prot · GG0970 · 1993-03-08 00:00:00 — Oegentligheter i samband medblankning kan skada tilltron till börsen och detfinansiella systemet.Min fråga till statsrådet är:Kan regeringen tänka sig att vidtalagändringar/lagskärpningar då det gällerblankningsaffärer?1992/93:434 av () tillfinansministern om den kommunala beskattningen:Olika förslag till omläggning av den kommunalabeskattningen har diskuterats ,liksom svagheter i den senast genomfördaskattereformen. numeravälkända förslag som presenterades på DN debattden har överlag mötts av positivaomdömen. Det går ut på att låta kommunerna ta utinkomstskatt endast upp till brytpunkten. Överdenna skall endast statlig skatt utgå. Den ökning avden statliga skatten som därmed skapas tillförs dens.k. påsen, från vilken staten ger de generellabidragen till kommunerna.Enligt är målsättningen att dehuvudsakliga riktlinjerna för ett nytt system skallfinnas med i kompletteringspropositionen.Förändringar av de slag som föreslagits berörsamtliga kommuner och skattesystemet på ettsådant sätt att det är viktigt och i hög grad önskvärtatt ett beslut har bredast möjliga uppslutning iriksdagen.Är finansministern beredd att verka för attöverläggningar med samtliga partier kring eneventuell omläggning av den kommunalabeskattningen kommer till stånd med siktet inställtpå en bred uppslutning?1992/93:435 av () till statsrådet om skatteuppbörden m.m.:Regeringen beslutade att uppdraåt och attgöra en översyn av tidpunkter för in- ochutbetalningar till staten.I RGK/RRV:s rapport föreslås bl.a. att redovisningoch uppbörd av mervärdesskatt skall ske varjemånad i stället för varannan och en tidigareläggningav inbetalning av preliminär A-skatt,arbetsgivaravgifter samt F-skatt till den 3 varjemånad i stället för den 18. Motivet tillförändringarna är de räntevinster staten skullekunna göra.Problemet är att den räntevinst som staten gör blirlika stor som ränteförlusten för företagen somadministrerar uppbörden åt staten. Det innebärockså en ökad administration för företagen.Min fråga är:Hur kommer finansministern att hantera dessaförslag?den 4 mars1992/93:436 av () tillnäringsministern om användningen av återbetaldalokaliseringsstöd:Arbetslösheten i ligger väsentligt högre ängenomsnittet för riket. har under senare årdrabbats mycket hårt av industrinedläggningar.Nedläggningen av den civila fartygsproduktionenvid Warf var ett hårt slag för staden.Statens stöd till dåvarande gavdock förhoppningar om att en viss del av dearbetsplatser som försvann vid skulleersättas med bilproduktion.Saabs bilfabrik på iMalmö togs i bruk . I juni året efter ladeSAAB ner fabriken. hade beviljats bl.a. 154milj.kr. Av den utlovadepersonalstyrkan på 2 700 personer blev detingenting.Regeringen har beslutat att av SAABAUTOMOBIL kräva tillbaka 77 milj.kr. Beloppet skall enligtregeringsbeslutet vara återbetalt senast den 31december 1995.Med hänvisning till vad som anförts frågar jagnäringsministern:Är statsrådet berett att medverka till att de 77milj.kr. som återbetalas skall användas till att skapanya arbetstillfällen i ?1992/93:437 av () tillnäringsministern om en kreditmarknadsnämnd:Sverige har svåra ekonomiskaproblem och en rekordstor arbetslöshet. Allaåtgärder för att hålla tillbaka arbetslösheten måsteges hög prioritet. Regeringen har tagit initiativ ny och mer småföretagsvänlig politik, vilken påsikt ger positiva effekter på sysselsättningen.Ett av småföretagens största problem ärkapitalförsörjningen. I spåren av den rådandefinanskrisen får vi så gott som höraexempel på företag som inte får de bankkreditersom behövs för att leva vidare. Det finns mångaexempel på företag som under vissa delar av åretalltid tvingats till viss upplåning på grund avsäsongsvariationer i inköp och/eller försäljning. är det inte ovanligt att de möts av kalla handen,vilket i värsta fall kan leda till konkurs -- framkalladav bankernas ovilja att lämna krediter!En särskild nämnd, kreditmarknadsnämnd, skullekunna pröva ärenden som berör uppsägning av lån,krav på tilläggssäkerheter, borgensfrågor m.m.Genom uttalanden om vad som kan anses vara godbanksed skulle nämnden kunna påverka praxisinom kreditväsendet.Är näringsministern beredd att verka för att enkreditmarknadsnämnd med ovanstående inriktninginrättas?1992/93:438 av i (kds) tillsocialministern om en barnomsorgslag:Socialministern har i kammaren meddelatatt en barnomsorgslag avses att presenteras undervåren. Eftersom kanske 50 000 barn lär stå i kö tillkommunal barnomsorg torde en barnomsorgslagmedföra ansenliga kostnader för kommunerna.Har socialministern några beräkningar attpresentera när det gäller kostnader för enbarnomsorgslag och idéer hur den skall finansieras?1992/93:439 av (nyd) tillsocialministern om rätten till socialbidrag:Den svenska socialtjänstlagen med dess krav påsvenska kommuner är uppenbarligen alltförgenerös. Detta exemplifieras av det av massmedianyligen uppmärksammade fallet med en finskkvinna som flyttat till med sina sju barndärför att bidragen är bättre i än i Finland.Detta fall illustrerar ett stort problem, som äroberoende av om kraven framförs av svenska ellerfinska medborgare, nämligen att man enligtsocialtjänstlagen har rätt att söka bidrag i denkommun man befinner sig i, utan att man är vare sigsvensk medborgare, bosatt i eller mantalsskriven ikommunen i fråga.Vad avser socialministern att göra åt dettaproblem?1992/93:440 av (nyd) till statsrådetBo Lundgren om redovisningen av valutaförlusten:Enligt Föreningen (FAR:s) rekommendationer skall orealiseradevalutaförluster skrivas av som deuppkommer. Denna s.k. försiktighetsprincip fårförödande konsekvenser för många företag. Medden minskning på av den svenska kronansom skett sedan den flytande växelkursen infördesuppstår lätt situationen att företag med iaktiekapital, som lånat t.ex. , bara genomdet försämrade värdet på kronan får en förlust på50 och därmed blir likviditetspliktiga. Iförlängningen kan detta leda till konkurs. Detborde i stället göras förenligt med godredovisningssed att skriva av orealiseradevalutaförluster , exempelvis enfemårsperiod.Min fråga är: Vad avser skatteministern att göra föratt skapa förutsättningar för att livskraftiga företaginte enbart på grund av den svenska kronansdepreciering skall behöva gå i konkurs?1992/93:441 av () tillnäringsministern om användningen av återbetaltlokaliseringsstöd:När beviljades statligtlokaliseringsstöd till sin bilfabrik påKockumsområdet i var villkoret att bidragetskulle medföra 770 nya varaktiga arbetstillfällen.Saab-Scania har inte uppfyllt sitt löfte och skalldärför enligt gällande regler betala tillbakabidraget.I dag är emellertid behovet av nya varaktigaarbetstillfällen i större än det varnär fick sitt stöd. Det är därför nödvändigt attde 77 miljoner som staten skall ha tillbaka stannar iMalmö och används för sitt ursprungliga syfte: attstimulera framtidssatsningar.Jag vill mot denna bakgrund fråganäringsministern:Vad tänker regeringen göra för att Saab-pengarnaskall bidra till nya varaktiga arbetstillfällen iMalmöregionen?1992/93:442 av () till statsrådetReidunn om förslaget till ny hyreslag ochavgifter för kabel--TV:Det har förekommit fall där boende harhotats med vräkning därför att de inte vill hakabel--TV och därmed vägrat betala avgifterna.Ett nytt förslag till hyreslag är under beredning.Denna bör utformas så att ovan beskrivnasituationer inte kan uppkomma.Jag vill därför fråga statsrådet:Kommer den nya hyreslagen att innebära att vägranatt betala kabel--TV-avgift inte skall leda till hot omvräkning?1992/93:443 () till finansministernom finansieringen av en Öresundsbro:Investeringskostnaden för en ärmycket hög. Kostnadskalkylerna är dessutommycket osäkra. Tar man också med i beräkningarnaatt kostnaderna för de miljöskyddsåtgärder sombehövs och de miljöskador en bro orsakar blirkostnaderna helt orimliga.Naturvårdsverkets krav på en maximalvägtrafikmängd på bron gör att man aldrig kan fåen kostnadstäckning.Staten ger nu via och enekonomisk garanti för att täcka upp de framtidaförlusterna. Det betyder i klartext attinvesteringsresurser tas från . Därmedblir angelägna infrastruktursatsningar i andra delarav landet inte förverkligade.Vänsterpartiet har i en riksdagsmotion från januari1993 föreslagit att skall privatiseras. Omdet görs en seriös bedömning av bronsmiljöeffekter och därmed förknippade kostnaderkan marknaden avgöra om en vägbro är en lönsaminvestering.Jag vill med anledning av ovanstående frågafinansministern:-- Hur kommer regeringen att finansieraförlusterna som uppstår om en byggs?1992/93:444 av () till miljöministernom och miljölagstiftningen:Olof skrev i riksdagsmotionen1990/91:c029 att det är ytterst oansvarigt ochmiljöfientligt att bygga en , ochVetenskapsakademien, en samlad miljörörelse ochde politiska ungdomsförbunden -- utommoderaternas -- m.fl. ger nu helträtt.En strider mot svenskmiljölagstiftning och de miljömål som satt upp.Det finns nu i stort sett två alternativ: att försämrasvensk miljölagstiftning och miljömåleller lösa Öresundsförbindelserna på annat sätt änmed en bro.Jag vill därför fråga miljöministern:Kommer regeringen att föreslå att en Öresundsbrosom strider mot svensk miljölagstiftning byggs?1992/93:445 av () till statsministernom avtalet om Öresundsbron:Sverige har ett folkrättsligt bindande avtal medDanmark om att bygga en fast förbindelse överÖresund. Miljöprövningen har visat att avtaletsnuvarande förslag strider mot svenskmiljölagstiftning och miljömål.Avtalets text gör det dock möjligt att omförhandlaavtalet till att t.ex. gälla en borrad järnvägstunnel.Danska regeringsrepresentanter har uttrycktönskemål om detta.Inför morgondagens debatt i omframtida miljöanpassade Öresundsförbindelserskulle ett klarläggande från regeringen underlättariksdagens fortsatta hantering av denna fråga.Jag vill därför fråga statsministern:Ämnar regeringen begära omförhandlingar avavtalet med omÖresundsförbindelserna?1992/93:446 av () tilljustitieministern om barnpornografi:Under senare tid har allt större uppmärksamhetrikttas mot den verksamhet som bedrivs gällandeförsäljning av barnpornografi.Det finns en klar koppling mellan sexuellaövergrepp mot barn och framställningen avbarnpornografiska alster. Produktion ochdistribution av barnpornografi innebär att barnutnyttjas sexuellt.För att förhindra spridning av barnpornografiskaalster borde innehav av barnpornografikriminaliseras.Jag vill med anledning av det ovan anförda frågaom justitieministern är villig att verka för enändring i lagen så att innehav av barnpornografikriminaliseras.10 § Kammaren åtskildes kl. 15.03.Förhandlingarna leddes av talmannen.