in.Min konkreta fråga är för det första ominvandrarministern bedömer att detta är ettproblem för kommunerna och för det andra vadman kommer att göra med just depensionskostnader som måste bestridas översocialbidragsbudgeten -- dvs. den pensionskostnadsom tidigare rörde folkpensionerna.Anf. 200 Kulturminister ():Herr talman!