prot · GG0995 · 1993-04-20 00:00:00 — Länsarbetsdirektören iÖrebro län sade att det inteär uteslutet att kanske var femte länsbo står utanförden ordinarie arbetsmarknaden till hösten.Det är mot den bakgrunden som visocialdemokrater kräver en kraftig utbyggnad avhögskolan, med 10 000 platser utöver regeringensförslag. Vi har i våra förslag utgått från att de 2 000platser som man kom överens om i krisuppgörelsengällde för åren 1993--1996. I den beräkning som hargjorts av utskottskansliet har man efter kontaktmed departementet sagt att dessa 2 000 platser ickefinns framskrivna i propositionen. Om detta kan viha olika meningar och kan inte på en eller tvåminuter klara ut hur det ligger till.Jag vill framhålla för utbildningsministern att det ärutomordentligt allvarligt att propositionerna påhögskoleområdet är så oklara, att det kan finnasolika uppfattningar också efter kontroll meddepartementet om hur propositionerna skall tolkas.Alltnog -- låt oss anta att de 2 000 platserna finnskvar så som utbildningsministern nu har sagt ochsom vi socialdemokrater förutsatte när vi skrev våramotioner med anledning avhögskolepropositionerna. Jag vill då frågautbildningsministern: utbildningsministernberedd att föreslå ytterligare en kraftig utbyggnadav högskolan för att möta den allvarliga situationenpå arbetsmarknaden?Anf. 48 Utbildningsminister ():Fru talman! Det undandrar sig min bedömning hurriksdagens utbildningsutskotts kansli har räknat.Vad som inte undandrar sig min bedömning är hurjag har räknat, och jag har räknat in platserna.Därmed är denna fråga avgjord. Besked i detta falllämnas direkt från källan.Situationen hade emellertid för hela den högreutbildningen varit avsevärt bättre, om intesocialdemokraterna såsorgfälligt eftersatt den grundläggande högreutbildningen. Det visar sig nämligen att harför få akademiker, i synnerhet för få akademikermed längre akademisk utbildning. Att bygga utdenna akademiska utbildning så fort som behovetegentligen stipulerar är till följd av historiskaförsyndelser inte möjligt. Jag är den första attbeklaga att dessa historiska försyndelser kommitatt belasta den nuvarande regeringens ambitioner.Likväl kommer vi att fortsätta att bygga ut denhögre utbildningen, men vi kommer att göra det iden takt som är försvarbar med det samtida kravetpå kvalitet för de studenter som väljer sådanautbildningsvägar. Det är inte försvarbart att byggaut utbildning som inte kommer att svara mot dehögt ställda kvalitetskrav som studenter ochsamhället i övrigt har rätt att ställa på universitetenoch högskolorna.Anf. 49 ():Fru talman! Jag kan konstatera att det urdemokratisk synpunkt är utomordentligt allvarligtatt det är svårt att tolka vad som egentligen har varitdepartementets avsikt på olika områden och attdepartementets egna tjänstemän ger uppgifter somstrider mot ministerns. Regeringens huvuduppgiftär att regera.Vi befinner oss i en situation då det tyvärr inte häroch är brist på akademiker, utan mångaakademiker är arbetslösa. Vi ser långsiktigt ett stortbehov av akademiker. Vad vi behöver är att ta tillvara den tid som vi har för fortbildning, utbildningoch för grundutbildning av de många som gårarbetslösa i dag.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! Skall jag våga mig på en gissning avvarför utskottskansliet möjligen har svårt att räknajust denna vår, kan det hänga samman med denomläggning av anslagssystemet som vi just nugenomför. Det är nämligen, fru talman, i framtideninte så -- som jag också framhöll i slutet av mitt svartill -- att vi detaljerat skall räknastudieplatser. Det var den gamla politiken, dåregering och riksdag med pekpinnemässignoggrannhet räknade och ansåg sig veta exakt hurmånga platser ett universitet eller en högskolaskulle tilldelas för resp. utbildning. Den typen avpolitik avvecklade gudskelov genom sittbeslut . anslås pengar iklump till universiteten med en rätt och ett ansvarför dessa att väl disponera sina resurser.Jag tror, som jag också sade i mitt svar, att detkommer att innebära att vi kommer att se avsevärtfler antagna till högre utbildning än vadvi har sett under tidigare år.Får jag understryka att vi här och har bristpå akademiker.Anf. 51 ():Fru talman! Det är uppenbart att regeringen har ettansvar, oavsett vilka system ni väljer, både förarbetsmarknadspolitik och för regionalpolitik. Nihar ett ansvar här och gentemot de ungamänniskor och de arbetslösa ute i hela landet somingenting annat vill ha än utbildning.Utbildningsministern har pressatsatt ytterligare öka antalet utbildningsplatser avarbetsmarknadsskäl. Men det har kommit litet försent. Det ryktas om att det skall föreslås 3 000 nyaplatser . Varför kom inte förslaget ijanuari? Var utbildningsministern inte medveten ijanuari om att vi skulle stå inför enallvarlig arbetsmarknadssituation?Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! Får jag för framhållaatt den utbyggnad av den högre utbildningen somregeringen föreslår inte först och främst motiverasav arbetsmarknadsskäl, utan av kravet på detsvenska samhället att utbilda fler akademiker. Fårjag dessutom påminna om att jaginte tror att det finns någon nu levande svenskutbildningsminister som har byggt ut den högreutbildningen fortare än jag.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tror inte att det finns någon nulevande regeringsledamot i någon regering sombefunnit sig i och delvis har förorsakat en sådramatisk situation på arbetsmarknaden som denregering som utbildningsminister sitter i.Jag vill än en gång fråga utbildningsministern:Kommer kompletteringspropositionen attinnehålla förslag om nya platser? Om så är fallet,varför kom inte de platserna i samband medresurspropositionen eller budgetpropositionen, omnu utbildningsministern vill sätta in platserna i detallmänna utbildningspolitiska sammanhanget, somutbildningsministern säger, och inte kasta in platserlitet då och då utan ordentlig beredning?Anf. 54 Utbildningsminister ():Fru talman! Om jag som hadetillhört ett parti som just som ett verksamtinstrument mot krisen föreslagit rekordhögaskattehöjningar, skulle jag vara litet försiktig medorden om var orsaken egentligen ligger till våraekonomisk-politiska bekymmer.I fråga om kompletteringspropositionen är IngerLundberg litet för otålig. Den som väntar, väntarinte förgäves. lämnar regeringen beskedom sina planer.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:548 om . 55 Utbildningsminister ():Fru talman! har ställt fråga omvilka åtgärder eller direktiv som har vidtagits för attförbereda förändringar i den samhällsvetenskapligaforskningens organisation, resurser och övrigaförutsättningar vid förbyggnadsforskning, SIB.Som angivits i forskningspropositionen finns intenu tillräckligt underlag för ett slutgiltigtställningstagande till framtiden för densamhällsvetenskapligt inriktade forskningen vidSIB. Regeringen har därför givit i uppdragatt utvärdera den samhällsvetenskapligaforskningen vid SIB och pröva förutsättningarnaför dess fortsatta existens. Uppdraget kommer attrapporteras till regeringen senast den 1 oktober1993.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Jag vill inledningsvis gärna se det som någotmer betryggande att frågan om densamhällsvetenskapliga byggnadsforskningensframtid i fortsättningen kommer att hanteras av detför forskningen mer generellt ansvariga statsrådet.Som utbildningsministern säkert känner till har detfunnits och finns en, som jag ser det, icke-ogrundadoro hos därför att det harfunnits och finns propåer om att densamhällsvetenskapliga forskningen gott kundeavvaras, inte på grund av att den nödvändigtvis ärav dålig kvalitet utan snarare av rent egenintresse.Den samhällsvetenskapliga forskningens framtid ärganska otydligt definierad i propositionen av skälsom utbildningsministern här har redovisat. Somsäkert är känt förs förberedande diskussioner inomramen för ochByggforskningsrådet om den tekniska delen avbyggforskningens framtid. Som det har ryktatsdiskuterar man även inlemmande ibyggforskningen av delar av det som traditionelltutan tvekan kan anses som samhällsvetenskapligforskning. Om man hade eftersträvat ett samarbeteoch ett samförstånd med dem som är oroliga påByggforskningsinstitutet, borde det här arbetet haskett i största öppenhet och med förtroende förByggforskningsinstitutet, dess ledning ochpersonal. Jag undrar om utbildningsministern kanutlova detta i fortsättningen. Vid en seriöst menadutvärdering, som den som skall ske, får man integå hanteringen i förväg så att utvärderingen föregåsav åtgärder som väsentligen gör att utvärderingen islutändan kan uppfattas som meningslös.Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningpå den sista punkten, att en utvärdering naturligtvisskall göras precis som den är tänkt, nämligenförutsättningslöst och så att den inte ställs inför faitaccompli, som gör att slutresultatet är givet frånbörjan. Det hade varit då poänglöst att be någon attgöra en utvärdering.Skälet till att regeringen valt vägen via enutvärdering är just det som påpekade, att det uppenbarligen råderdelade meningar om hur den samhällsvetenskapligtinriktade forskningen på byggområdet skallorganiseras och vilken roll den del av SIB somsysslar med det skall kunna spela . Detär precis därför som jag har tyckt att det har varitklokt att se till att vi får en opartisk värdering innanbeslut fattas.Jag kan, fru talman, inte kommentera de ryktensom hänvisar till. Jag har själv intehört dem. Jag kan försäkra om att från minutgångspunkt gäller att utvärderingar resp.överförande till KTH av den mer tekniskt inriktadedelen av SIB skall ske under största möjligaöppenhet och i förtroendefull samverkan med demänniskor som är närmast berörda.Anf. 58 ():Fru talman! Jag ställde ursprungligen frågan tillnäringsministern, som framför allt är ansvarig förden tekniska delen av byggforskningen och dessframtid. Rykten eller ej -- sådana hade jag hört närjag ställde frågan -- vet jagatt i går informerats omvad det förberedelsearbete som har bedrivits avTekniska högskolan och harresulterat i.Vad som är ytterst olyckligt i sammanhanget ärnaturligtvis den mycket korta tid som har givits förden utvärdering som skall ske och det kortatidsperspektiv som uppmålats i propositionen närdet gäller finansieringen av densamhällsvetenskapliga forskningen i framtiden.Det gör naturligtvis att osäkerhet och oro skapas,vilket säkerligen kan stimulera många av de mycketskickliga forskarna att söka sig någon annanstans.Att det görs den här typen av förberedelser, somtydligen även inkluderar delar av densamhällsvetenskapliga forskningen, utan attByggforskningsinstitutets ledning och personalinformeras förrän det hela är genomfört ser jag sommycket oroväckande. Jag hoppas attutbildningsministern här kan försäkra attöppenheten skall garanteras i fortsättningen.Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Mitt svar på fråga är: Ja, gärna.Jag vill som hastigast också kommentera skälet tillatt vi valt för utvärderingen avden samhällsvetenskapliga forskningen. Svaret påden frågan är egentligen det som ligger i LennartRohdins fråga, nämligen att vi inte vill ställa densamhällsvetenskapliga forskningen inför ett slagsfait accompli, när omvandlingen av den tekniskadelen nu fortgår. Önskemålet är alltså en hyggligparallellitet i de båda forskningsdelarna, oaktat detfaktum att det handlar om två olikaomvandlingsprocesser.Anf. 60 ():Fru talman! Jag är helt nöjd med propositionensformuleringar. Men just därför är det oroväckandeatt man tydligen utan full öppenhet diskuterar medByggforskningsinstitutet om att föra över delar avden traditionella byggforskningen till Tekniskahögskolan redan innan resultatet av utvärderingenav den samhällsvetenskapliga forskningens framtidföreligger. Det är att inte respektera denkompetenta personalen påByggforskningsinstitutet, vilken måste ha en rimligarbetsro för att den skall kunna arbeta medresultatet av utvärderingen.Jag hoppas att utbildningsministerns övertagandeav den här delen av byggforskningen inte barainnebär att utbildningsministern skall administreraavvecklingen av en för marknaden ointressantrestpost av ett forskningsområde som harrönt stor internationell uppskattning.Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om muntliga frågor till regeringenden 22 aprilAnf. 61 TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister , statsrådet , arbetsmarknadsminister ,statsrådet och statsrådet besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.11 § Svar på fråga 1992/93:550 ombehandlingen av personer som tagits i förvarAnf. 62 Kulturminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för attskapa alternativ till häkten för förvarstagnautlänningar.Jag har tidigare här i kammaren, ,diskuterat behandlingen av förvarstagna.Eftersom ett förvarsbeslut är en ingripande åtgärdför den enskilde individen, får det bara förekommai situationer där det oundgängligen är nödvändigt.Därför är förutsättningarna för att ta en utlänning iförvar noga preciserade i utlänningslagen, ochdessutom är tiden för förvarstagandet begränsat.Av tillgänglig statistik framgår att de allraflesta som togs i förvar var berövade friheten enmycket . Av det totala antalet vuxna, 4 520st, var 3 074 st förvarstagna i än tre dygnoch ytterligare 923 st än . 523personer satt än tio dygn.När det gäller verkställandet av förvarsbeslut är detpolismyndigheten som är ansvarig. Deförvarslokaler som kan användas är delsförvarslokalen i , dels polisarrester,allmänna häkten och kriminalvårdsanstalter.För närvarande finns inga planer på att byggaytterligare särskilda förvarslokaler. Däremot hardet framkommit uppgifter om att möjligheten attanvända förvarslokalerna i inte alltidutnyttjas fullt ut, vilket enligt min mening är någotförvånande.Anf. 63 HANS ():Fru talman! Det är nödvändigt att ta fram alternativtill polisarrester och häkten -- fängelse används imycket blygsam omfattning, det är bara ett fåtalsom sätts i fängelse.Det finns goda skäl att granska den praxis sområder när det gäller förvarstagande, framför allt omlagmotivens krav på restriktivitet ochoundgänglighet har uppfyllts. Det är inte rimligt attdet 1992 togs så många som 4 520 personer i förvar.Av allt att döma kommer den här siffran att ökaunder 1993.Statsrådet bör se till att det sker en ordentligredovisning av de eller de 523 personer somsitter längre än tio dagar.Med hänsyn till förvarstagandets omfattning ochlängd är det inte så märkligt att ca 4 000 personer ärefterlysta för att de skall avvisas. Också detta antalkommer att öka. avvisas asylsökande som harfått avslag i en takt på 17 000 per år.Rikspolisstyrelsen måste ha centrala riktlinjer omvar förvarstagandet skall äga rum. Vad har gjort efter den13 april, då det hölls en debatt här i kammaren?Statsrådet nämnde , men det finnsfaktiskt två andra liknande inrättningar, i Malmö-och i Göteborgsregionerna. Hur ligger det till där?Jag anser alltså att det nu finns all anledning förstatsrådet att agera. Hon sade att det säger sig självtatt man bör särskilja brottslingar och förvarstagna.Anf. 64 Kulturminister ():Fru talman! Jag utgår ifrån att de senaste veckornasoffentliga debatt leder fram till attRikspolisstyrelsen ser över denna verksamhet. Detsaknas nämligen riktlinjer för den, vilket jag togupp i mitt frågesvar för sedan.Jag vill också poängtera att det naturligtvis ärmöjligt för dem som är förvarstagna att iblandsjälva påverka situationen genom att medverka tillatt pass och andra handlingar kan fås ut från t.ex.ambassader. Detta är bl.a. en av orsakerna till atten del är förvarstagna.Anf. 65 HANS ():Fru talman! Frågan är allvarligare än vad statsrådetnu anger.Jag vill också erinra om att , som studerar häkten, polisarrester ochfängelser, tog upp denna fråga och gjordeanmärkningar. Jag hade ställt min fråga tillstasrådet . undrar jag: På vilket sätt harstatsrådet varit inblandad i ärendet?Förvarstaganden skall icke nödvändigtvis ske ipolisarrester och häkten. Det som gäller är attförvaret måste vara välbevakat. Man har tidigareanvänt hotell och pensionat i detta sammanhang,men av allt att döma görs det inte längre. Jag menaratt det finns anledning att göra en ordentligundersökning kring alternativ och komma medförslag.Anf. 66 Kulturminister ():Fru talman! Som jag redovisade i mitt svar har maninte fullt ut använt de förvarslokaler som finns iCarlslund, där det finns 38 platser. Regelmässigt ärdet bara 15--20 platser som är belagda. Det betyderatt det finns möjligheter att inom ramen för deförläggningsplatser som finns ha fler personer i desärskilda förvarslokalerna. Som jag harsagt utgår jag ifrån att Polisen nu ser över den härfrågan.Som kulturminister har jag inte direkt inte varitinblandad i aktiviteter när det gällerförvarstagande. Däremot har FN gjort engenomgång av , då man tog uppbl.a. förvar av barn. fattade alldelesnyligen beslut om den reglering som skall gälla. Detär ingen hemlighet att jag ansåg att man bör ha ettprincipiellt förbud mot förvarstagande av barn,vilket parti inte ställde sigbakom.Anf. 67 HANS ():Fru talman! Jag ställde mig bakom kulturministernsuppfattning. Jag anser fortfarande att det beslutsom då fattades är felaktigt. Det finns nu anledningatt göra en ordentlig undersökning avförvarstagande. Jag tror inte att det för mångariksdagsledamöter är känt hur pass illa detta beslutkom att utfalla.Därför tycker jag att statsrådet borde tillmötesgådet som jag är ute efter nu.Vad gäller tycker jag också att det äroroväckande att man inte utnyttjar alla platser.Men det är på det sättet att i första handär avsett för familjer med barn. Där finns 38bäddar. Jag kan inte exakt säga hur stort antalet är iMalmö- och . Det borde kanskestatsrådet inhämta uppgifter om. Sett urperspektivet att det rör sig om 5 000 personer, ärdetta trots allt en liten del. Det måste komma tillandra lösningar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1192/93:553 om uppgifter ominvandrares nationalitetAnf. 68 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att säkerställa att uppgifter ominvandrares nationalitet är korrekta. LennartFridén uppger att det ofta förekommer att i Sverigeboende invandrare i olika rapporter fårnationalitetsbeteckningar som inte stämmer medverkligheten. Frågeställaren nämner Kosovo somett exempel.Jag utgår i mitt svar från att medbegreppet nationalitet avser medborgarskap. Jagkommer därför i mitt svar att använda det senarebegreppet eftersom nationalitet ochmedborgarskap kan vara två skilda saker.Invandrarverket ansvarar för registreringen avpersonuppgifter för utlänningar som ansöker omuppehållstillstånd i . I de allra flesta falluppstår inga problem med registrering avutlänningars medborgarskap. I tillstånds- ochmedborgarskapsärenden tillämparInvandrarverket uppdelning efter medborgarskap.Det är också på grundval av detta som statistik förs.Medborgarskapet framgår normalt av sökandenspass eller om den sökande inte har pass av andraidentitetshandlingar. I avsaknad av handlingarregistrerar man det medborgarskap som sökandensjälv uppger.Det betyder att personer från Kosovo registrerassom medborgare i den av inte erkändastaten '''', dvs. Serbien-Montenegro.Någon separat registrering av tillhörighet till vissfolkgrupp eller liknande görs inte, varken avseendeKosovo eller i andra fall.Vid speciella omständigheter kan det vara svårareatt fastställa en persons medborgarskap.Asylsökande och andra från f.d. , t.ex.från Bosnien--, som sökeruppehållstillstånd har ibland fortfarandejugoslaviska pass. Detsamma gäller för personerfrån det forna som i vissutsträckning reser på sovjetiska pass.Invandrarverket försöker givetvis att i så storutsträckning som möjligt göra en korrektregistrering, utifrån de uppgifter man kan få fram ivarje enskilt fall. I vissa sådana fall kan detemellertid hända att registreringen hosInvandrarverket blir felaktig. I takt med att de nyastaterna börjar utfärda egna pass minskar dettaproblem.Vad avser Invandrarverketsförläggningsverksamhet, tar man även framuppgifter om de asylsökandes tillhörighet tillspråkgrupper, t.ex. vad avser f.d. . Manutgår ifrån vad den asylsökande själv uppger om sintillhörighet till viss språkgrupp. Det här registrerasdock inte för något annat syfte än justförläggningsverksamheten.Jag anser inte att det från regeringens sida finnsanledning att vidta några speciella åtgärder i det härsammanhanget.Anf. 69 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå denna fråga. Detta är ju en väldigt känslig fråga.Jag var tveksam innan jag ställde den. Det är så lättatt hjälpa till att bygga under de många myter somodlas i flyktingdebatten, och jag skulle gärna viljaundvika detta.Men genom att det då och då inte kan ges konkretaoch raka svar på en del frågor i debatten, är detockså mycket lätt att den hamnar snett. Jag harsjälv upplevt att journalister som t.ex. har bett attfå reda på vilka folkslag -- jag menar då folkslag ochinte vilket medborgarskap man har -- som finns påolika förläggningar inte har kunnat få ett rakt ochkonkret svar från Invandrarverketsförläggningsanställda. Jag tror att det är till skadaom man, medvetet eller omedvetet, i debatten gerintryck av att man inte vill svara på frågor.Det finns också i boende personer som harkommit hit för länge sedan. De tycker att de iblandhar fått klä skott för vad som händer kring en delflyktingförläggningar. Själva påstår de att det inteär deras landsmän utan att det är en grupp som harangett en tillhörighet just därför att det har varitlättare att få en snällare och vettigare behandlinggenom att man anger någon annan tillhörighet.Jag förstår nu av statsrådets svar att den typen avundersökningar, som jag naturligtvis förstår ärsvåra att göra, inte görs. Det gäller att verkligenkontrollera vad alla dem som kommer -- det kanibland vara fråga om en sammanhållen grupp därinte en enda av dem egentligen har ett id-papper --har för språktillhörighet, vilka språk de kan tragglasig fram med eller vad de har för kulturellbakgrund. Också det är ett av problemen bakom dekonflikter som uppstår påflyktingsförläggningarna. Därför undrar jag om detfinns någon möjlighet att genom språkligakontroller eller på annat sätt verkligen ta reda påom det rör sig om den grupp som de uppger sigtillhöra eller inte. Det skulle i så fall säkertmotverka en del av de problem som finns.Anf. 70 Kulturminister ():Fru talman! Bakgrunden till att man vidförläggningsverksamheten registrerarspråktillhörighet är ju att man vill underlättatolkverksamhet -- att man vet vilket behov man harav tolkning. Det handlar också om barnensskolgång. Man behöver då känna till vilkaspråkgrupper som uppges. Jag tror inte att detråder några större missförhållanden beträffandedessa uppgifter, eftersom det ju är de asylsökandesjälva som har behov av t.ex. skolgång för barneneller tolkservice. Då vill man naturligtvis haundervisningen eller tolkningen på det språk somman är duktigast i att tala. Detta är bakgrunden tillregistrering av språkgrupp. I övrigt sker, som jagtidigare har sagt, registreringen enbart på grund avmedborgarskap i ett forna land som man kommerifrån.Anf. 71 ():Fru talman! Jag har bara en liten kompletterandefråga. Naturligtvis skall man inte bara vid umgängetmed massmediefolket utan över huvud taget varaförsiktig när man arbetar vid flyktingförläggningareller inom . Men jag undrar om detfinns några som helst regler som förhindrar demsom arbetar vid förläggningar att ge klara ochrediga svar, dvs. att den och den gruppenmänniskor finns på förläggningen. Det harpåpekats att man har fått så glidande svar påfrågorna att det sedan har uppstått myter iflyktingförläggningarnas områden kring vilkagrupper som finns där och varför vissa saker skeri anslutning till förläggningarna. Det kan inte varasärskilt bra att inte kunna ge raka och konkreta svarpå ställda frågor.Anf. 72 Kulturminister ():Fru talman!