prot · GH097 · 1993-10-14 00:00:00 — Det är en rundgång i samhällsekonomin.Ungdomar, byggnadsarbetare, statsanställda,landstings- och kommunalanställda, m.fl. får betaltför att inget arbete utförs.Ytterligare 1 000 offentliganställda i Gävleborgvars jobb är hotade kan undgå arbetslöshetgenom en enkel omfördelning av statens pengar.Den 27 september debatterade ordföranden förSvenska kommunaltjänstemannaförbundet med skatteminister i Gävle.Skatteministern var inte speciellt intresserad av atttala om undersökning om de ekonomiskaeffekterna av nedskärningarna i offentliga sektorn.Han var tydligen mer intresserad av att leta efterorsakerna till problemen än att lösa dem.I regeringsförklaringen sade statsminister attsträvan efter samförstånd gäller alla områden.Varför då inte lägga prestigen åt sidan ochtillmötesgå önskemål om överläggningarmed regeringen?Byggnäringen har en fortsatt vikande tendens trotsinfrastruktursatsningar och ROT-projekt. IHälsingland står av byggnadsarbetarkårenutanför den ordinarie arbetsmarknaden. IGästrikland är läget något bättre. En viktiginfrastruktursatsning kommer inte igång på grundav överklaganden. Det är den nya sträckningenSöderhamn--på Ostkustbanan med ensamordning av byggandet av den nya E4:an.Ärendet ligger för avgörande hos regeringen. Fattasnabbt ett beslut om det skall bli alternativ öst elleralternativ väst!Det har skett stora neddragningar inom statligverksamhet -- t.ex. inom Posten, ,och SJ. Denna sommar lades Hälsingeregemente i ned, och flera hundra miste sittjobb. I går fick jag ett brev från de anställda vid i där det står: ''Enligt de senasteinformationerna vi fått kan F 15 varnedläggningshotad. pågår upprustning av F 10som är en helt nedkörd flottilj! Skall man sedanlägga ned F 15? Vi är på goda grunder oroade fördet. F 15 har alla förutsättningar att bli en bra JAS-flottilj. ''Jag uppmanar den sittande försvarsberedningenoch försvarsutskottet att ge F 15 en ärlig chans. Iförsvarsdebatten sade RobertJousma, Ny demokrati:''Vi skall inte göra sådanadumheter som gjordes i förra försvarsbeslutet dåt.ex. I 14 i blev nedlagt. Ett enigtförsvarsutskott var efteråt på det klara med att detbeslutet var fel. ''röstade de borgerliga partierna medhjälp av nedlagda ny demokrati-röster igenom ettannat märkligt förslag som visar att regeringen inteförmår se helheten av sina olika förslag. Utanförvarning och mitt under pågående studier sänktesutbildningsbidragen till av lönen för dem somstuderar på komvux. Resultatet av detta beslut blirfler arbetslösa i stället för fler utbildade. Detstämmer dåligt med regeringsförklaringensformulering ''Av långsiktigt avgörande betydelse äratt skapa möjlighet för alla att lära hela livet''.Herr talman! På sågjag en skylt med texten: ''Vi vill ha riktiga jobb,inget plåster på såren''. Det budskapet frånGävleborgs län vidarebefordrar jag härmed tillregeringen i den allmänpolitiska debatten.Anf. 100 HANS ():Herr talman! Detta blir en litet märklig debatt. Detär väl en borgerlig ledamot varuppe i talarstolen beredd att diskutera dennamycket allvarliga fråga.Ökningen av arbetslösheten har gått med enförfärande hastighet. Inför den här debatten gickjag tillbaka och tittade i protokollet från denregionalpolitiska debatten . Då varvi många som uttryckte oro över den stora ochsnabbt ökande arbetslösheten. Vid det tillfället vararbetslösheten i mitt hemlän Västernorrlandfortfarande . hararbetslösheten fördubblats.Det är lätt att bli avtrubbad av dessa höga siffroroch glömma bort att det bakom arbetslöshetstalenfaktiskt finns människor som drabbas mycket hårtav arbetslösheten.Det handlar inte heller bara om dem som blirarbetslösa. Det handlar också om deras familjer.Det handlar om barn som helt plötsligt upptäckeratt de inte har råd att göra saker som de brukar görai familjen. Det handlar om andra barn somupptäcker att deras föräldrar blir deprimerade,tappar självförtroendet och i vissa fall även börjarmissbruka.Det är således inte bara den här generationen somdrabbas, utan det är också den kommandegenerationen som ges en sämre start i livet på grundav den rekordhöga arbetslösheten.Västernorrland är ett exportintensivt län sombidrar med en mycket hög andel av Sverigesexportinkomster. Skogsindustrin i Västernorrlandär faktiskt en hörnsten i ekonomi. Därförär det en angelägenhet för hela attnäringslivet i kan utvecklas på ettpositivt sätt.Tyvärr hämmas utvecklingen för länets industri avde dåliga kommunikationerna. För att nå en positivutveckling är det nödvändigt attkommunikationerna förbättras avsevärt.Den moderna skogsindustrin kräver färskt virke föratt kunna producera miljövänliga ochkonkurrenskraftiga produkter. är det ofta såatt ingen skogsråvara får vara äldre än ,och i de flesta fall gäller faktiskt somgräns för att industrin skall kunna använda virket.Det säger sig självt att det blir nästan omöjligt attklara detta när en stor del av vägnätet stängs av iflera veckor varje år.Senast i går kunde man höra på attvissa skogsindustrier nu riskerar att tvingas stoppaproduktionen eftersom vägarna inte håller för att fåfram virke. Detta händer nu när det är höst. Vi vetju att de stora problemen kommer medtjällossningen.Det som oroar mig mest i det sammanhanget är attsamtidigt som industrin ställer krav på allt färskarevirke ökar vägavstängningarna kraftigt år för år.Detta är en faktor som hämmar utvecklingen avden svenska skogsindustrin och faktiskt iförlängningen riskerar att leda till att Sverigeförlorar sin roll som en av världens ledandeskogsindustrinationer. Därför är det ett nationelltintresse att det görs en ordentlig satsning påvägnätet både i och i andraskogslän så att vägarna kan hållas öppna hela året.Till en bra infrastruktur hör också braflygförbindelser. Därför vill jag understryka viktenav att länets tre flygplatser, Midlanda, Kramforsoch , behålls och utvecklas.Avregleringen av flyget har visserligen gett lägrepriser på de allra mest trafikerade linjerna, men detgår inte att överlåta flyget helt och hållet till de friamarknadskrafterna. Om vi skall ha fungerandeflygförbindelser i hela krävs det att statengör en samlad upphandling av flygtrafiken på deorter där trafiken inte kan bedrivas på rentkommersiell grund.Inom järnvägsområdet finns det behov avsatsningar som skulle ge utomordentligt storavinster både miljöpolitiskt och regionalpolitiskt.Men eftersom tiden är knapp och visocialdemokrater i redan tidigareredovisat våra förslag, nöjer jag mig med att nämnadet projekt som jag själv tycker är viktigast. Det ären utbyggnad av snabbtåget mellan ochSundsvall--. Målsättningen måste varaatt den snabbtågsförbindelsen skall vara klar 1996.Herr talman! Jag har i mitt inlägg försökt attredogöra för det jag anser vara de viktigasteåtgärderna för att trygga utvecklingen iVästernorrland på lång sikt. Jag vill avsluta mednågra ord om behovet av åtgärder för att snabbtminska den rekordhöga arbetslösheten.I finns en lång rad angelägnabyggprojekt som kan startas med kort varsel.Förutom en rad vägobjekt rör det sig bl.a. omROT-projekt för skolor och äldreboende. Ombyggstarten av dessa kan tidigareläggas innebär detstora positiva effekter för länets sysselsättning påbåde kort och lång sikt.Statens politik gentemot kommunerna måstedärför få en sådan inriktning att även ekonomisktutsatta kommuner bereds möjligheter att rusta uppskolor och förbättra äldreboendet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att vi villoch vi kan arbeta. Det måste också vara så att vihar råd att arbeta. Vi har definitivt inte råd med denarbetslöshet vi har i dag.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill inleda med att instämma i ochunderstryka vad har sagt. För osssocialdemokrater är kampen mot arbetslöshetenden viktigaste uppgiften. Tyvärr har den borgerligaregeringen visat brist på både insikt, vilja ochkompetens när det gäller detta. I stället för att satsaresurser på att komma till rätta med den högaarbetslösheten har satsat sina krafterpå att smutskasta oss socialdemokrater.Jag vill påstå att regeringen har brist på kompetensnär man som enda medel för att komma till rättamed arbetslösheten presenterar en försämring avlagen om anställningsskydd. Regeringen tror attdet skall skapa en mängd nya jobb runt om i landet.De som kan det här, de som finns ute i landet, vetatt det inte är så. Än har ingen kunnat presenteranågot konkret exempel.Herr talman! Jag delar också oroöver vad som kan bli följden av avregleringen avflyget. Men det är inte bara vad som kommer atthända med flyget som oroar. Vilka blirkonsekvenserna av att den borgerliga majoritetenhär i tillsammans med Ny demokratiavskaffade brevmonopolet? Det finns en och annanledamot, t.ex. , som inte var med iden majoriteten, men tyvärr var de allt för få.Många människor i vår del av frågar sig omde s.k. marknadskrafterna kommer att vilja dela utpost i och Grundtjärn . I dagkostar det t.ex. att dela ut en dagstidning pålördagar i vissa delar av vårt avlånga land. Hurkommer det att bli ?Hans Stenberg underströk vikten av en brainfrastruktur i . Jag vill också göra det. Enförutsättning för att vi i den norra delen av kunna fortsätta att bidra till välfärdär just att vi har en bra infrastruktur. Redan i dagbidrar vi med en mycket betydande del avnettoexporten. Därför är en satsning på en välfungerande regionalpolitik och infrastruktur iNorrland en ren investering för framtiden och förmoder . Det är alltså en satsning på jobben påbåde kort och lång sikt.Jag vill att man verkligen ser upp, eftersom deavregleringar, bolagiseringar och utförsäljningarsom man nu diskuterar och tänker genomförakommer att omöjliggöra för att lämnadessa betydande bidrag . De kommerendast att leda till en ökad arbetslöshet i vår del avSverige. Vår framtid kommer också att avgöras avett fåtal personer som sitter i sina styrelserum ochfattar beslut utan att se till helheten och utan att setill de samhällsekonomiska konsekvenserna.Herr talman! En annan viktig förutsättning för attindustrin inte bara i vår del av landet utan i helaSverige skall fungera är naturligtvis tillgången tillelström. Därför vill jag peka på de risker som enavreglering av elmarknaden kommer att få.Genomför regeringen detta kommer det att fåoönskade regionalpolitiska ochsamhällsekonomiska effekter.Möjligheten till differentierade taxor inomområdeskoncessioner kan leda till orimligakostnader i vår glesbygd. riskerarsmåskalig kraftproduktion inklusive alternativenergiproduktion att slås ut, och verkligaincitament till energisparande försvinner. Deslutsatser som dragits i de teoretiskakonsekvensmodeller som redovisas avEllagstiftningsutredningen i dess delbetänkandeElkonkurrens med nätmonopol (SOU 1993:68) ärförenklingar och täcker inte dessa konsekvenser.Därför måste regeringen tillsätta en parlamentariskutredning som får till uppgift att bl.a. göra enregionalpolitisk analys. Denna utredning måste gesvar på följande frågor:--Hur kommer den framtida kostnadsbilden förinvesterare i glesbygd att se ut?--Kommer de vattenkraftsproduceranderegionerna, som utgör glesbygden, att fåbetala ett högre elpris än de tättbefolkadeområdena?--Vad kommer det i ett långsiktigt perspektiv attinnebära?--Vem tar ansvaret för och överblickarkonsekvenserna av att svenska naturresurser för enlängre tid framöver utsätts för ett stort utländsktinflytande? Är det Per som gör det?--Vem försvarar de små konsumenternas intressen?Herr talman! Det handlar allt som allt om storafrågetecken av regionalpolitiskt, näringspolitiskt,konsumentpolitiskt och välfärdspolitiskt slag, somregeringen inte kan överblicka. Det handlar ocksåom möjligheterna att upprätthålla vår nuvaranderegionala struktur och om glesbygdens framtid inorra talman! har tagits framunder en mycket stor tidspress, något som ävenutredaren själv har framhållit i sitt särskilda förord.Därför måste man tillsätta en parlamentariskutredning som får till uppgift att göra enregionalpolitisk analys.Jag ser fram emot att arbetsmarknadsministerBörje , som också är regionalpolitisktansvarig i regeringen, ser till att en parlamentariskutredning med uppgift att analysera deregionalpolitiska konsekvenserna av förslagenkommer till stånd. Någon har sagt att det handlarom att göra framtiden möjlig.Jag vill , herr talman, säga att den övning somvi haft i kammaren mera harliknat allmänpolitiska inlägg än en allmänpolitiskdebatt.Anf. 102 ():Herr talman! kommer nästa norrlänning.Under 1900-talet har det byggts ett stort antalkraftverk och regleringsdammar i de norrländskaälvarna. Bara i min hemkommun iJämtlands län har det i , som rinnergenom den kommunen, byggts niokraftverk. Under projekterings- ochanläggningstiden har befolkningen och företrädareför kommuner, landsting och länsstyrelser i berördaområden haft fullgod anledning att i kalkylernaräkna med framtida skatteinkomster från dessakraftverk och deras dammar. Hade man kunnatförutse att kommunalskattedelen från dessaanläggningar skulle dras in till staten, hadesäkerligen hårdare krav ställts för att medge dessautbyggnader.De ändrade skattereglerna har drabbatkommunerna hårt, under det att staten frånvattenkraften i avgifter och skatter erhållit mycketstora inkomster. Det är rimligt att kommuner somavstått stora värden för att skänka landet billig ochren energi bör få del av de vinster som staten tar in.Frågan om återföring av vattenkraftens vinst ärsannerligen inte ny. hardet från sida i olika sammanhangframförts krav på återförande av vinstandelar förproducerad vattenkraftsel till de regioner därvattenkraften produceras. Det har talats om 1 öreper producerad kilowattimme. Det är fråga om enganska blygsam summa, men för länskulle det handla om ungefär 200 miljoner kronorvarje år, pengar som skulle kunna användas för attstärka infrastrukturen och därmedkonkurrenskraften. För min hemkommunRagunda, där en tiondel av landets vattenkraftproduceras, skulle ''ettöringen'' betyda särskiltmycket.Frågan är, som sagt, inte ny. Den fanns med i denregionalpolitiska utredningen , där detföreslogs att per producerad kilowattimmevattenkraftsel skulle återföras till län ochkommuner där vattenkraften produceras.I den statliga utredningen '''' 1991 konstaterades att det inte fannsnågra tekniska hinder för en återföring avvattenkraftsvinster till regionerna. Det framhöllsvidare: ''Utredningens förslag låter sig mycket välförenas med återföring även om denna av juridiskaskäl inte kan ske direkt utan via statskassan. Detfrågan gäller är därför om det finns en politisk viljatill en sådan överföring. ''måste man komma till skott med dessa rimligakrav. Regeringen förväntas nu lägga fram förslag, ienlighet med vad också finansutskottets ordförandenyligen uttalat. Det är att så sker. Vi har ivårt län och i inland över huvud taget ettakut behov av att förstärka vår infrastruktur ochdärmed vår arbetsmarknad. Allt det som här harsagts om arbetslöshet och oro i detta område gällerockså beträffande län.Hela har en avgörande betydelse för vårtlands ekonomi och utveckling. Vattenkraften frånmina hemtrakter i inland är en av destora resurstillgångar som håller det övriga landet igång. Andra stora tillgångar är naturen och skogen.Naturen ger underlag för den viktiga näringenturismen, som tillhör de stora.Vad gäller skogen vill jag påminna om att skogenoch skogsindustrin är den näringsgren som ger vårtland den allra största nettoexportvinsten -- omkring60 miljarder. Ingen annan exportgren kommertillnärmelsevis upp till detta resultat. Därför är detav allra största vikt att den industrin ges godamöjligheter att arbeta. Inte minst handlar det omatt se till att det finns bra vägar för de olikatransporterna. Det är inte acceptabelt att råvarornaur skogen inte kan transporteras till industriernadärför att vägarna är så dåliga att de långa tider äroframkomliga och avstängda på grund avtjällossning.Skogen och skogsindustrin är den i särklass mestomistliga födkroken för oss som bor i länoch i i övrigt, och de är livsnödvändiga förhela vårt land. Ett bra vägnät är för övrigt också enförutsättning för en utvecklad och bra turism.Herr talman! Vi behöver -- och det bordeegentligen vara självklart -- vattenkraftsel tillvattenkraftsproducerande kommuner och län. Vibehöver detta till nödvändiga insatser för bl.a.vägar. Det är en förutsättning för utveckling avskogsindustrin och turismen liksom också förregionalpolitiska satsningar, inte minst på kulturen.Anf. 103 () replik:Herr talman! säger att regeringenskall lägga fram ett förslag om återbäring på vinstenav vattenkraften. Förhåller det sig inte så attregeringen kommer att lägga fram förslag om attsälja ut vattenkraften? Det har faktiskt under långtid stått på regeringens dagordning.Jag deltog vid en debatt iÖrnsköldsvik med . Jagfick då klart för mig att det som han hade sagt iradion veckan var litet oklart. Det varnärmast fråga om att staten inte behöver ägavattenkraften. Jag tycker inte att det är riktigtsamma sak som ett förslag om återbäring påvinsten.Jag skulle vara intresserad av att veta om StinaEliasson, som tillhör samma parti som Per-OlaEriksson, har fått uppgift om något mera preciseratförslag som kommer att föreläggas riksdagen.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag framförde den åsikt som idecennier fört fram i . måste det enligtmin mening och enligt de kraftproducerandekommunernas och länens mening vara dags attkomma med ett förslag.Själv uppfattade jag yttrandesom en öppning när det gäller att få ettregeringsförslag på bord. Jag förutsätteratt det blir så. Dessutom, , vet nogsäkerligen alla i den här salen, och sådana personersom jobbar med politik, att om något är viktigt, såär det opinionsbildandet. Jag vill vara med bland deopinionsbildare som slåss för rättvisan i den härfrågan, dvs. ett öre per producerad kilowattimmevattenkraftsel till de kommuner och län därvattenkraften produceras.Anf. 105 () replik:Herr talman! , , utgör enfjärdedel av regeringen. I den regeringen sitternäringsminister , och hans filosofioch politik är utförsäljning. Jag kan därför inte fåde här två sakerna att gå ihop.Men jag är glad över att bedriver denhär opinionspolitiken. Jag hoppas att gördet i regeringen också. Det behövs nämligen.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag talar för . Enfjärdedel av någonting är ju ganska mycket, därföratt om det fattas en fjärdedel av en helhet är detinte längre en helhet.Anf. 107 ():Herr talman! Tyvärr måste jag börja mitt anförandemed att konstatera att regeringen nu totalt tappatgreppet över sysselsättningen.Under måndagen kunde man i de norrbottniskamorgontidningarna läsa: 35 000 utan jobb. 35 000människor utan ordinarie arbete i ärdrygt av befolkningen . På119 lediga platser finns 300 sökande på varje plats.Det här är en helt ofattbar siffra även förNorrbotten. Det säger jag trots att vi är vana attvårt län genom tiderna haft stora problem medsysselsättningen. På område efter område får vi nuse hur människorna får lämna sina jobb med alltvad det innebär av social utslagning,familjetragedier osv.Herr talman! Privatisering har varit det förlösandeordet från den borgerliga regeringen medindustriministern i spetsen, en privatisering avideologiska skäl, inte för att den är lönsam ellerleder och utvecklar verksamheter framåt.I är vi vana vid ett betydande statligtengagemang, som också varit till gagn och nytta fören positiv utveckling i vårt län. Därför säger visocialdemokrater, och en mycket bred majoritet iNorrbotten, nej till utförsäljningen av våranationalegendomar.Vattenfall är ett av de företag som står högt upp påprivatiseringslistan. Ett stort statligt engagemang iVattenfall är att föredra för tryggheten för hela vårtlands energiförsörjning. Jag tackar verkligen föroch tar emot den uppfattning, i regeringens politik,som förde fram i denna talarstol.Nu är det att en större del av vinsterna frånvattenkraften får stanna inom devattenkraftsproducerande länen, för att utvecklanäringslivet och skapa sysselsättning.LKAB är ett annat företag som näringsministernhar på listan över privatiseringar. Det voreförödande för malmfälten om en försäljning nuskulle ske, när det sker en mycket positiv utvecklingpå det här området, såsom nytt kulsinterverk ochnya huvudnivåer. Dessutom har företaget engod likviditet. Låt förbli i statlig ägo!Människorna i malmfälten behöver den trygghetsom ges i denna verksamhet. Valmöjligheterna tillandra jobb är i stort sett obefintliga.Inriktningen att stärka skogsbruk och skogsindustrigenom ett samgående mellan ochASSI är något som vi ställer upp på och som viockså förordat. Men det får naturligtvis inte leda privatisering och utförsäljning av den härverksamheten.Ett område som är viktigt för vårt län är utbildningoch kompetenshöjning, något som är nödvändigtför att klara utvecklingen i . Högskolani spelar en mycket stor roll i det härsammanhanget.Jag tänker ta upp ett par angelägna frågor:Högskolans tekniska utbildning och forskning kanoch måste byggas ut ytterligare för att täcka landetsbehov av tekniker. har på långsikt kapacitet att utbilda ungefär dubbelt så mångacivilingenjörer som i dag.I finns rymdutbildning ochrymdforskning, och där det finns unika möjligheterinom rymdverksamheten. Det måste därförtillskapas ytterligare utbildnings- ochforskningsmiljöer vid högskolan i för attstödja den här verksamheten i Kiruna.Ett annat viktigt område är kommunikationernaoch dessas utveckling, vilka i stort sett kan varaavgörande för ett läns utveckling. ärmångmiljardrullningarna i gång påkommunikationsområdet, men tyvärr kan vikonstatera att endast får en liten del avde tillskapade resurserna. Vi begär inga storamotorvägar, däremot har vi ett stort behov avunderhåll och bärighetsförbättringar. Jag ställerdärför upp på det resonemang som Hans Stenbergförde tidigare. Det är främst med tanke påskogsbruket som de här bärighetsförbättringarnabör göras. De långa avstängningsperioderna undertjällossningen kommer att bli heltförödande för vår skogsindustri.Landsbygden är en viktig del av vårt samhälle. Därfinns många värdefulla arbetstillfällen att tillskapa,och därför är det viktigt att vi också behållerservicen i så stor utsträckning som möjligt och germänniskorna möjlighet att bo och utvecklas där.Jag började mitt anförande med att vi i Norrbottenhar 35 000 arbetssökande, och jag måste säga attjag är förvånad över att inte en enda representant,som kommer från , frånregeringspartierna deltar i denna mycket viktigadebatt. Trots allt har vi i nära 35 000arbetssökande. Det är 35 000 olyckliga människor.Anf. 108 () replik:Herr talman! Det är mycket trevligt att och tar emot min uppfattning om återföringav vinster från vattenkraftsel. Jag upprepar det jaghar sagt tidigare, dvs. att jag framför helaNorrlands uppfattning i denna fråga.Det märks, inte minst på talarlistan, att ärnågonting som kommer på slutet. Precis som iväderleksrapporten kommer vi sist. Men vi hållerihop. Jag tror att många -- åtminstone de som läserprotokollen -- kommer att inse att vi har sammakärlek till den del av där vi hör hemmaoavsett vilket parti vi tillhör. Vi har sammauppfattning om krav på rättvisa.Jag skulle i det här sammanhanget, apropåettöringen, vilja säga att det faktiskt är dags att höjabudet : !Anf. 109 () replik:Herr talman! Det är riktigt, som , att norrlänningarna har kommit på slutet.Men om man tittar på talarlistan finner man att dettrots allt bara är en centerpartist av de borgerligaNorrlandsrepresentanterna som deltar i debatten.Vi tycker självfallet att det är bra om vi kan få stödför att återföra vattenkraftsvinsterna, men jag villge ett råd till : Prata med de övrigaregeringspartierna och sluta att diskutera enprivatisering och utförsäljning av . Detgår inte ihop.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag får väl finna mig i att bli kallad''bara'', men jag är ju här.Åke Selberg är nöjd med att han får stöd i den härfrågan, och jag kan säga tack detsamma. Jag harvarit med i , och frågan hardiskuterats tidigare. Vi från har stöttvarandra över alla partigränser.