prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Det kan också gällabevarandeaspekter på strandnära vatten.Det är litet knepigt, tycker jag, att man släpperefter på strandskyddet genom projektet iKronobergs, och , närregeringen visste att det här förslaget skullekomma.Jag tror och är oroad för att det vi nu kommer attfå se, under den långa tid som det tar innanmiljöbalken träder i kraft, är en oerhörd mängdärenden på grund av att man vill få lov att byggamed de gamla reglerna och med dispenser på deområden som man inte anser vara särskilt åtråvärdaur friluftssynpunkt. Det vore en väldigt olyckligomfattning, för jag tror att vi är överens om målet,att strandskyddet även skall omfatta den biologiskamångfalden.Anf. 227 Statsrådet ():Herr talman! När vi lade ut uppdraget tilllänsstyrelserna hade inte Miljöbalksutredningenkommit fram till något resultat. har man lagtfram det här förslaget.Vi har skickat det resultat som vi har från försöketi de tre länsområdena på remiss till inte mindre än43 remissinstanser, där Världsnaturfonden,, också är med somremissinstanser, för att be om deras synpunkter. Såsmåningom skall vi väga samman de här sakerna.Det finns en sak som vi glömmer bort. Det är attnär vi inte har en sammanhållen planering isamhället, får vi en utveckling som vi inte riktigt harkontroll över.Regeringen får egentligen ett fåtal ärenden på sittbord. De flesta ärenden som gäller strandskyddetkommer inte upp till regeringen. Vi vill visa pånödvändigheten av att översiktsplaneringen i siginnefattar både bevarandevärde och en målsättningnär det gäller samhällsutvecklingen.Anf. 228 ():Herr talman! Efter ett antal dispensärenden somhar gått till regeringen lär sig kommunerna hur manskall lägga fram sina förslag för att det skall gå somman önskar.Man skulle kunna komma åt riskerna inför den nyalagstiftningen genom att snabbt jobba omnaturvårdslagen i samma riktning som förslaget tillden nya . Ett sådant förslag skulleregeringen kunna utarbeta , ochvi skulle få bestämmelser som trädde i kraftexempelvis den 1 juli 1994.Jag vill fråga statsrådet: ni vara beredda attsätta i gång ett sådant jobb för att rädda vårastränder?Anf. 229 Statsrådet ():Herr talman! Jag ser inte att det har skett någonförändring från regeringens sida, att regeringeninte skulle vilja värna om stränderna eller omtillgängligheten till stränderna.Jag tänker inte gå in på något enstaka ärende, meneftersom har nämnt golfbanorvill jag påpeka att det finns vissa grupper sominte kommer ned till stränder därför att de inte kanta sig ner. Vi har varit väldigt noga med att se till atttillgängligheten vid stränderna hålls öppen när vihar gett dispens för t.ex. golfbanor.Jag vill framhålla på det bestämdaste att dentillämpning av lagstiftningen som har skett mångagånger har skett på ett sådant sätt att människorinte riktigt har förstått varför vissa beslut harfattats. Det kan ha som effekt att vi snarare fårmotkrafter mot det fina istrandskyddslagstiftningen än så att sägamedkrafter, som verkligen verkar tillsammans medfolket för bevarande av strandskyddet.Anf. 230 ():Herr talman! Det senaste kan jag hålla med om.Men det nya förslaget framhåller ju att områdensom inte anses vara skyddsvärda urfriluftssynpunkt eller tillgänglighetssynpunkt --söndertrampade strandängar och liknande -- urbiologisk synpunkt är oerhört viktiga. tar maninte den hänsynen. Där kommer just golfbanornaoch liknande fram. Det kan vara till fördel urfritidssynpunkt, men till direkt nackdel ur biologisksynpunkt. Just de områdena är mycket viktiga förfågellivet, för fiskereproduktionen och annat. Detär därför jag efterlyser ett arbete som gör att detinte sker en ohämmad exploatering där mankommer åt, innan den nya träder ikraft -- om den träder i kraft.Anf. 231 Statsrådet ():Herr talman! vill jag återigen säga att det intehar skett vare sig några försämringar ellerförändringar av lagstiftningen eller rätt tillämpningav den befintlia lagstiftningen. Vad jag eftersträvar,och det jag har saknat, är att man i kommunernaskall ha ett grepp över utvecklingen, hur mananvänder mark och vatten.Vi får ströärenden till regerigen. Det är egentligenomöjligt för regeringen att då få etthelhetsperspektiv över utvecklingen vad gällerstränderna i olika kommuner. Vi i regeringen skallinte in och peta i detaljer heller, mer än naturligtvisatt hantera de ärenden vi har fått.Men det viktiga är att man får en öppen debattkring detta, så att kommuner och länsstyrelsertillsammans visar att de har för avsikt att bådeskydda och bevara, men kanske också att skapagoda bostadsområden. Det tycker jag inte att detkan finnas något fel i.Anf. 232 ():Herr talman! Vi har helt klart inte riktigt sammauppfattning när det gäller behovet av det härskyddet. Vi vet också att man inom vissakommuner vill släppa till väldigt fina områden frånkommunens sida, just för att locka till sig nyamänniskor och annat. Det är av rent ekonomiskaskäl, som jag visst kan ha förståelse för. Men integer det något särskilt bra strandskydd.Anf. 233 Statsrådet ():Herr talman! Då vill jag bara säga det, att vi iregeringen avslår de flesta ärenden . Men viförsöker också att tillämpa den här lagstiftningenpå ett riktigt sätt, så att folk begriper varför vi fattarde beslut vi fattar.Jag avser att se till att kommunerna kommer att haett grepp både över hur de skall skydda sinastränder och hur de skall använda stränderna påsådant sätt att den här lagstiftningen inte kommeratt innebära sämre hantering, utan snarare bättre.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1992/93:675 om vapenexporttill de baltiska staternaAnf. 234 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig vad somsades vid det senaste nordiskaförsvarsministermötet om olika former av stöd,också vapenexport, till de baltiska staterna.Vid mötet i diskuterade jag och minanordiska kolleger bl.a. den allmännasäkerhetspolitiska utvecklingen samt relationernatill de baltiska staterna. Gemensamt underströk vivikten av att det ryska trupptillbakadragandet fråndessa stater genomförs utan dröjsmål. Vi var ävenöverens om att löpande informera varandra omresp. lands relationer till de baltiska staterna.Beträffande frågan om vapenexport var vårbedömning att vapen eller annanförstörelsebringande materiel inte skall levererastill de baltiska staterna. Däremot är de nordiskaländerna beredda att bistå med annan materiel ochmed utbildning.För svensk del framhöll jag möjligheten att erbjudaviss annan ej förstörelsebringande utrustning somenligt den svenska lagen om krigsmateriel klassassom krigsmateriel. Denna utrustning omfattar t.ex.skyddsutrustning, övervakningsmateriel samtfordon och fartyg.Jag har gjort tre korta arbetsbesök iEstland, och . Syftet med resornavar bl.a. att bli informerad om vad det finns förönskemål från dessa länder.I samtal med framför allt försvarsministrarna i resp.land har jag betonat att vill fortsätta attbistå de baltiska staterna på olika sätt. I sambandmed dessa diskussioner har jag bl.a. presenteratvilken materiel av överskottskaraktär som kommeratt skänkas till de baltiska staterna . Detrör sig om sjukvårdsutrustning, olika typer avterränggående fordon, underhållningsutrustning,cyklar, uniformer, hjälmar och annan personligutrustning, kokspisar och intensimetrar för mätningav radioaktiv strålning.Under besöken diskuterades också tänkbartsvenskt stöd till uppbyggnaden av tekniskagränsövervakningssystem i de tre länderna. Som enföljd av dessa diskussioner har regeringen nyligenbeslutat att en studie skall genomföras av tänkbarasvenska insatser på detta område.Anf. 235 ():Herr talman! Tack för svaret på min fråga! Avsiktenvar ju att det skulle ha lämnats , sammadag som försvarsministern kom hem från Tallinn.Nu blev det av olika skäl inte så, och därmed har endel av fräschören i frågan och i svaret försvunnit.De nordiska försvarsministrarna var enligtförsvarsministern tydligen eniga om att inte ge ellerinte sälja krigsmateriel till de baltiska staterna.Men underförstått måste väl ändå vara: så längesom det finns ryska trupper i de baltiska staterna.Annars placeras de baltiska staterna ju i strykklass.Anf. 236 Försvarsminister ():Herr talman! Vi var helt överens om, och jagunderströk det i kontakterna med mina baltiskakolleger, att den svenska inställningen rörandevapenexport till avser nuläget, dvs. i ensituation då det finns uppskattningsvis mellan40 000 och 50 000 ryska soldater i . Vihoppas att det skall ske en snabb förändring.Jag har träffat OSS stabschef, generalöversteSamsonov, som underströk att ett snabbttillbakadragande faktiskt sker. Man håller ett högttempo, och vi hoppas alla att problemen med ryskatrupper i snabbt skall vara ur världen.Min uppfattning är att vi självfallet skall sträva efteratt de tre baltiska länderna ivapenexporthänseende skall jämställas medövriga nordiska länder. Det kan ta ett tag innan vihar nått dithän, men det måste vara en rimligutgångspunkt att icke diskriminera dessa länder.Jag vill också informera om att det vid de samtalsom jag hade i de baltiska staterna underströks attvapen från inte är något somhar prioritet. Man har tillgång till vapen, ochrelativt betydande vapeninköp har åtminstone i ettland genomförts . Det som manprioriterade var framför allt detövervakningssystem som regeringen redan harbeslutat att göra en studie om.Anf. 237 ():Herr talman! I ett frågesvar sadeförsvarsministern att han vid försvarsministermöteti skulle eftersträva en gemensamnordisk linje i denna fråga gentemot de baltiskastaterna. Åstadkoms en sådan gemensam nordisklinje vid försvarsministermötet i , ellervar det någon skillnad i attityden gentemot debaltiska staterna bland de nordiska länderna?Anf. 238 Försvarsminister ():Jag kan utan vidare säga att vi uppnådde engemensam nordisk linje. Det fanns inga avvikandemeningar när det gällde den linje som jag just nuhar redogjort för vad gäller frågan om vapenexportoch överförande av viss försvarsmateriel tillBaltikum.Vi kom också överens om att hålla varandrainformerade, och jag kunde då upplysa om minförestående resa till . Jag tycker att det ärviktigt att denna nordiska enighet kan bibehållas.Låt mig understryka att det paket som vi nu överförtill de baltiska länderna från svensk sida faktiskt ärmycket omfattande. Det handlar om stora mängdermateriel och om ett kommandeövervakningssystem som är av stor betydelse förframtiden.Anf. 239 ():Herr talman! Försvarsministern säger i sitt svar atthan i informerade sina kolleger om ettsvenskt erbjudande. Vidare sägerförsvarsministern att han vid arbetsbesöketinformerade sig om önskemål från de baltiskastaterna. Sammanfaller alltså vad försvarsministernerbjuder med de baltiska önskemålen?Anf. 240 Försvarsminister ():Herr talman! Vid besöket i de tre länderna sadesdet uttryckligen, med något varierande styrka, menmed en gemensam inriktning, att vapen inte är detstörsta problemet just . Man har vapen, och manhar möjligheter att köpa från andra länder. Manunderströk att det nu gäller utbildning, vilket manhar brist på, och även sådant som att bygga upp ettfungerande civilförsvar, räddningstjänst ochkustbevakning. Det gäller också att kunnaövervaka de gränser som man har. Det förekommeren icke obetydlig smuggling, man har problem medbrottsbekämpning och annat.Jag är glad över den positiva reaktion som jag fick,men jag understryker att det inte är fråga om ensvensk policy för all framtid.Anf. 241 ():Herr talman! Jag vill för säkerhets skullunderstryka att jag inte är ute efter att förse debaltiska staterna med tyngre vapen. Vad jag undrarär om det vore möjligt att ur svenskaöverskottslager förse dem med handeldvapen justför den maffiabekämpning som ständigt är aktuelldär. Det är, som försvarsministern säger, fråga omsmuggling och brottsbekämpning. Men ärtydligen beskedet att de köper vapen på annat håll.Jag är inte säker på att det är så alldeles lyckat, mendet får jag återkomma till.Anf. 242 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tror att vi med de baltiska staternanu har kommit överens om ett bra samarbete på dethär området. Jag kan försäkra att vinoga skall följa utvecklingen och snabbt göra deomprövningar som kan behövas samt att jag tyckeratt det är viktigt att detta sker på nordisk basis.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1992/93:752 om säkertransport av flygbränsleAnf. 243 Försvarsminister ():Herr talman! har frågatmiljöministern vilka åtgärder han är beredd attvidta för att göra flygbränsletransporterna tillArlanda säkrare från miljösynpunkt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Alf Wennerfors tar upp en mycket viktig ochangelägen fråga. Transporterna av flygbränsle tillArlanda innebär, som påpekat,inte bara påfrestningar på miljön utan också riskerför olyckor som kan få olyckliga följder för miljön.Arbetet kring säkerheten vid transporter av farligtgods inriktades tidigare enbart på utformningen avreglerna för sådana transporter. hararbetet breddats, så att det omfattar även frågor omvalet mellan olika transportslag, vägvalsstyrning,uppbyggnad av informationssystemet, utbildningoch tillsyn samt sambandet med samhällsplaneringoch räddningstjänstens beredskap.Statens räddningsverk genomför ett värdefulltutvecklingsarbete när det gäller säkerheten vidtransporter av farligt gods. Ansvaret för denpraktiska tillämpningen ligger emellertid påregional och lokal nivå.I har ett vägvalsstyrningssystemutarbetats. Regler har utfärdats som innehållerförbud och som anger de vägar somrekommenderas för transporter av farligt gods. Förtransporterna av flygbränsle till följer avde lokala trafikföreskrifterna vilka vägar som skallanvändas. Vägvalsstyrningssystemet utgör också engrund för utformningen av räddningstjänstensberedskap.Jag vet att frågan om att transportera flygbränsle irörledning har undersökts i ett projekt. Enförutsättning för ett genomförande har uppgettsvara en mycket större volym på flygtrafiken än dennuvarande. Enligt uppgift undersöker man förnärvarande förutsättningarna för att överföratransporterna till järnväg.Säkerheten i samband med transporter av farligtgods är en fråga som kräver både kortsiktiga ochlångsiktiga lösningar. Det är enligt min meningangeläget att man inom finner enlösning som leder till att säkerheten vidtransporterna av flygbränsle ökar. Det är därvidviktigt att man skapar lösningar som sålångt möjligt begränsar miljöpåfrestningarna vidsjälva transporterna. Vad jag nu har sagt innebäratt jag noga följer det som sker. Detutvecklingsarbete som pågår gör att jag förnärvarande inte anser att det behövs någrasärskilda åtgärder från min sida.Herr talman! Avslutningsvis vill jag nämna att jagavser att föreslå regeringen att i enskrivelse lämna en redogörelse för lägetinom områdena beredskap mot kemikalieolyckoroch transport av farligt gods.Anf. 244 ():Herr talman! Jag ber att få tacka så mycket försvaret.Jag har ställt samma fråga till miljöministern för attfå en bedömning från miljösynpunkt. fickjag ett svar från kommunikationsministern. Detgav inte särskilt mycket. Han sade att det inte varhans bord. Det var intressenternas bord. Så sågkommunikationsministern på miljöriskerna.I dag har jag fått ett positivt och konstruktivt svarav försvarsministern. Det är positivt i mångaavseenden, inte minst när försvarsministern så klartdeklarerar att detta är en viktig fråga. Det gälleräven det arbete som försvarsministern säger pågårpå olika sätt.Det som förvånar mig litet är vad försvarsministernsäger om denna pipeline, nämligen att det behövsen större volym på flygtrafiken. Jag skulle vilja vetavem som har framfört den uppfattningen. Jag harinte hört något sådant från något håll så länge jaghar arbetat med denna fråga. Förutsättningarna föratt överföra transporterna till järnväg är vad jagförstår inte särskilt goda.Jag tycker att det är bra att försvarsministern skallfölja frågan noggrant. Det är bara trist att svaretslutar med att försvarsministern inte kan tänka signågra särskilda åtgärder . Så fortsätter alltså 50tankbilar att rulla . Det blir 5 000 på tremånader och 50 000 . Precis somförsvarsministern själv säger finns det stora risker.Jag tycker inte att man enbart kan peka på deregionala myndigheterna. Jag tror att det måste tasett större grepp. Varför kan inte försvarsministernta ett sådant initiativ?Anf. 245 Försvarsminister ():Herr talman! I fråga om en pipeline till Arlandavisar de uppgifter som jag har inhämtat frånberörda myndigheter att det skulle behövas en näranog fördubbling av volymen flygbränsle som skalltransporteras för att det skulle bli ''lönsamt''.Problemet är ju att minskar flygtrafiken. Mankan naturligtvis inte vara säker på hur länge dennaminskning består.Jag har emellertid erfarit att det finns ett visstintresse för en sådan pipeline. Man kan naturligtvisinte bara lägga snäva transportekonomiska kalkylerpå detta. Man får göra en helhetsbedömning och tamed de risker som kan finnas vid transporter på detsätt som sker i dag.Det här är en fråga som skulle kräva mycket storainvesteringar. Jag vill också understryka, herrtalman, att anläggandet av en pipeline innebärbetydande miljöingrepp. Det är också något sommåste vägas med i sammanhanget.Jag tycker dock att här sker en del. Som jag har sagtär det min avsikt att föreslå regeringenatt lämna en skrivelse till just om dennaproblematik, så att har möjlighet att tadel av redogörelsen och självfallet reagera på deförslag och synpunkter som där lämnas.Anf. 246 ():Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad det är förmiljöingrepp som behöver göras. Käppalatunnelngår från till . Den är så stor att mankan gå rak i den. Där fins det gott om utrymme fören pipeline med diameter. Därmed kanfrågan lösas på ett som jag tycker genialt sätt.Men precis som försvarministern säger är detta integratis. Det kostar en hel del pengar, ochkostnaderna får vägas mot de miljörisker som dessatankbilar med denna mängd flygfotogen innebär --liksom alla dessa avgaser från alla dessa bilar. Härär det inte fråga om att begära statsbidrag. Men enstatlig kreditgaranti skulle ge god hjälp.Anf. 247 Försvarsminister ():Herr talman! Riktigt så enkelt är det inte attpipelines inte skulle innebära ingrepp i miljön. Dethandlar faktiskt också om att även där se till att detbli en tillfredsställande säkerhet. De erfarenhetersom finns av pipelines visar dess värre att även därkan ske olyckor.Nu är mitt ansvarsområde i första handsäkerhetsfrågorna. En samlad redogörelse skallkomma till om transporter av farligt godsoch beredskap mot kemikalieolyckor.Samhällsinvesteringar av det slag som en pipelineinnebär är, med risk för att göra , faktiskt inte primärt mitt bord.Anf. 248 ():Herr talman! Jag medger att det finns vissamiljörisker även med en pipeline. Men pipelinesanvänds på flera olika ställen i världen för atttillföra flygfält flygbränsle. Där har inte inträffatden typ av olyckor som är stora och farliga.Jag hänger upp mina förhoppningar på det somförsvarsminstern har sagt i svaret, och jag kommeratt noga följa det som sker.Anf. 249 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra attjust frågorna om transporter av farligt gods följsmed stor uppmärksamhet inomFörsvarsdepartementet. Vi kommer med en samladredogörelse till om denna problematik.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1992/93:691 om legitimationav naprapaterAnf. 250 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att öppna möjlighet attlegitimera naprapater.Jag har i en tidigare debatt i , den 20oktober , diskuterat denna fråga, och jagframhöll då att jag var beredd att ta initiativ till atten allmän översyn görs av principerna för införandeav föreskrifter om legitimation eller andrakompetensbevis för yrken inom hälso- ochsjukvården. Arbete pågår inomdepartementet med att utarbeta direktiven.Avsikten är att utredningen skall kunna tillkallasinom kort.När det gäller legitimation för naprapater avser jagatt i enlighet med socialutskottets uttalande ibetänkandet 1992/93:SoU1 föreslå regeringen attbehandla denna grupp med förtur och återkomma ifrågan till hösten.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attPer Stenmarck fick delta i överläggningen.Anf. 251 PER STENMARCK (m)Herr talman! Jag ber att få tacka för statsrådetssvar, som jag ser som synnerligen positivt.Vi är ett antal ledamöter i denna kammare somunder en följd av år har arbetat för att gruppennaprapater skall få legitimation. Mot dennabakgrund ser jag dagens svar som ett viktigt steg irätt riktning.Låt mig ange några skäl till varför jag anser attgruppen naprapater bör få sin legitimation.För det första: Många människor visar den härgruppen sitt förtroende, och många får också hjälp.Enligt de senaste uppgifterna rör det sig om 1miljon behandlingar för 200 000 patienter.För det andra: Naprapaterna är en synnerligenvälutbildad grupp inom den medicinen.Det rör sig om en fyraårig högskoleutbildning.Utbildningen bedrivs dessutom här i , vilketgör att kvaliteten på utbildningen går attkontrollera och självfallet också att påverka, omman skulle vilja göra det.För det tredje: En legitimation skulle innebära enlika behandling med andra likartade grupper inomden medicinen. Vidare skulle detinnebära ett samhällserkännande av en seriös ochvälutbildad yrkesgrupp. Då skulle ocksåorättvisorna när det gäller momsen jämfört med deandra grupper inom den medicinen somhar fått legitimation försvinna.För det fjärde: Naprapaternas förutsättningar fören legitimation behöver rimligtvis inte ytterligareutredas, i motsats -- förmodligen -- till andragrupper inom den medicinen.Det är positivt att också statsrådet är inne på dennalinje. Jag utgår ifrån att detta innebär att regeringentill hösten återkommer med en proposition iärendet.Anf. 252 Statsrådet ():Herr talman! Den slutsats som drogs var intealltför långtgående. Den kan nog komma attbesannas.Jag begärde ordet ånyo egentligen för en enda sak,nämligen för att jag vill påminna om att flera av demånga grupper som bl.a. hos riksdag ochdepartement har begärt att få legitimation delarkanske inte synpunkten att de ytterligare börutredas. De kommer säkert med minst sammaemfas som naprapaterna att hävda att de bordekunna få besked.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1992/93:711 omsmittspridningen från hivpositiva afrikanerAnf. 253 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag avser att vidta för att få bukt meddet hivproblem som består i att hivpositivaafrikaner nonchalerar smittskyddsreglerna iSverige.Frågan föranleds av en artikel i ,enligt vilken bekymren med afrikanerna skullebero på stora kulturella och etiska olikheter iförhållande till vår svenska inställning. Olikheternahar enligt artikeln visat sig vara svåra attöverbrygga.Enligt smittskyddslagen är infektion av hiv ensamhällsfarlig sjukdom. Den som har anledning atttro att han är smittad måste genast uppsöka läkareför en undersökning. Om den smittade inte frivilligtmedverkar till de åtgärder som behövs för atthindra smittspridning eller inte följer meddeladeförhållningsregler, kan smittskyddsläkaren ansökaatt Länsrätten beslutar om tvångsisolering avhonom. Den tvångsisolerade skall motiveras attändra sin inställning och livsföring så, atttvångsisoleringen kan upphöra. Samhället haralltså tvångsmedel till sitt förfogande när uppenbarrisk för smittspridning föreligger.Vidare gör vi i omfattande insatser för attinformera om risken att bli smittad av hiv och vadman kan göra för att skydda sig. Informationenriktas också till invandrare. Ett övergripandeansvar för sådan information ligger påFolkhälsoinstitutet.Att medvetet smitta en annan människa med hiv ärett brott. En utländsk medborgare, som smittat tvåkvinnor med hiv, blev dömd inte bara fängelse utan även till utvisning.I den mån enskilda svenska eller utländskamedborgare visar nonchalans motsmittskyddsreglerna bör samhället naturligtvisreagera.