prot · GG0993 · 1993-04-16 00:00:00 — 2 (bibehållande av utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot119 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Leif Marklud (s) anmälde att han avsett att rösta jamen markerats rösta nej.Mom. 4 (AP-fondens placeringsrätt)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot119 för reservation 4 av m.fl.Mom. 10 (nätverk för småföretag)Först biträddes reservation 7 av . med 110 röster mot 6 för meningsyttringen avRolf L i motsvarande del. 163 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 158röster mot 114 för reservation 7 av BirgittaJohansson m.fl. 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (stöd till uppfinnare och innovatörer)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot119 för reservation 8 av m.fl.Mom. 14 (verkstadstekniska delegationen, VT-delegationen)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot119 för reservation 9 av m.fl.Mom. 20 (idécentra)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 22för reservation 12 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 26 (småföretagsutveckling)Först biträddes reservation 14 av BirgittaJohansson m.fl. med 116 röster mot 8 förmeningsyttringen av i motsvarandedel. 154 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 120 för reservation 14 av BirgittaJohansson m.fl.Mom. 27 (stöd till kooperativ utveckling)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot121 för reservation 15 av m.fl.Mom. 33 (stöd till varvsindustrin, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot121 för reservation 16 av m.fl.Mom. 39 (teknisk-vetenskaplig attachéverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 140 röster mot138 för reservation 17 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Krister Örnfjäder (s) anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Fanny () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 41 ()Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot119 för reservation 18 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den 21aprilKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum den 21 april.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkanden1992/93:SkU21 Företagsskattefrågor1992/93:SkU22 Anslag till skatteförvaltningen,m.m.Justitieutskottets betänkanden1992/93:JuU25 Anslag till kriminal vården, m.m.1992/93:JuU26 Anslag till rättshjälp m.m.1992/93:JuU27 Anslag till brottsskadenämndenm.m.1992/93:JuU28 Anslag till Svenskförfattningssamling m.m.Lagutskottets betänkande1992/93:LU39 Vissa frågor om ansvarsförsäkringSocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU14 Socialförsäkring -- inriktning ochanslagNäringsutskottets betänkande1992/93:NU24 Bankstödet m.m.6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 april1992/93:143 av () till statsrådetBeatrice om de framtida möjligheterna tillkomvuxutbildning:I regeringens proposition 1992/93:100 kan manläsa: ''Kunskapssamhället kräver att perspektivet isynen på utbildningen förändras, från att seutbildning som en ungdomens introduktion till ettlångt yrkesliv till att se utbildning som en livslångprocess, där kunskaper kompletteras, förnyas ochfördjupas, i utbildningssystemet, på arbetsplatsenoch . ''Men i ett dokument kallat ''Målrelateradestatsstipendier'' från ,Ds 1992:123, kan man läsa följande: ''Staten börinte hymla med att eftersatta gymnasiestudier ärnågot som den enskilde kommer att få betala självgenom ett eget hårt arbete'' och ''Statenssignalsystem skulle entydigt bli att slarv med dengrundläggande skolgången är något som man ihuvudsak på egen bekostnad och genom egnaansträngningar får hämta igen senare i livet. ''Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet följande:Avser regeringen att försvåra för vuxna att ta igeneller komplettera utbildning på komvux på det sättsom har varit möjligt, vilket av flerautländska bedömare ansetts vara världens bästavuxenutbildning?1992/93:144 av () tilljustitieministern om hämtning tilldomstolsförhandling:Det händer allt oftare att tilltalade inte kommer tillhuvudförhandling. Detta gäller som regel personersom inte bryr sig om utfärdade viten -- de är''betalningsimmuna''.1984 ändrades på så sätt attdomstol kan besluta att polisen får omhänderta entrilskande person företidpunkten för domstolsinställelsen.Rättegångsbalken 9 kap. 10 § har följandelydelse: ''Skall någon hämtas till ett sammanträdeinför rätten, får han, om ej annat följer av vad somsägs nedan, inte omhändertas tidigare än vad somär nödvändigt för att han skall kunna inställasomedelbart till sammanträdet.Om hämtningsförsök tidigare misslyckats eller omman på grund av vad som är känt om den som skallhämtas och har grund för denna särskilda hämtningfår rätten eller polismyndigheten besluta om attgöra omhändertagandet tidigare än vad som sägs iförsta stycket. Det får dock ske högst --eller om rätten beslutat -- högst 18 timmar tidigare.Vid rättens prövning skall särskilt beaktas vilkaolägenheter det kan antas medföra att den somskall hämtas inte är närvärande vid sammanträdetinför rätten.Den, som har omhändertagits enligt andra stycket,är skyldig att i avvaktan på inställelsen stanna kvarpå polisstationen eller annan plats, som bestämts avpolismyndigheten. Den omhändertagne får inteunderkastas annan inskränkning i sin frihet än vadsom påkallas av ändamålet medomhändertagandet, ordningen eller allmänsäkerhet. ''anser inte att den hämtade kanförvaras i arrest. Därför blir det i princip omöjligtför polisen att genomföra detta slags hämtningar.Eftersom man inte heller anser att den hämtade kansitta i polisreception eller liknande lokal upp till 18timmar -- man har inte resurser att bevaka dehämtade -- innebär det att man i praktiken inte kangenomföra sådana hämtningar.Köpings tingsrätt har gjort en förfrågan till poliseni om man delar uppfattningen att hämtadinte får förvaras i arrest.Polisen i har inhämtat yttrande frånPolishögskolan.Om tolkning av RB 9 kap. 10 § ärriktig försvåras domstolarnas handläggning av målenligt ovan.Med hänvisning till det ovan anförda vill jag frågajustitieministern:Är justitieministern beredd att ändra lagrummet påså sätt att förvaring i arrest blir tillåten i de fall detär befogat?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 april1992/93:557 av () till statsrådet om EG-förhandlingarna och frihandelnmed Baltikum:Finns det någon grund för uppgifterna imassmedierna om att i EG-förhandlingarnaskulle vara berett att ge upp frihandeln medBaltikum?1992/93:558 av () tillarbetsmarknadsministern omstödområdesplacering av kommun:Vid sammanträde beslöt regeringen attlägga ytterligare ett antal kommuner, hela ellerdelar därav, i tillfälligt stödområde fram till den 30juni 1995. Regeringen beslöt också att dekommuner som tidigare placerats in i tillfälligtstödområde får behålla sin ställning.I likhet med många andra kommuner runt om iSverige brottas med storaproblem vad gäller hög arbetslöshet. Under de tresenaste åren har strukturförändringar ochrationaliseringar inom industrin gett ett bortfall av3 000 arbetstillfällen, vilket är 12--avarbetskraften. I förteckningen över de kommunersom regeringen beslutat placera itillfälligt stödområde finns inte Örnsköldsvikskommun med.Min fråga är därför:På vad grundade regeringen sitt beslut att ejinplacera de delar av somej ingår i stödområde två i tillfälligt stödområde?1992/93:559 av (-) tillutrikesministern om vapenembargot mot Bosnien-Hercegovina:Utrotningen fortsätter i vadgäller den muslimska befolkningen.Detta kan ej längre accepteras. Vi måste börja gebistånd i form av robotar från Bofors.FN:s vapenembargo måste bort vad gäller Bosnien.Min fråga är:Är regeringen beredd att verka för att FN:svapenembargo mot upphör?1992/93:560 av (-) tilljordbruksministern om förbudet mot s.k. religiösslakt:Enligt svensk djurskyddslag skall husdjur vid slaktvara bedövat när blodet tappas av. Detta innebäratt s.k. religiös slakt, judisk och muslimsk, ärförbjuden. Detta innebär en inskräkning avreligionsfrihet m.m. Dispenser bör ges.Min fråga är:Avser jordbruksministern medverka till att judaroch muslimer får behövliga dispenser?1992/93:561 av (-) tillmiljöministern om blyhagel:Det har uppstått en märklig debatt om blyhagel ochdess användning. Kommuner har tagit beslut om attstänga skjutbanor med mycket tvivelaktigaundersökningar som grund. Miljöministern har påkort tid fått svara på frågor omblyhagel och ev. åtgärder mot dess användning.Självfallet skall allt som orsakar skador på naturoch miljö tas på allvar och förhindras. Då kan detvara försvarbart att inskränkablyhagelanvändningen i vissa våtmarker.Men finns risk för ren hysteri och oövertänktabeslut, vilket ingen är betjänt av. måste enallsidig bedömning göras av miljökonsekvensernavid all blyanvändning, exempelvis av alla dehundratusentals ton blykabel som är nergrävda imarken.Det finns även andra frågeställningar att räta ut,bl.a. :I vilken utsträckning måste gevären bytas ut? Vissauppgifter talar om av hagelvapnen. Är detmöjligt att åtgärda skjutbanorna i stället för attstänga dessa och förvisa skyttarna ut i skogen?Debatten kring blyhaglen visar att det behövs enallsidig utredning för att undvika helt felaktigaåtgärder eller belsut.Är miljöministern beredd att ta nödvändigainitiativ så att frågekomplexet kring blyhaglensnabbt utreds?1992/93:562 av () till statsrådetBeatrice om läromedel för synskade:Synskadade barn och ungdomar går numera ihemortens grundskolor och gymnasier. För attdetta skall fungera måste de givetvis få tillgång tillde böcker och andra läromedel som kamraterna iklassen använder. Ansvaret för att synskadadeelever får de läromedel de behöver åvilar SIH-läromedel.Nu kommer alarmerande rapporter från elever,föräldrar och lärare om att synskadade elever intelängre kan få de böcker de behöver. Från SIH-läromedel uppger man i en rapport att resursernaför nästa läsår endast räcker till att framställahälften av de böcker eleverna kommer att behöva.Detta är givetvis en fullständigt oacceptabelsituation.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte attse till att synskadade elever under nästa läsår fårtillgång till de böcker de behöver?1992/93:563 av () till statsrådetUlf om svensk alkoholpolitik inför EG:I informationsfoldern ''EG, EES, EU införfolkomröstningen'' står det bl.a. angående svenskalkoholpolitik: ''Regering och riksdag vill behållade svenska alkoholmonopolen av sociala skäl. ''sägs emellertid att det finns risk att destrider mot EES konkurrensregler. Detta uppfattarjag så att risken för att svensk alkoholpolitikeventuellt måste omprövas för att ''EG-anpassas''redan i denna informationsbroschyrframskymtarMin fråga till statsrådet är följande:Finns det över huvud taget någotkompromissutrymme från svensk sida vad gälleralkoholpolitiken?1992/93:564 av () tilljustitieministern om åtgärder för att ökamänniskors rättstrygghet:Allmänhetens tilltro till rättsväsendet i harvarit vikande under . Det grova våldet isamhället har ökat, liksom antalet väpnade rån.Polisens brottsuppklarandeprocent är dess värrealltför låg.Opinionsmätningar visar att många människor,speciellt män, skulle vilja beväpna sig för att lättarekunna värja sig vid eventuella våldspåhopp. Enligtuppgift i medierna finns det en del taxichaufförersom har beväpnat sig olagligen, för att känna signågot tryggare i sin yrkesutövning. Ännu fler skullevilja beväpna sig.Min fråga till justitieministern är följande:Hur kommer att agera för attminska människors oro, så att den olagligabeväpningen känns obehövlig och inte ökarytterligare i omfattning?1992/93:565 av () till statsrådetReidunn om översyn av sekretesslagen:Svea Hovrätt har fastslagit att de videofilmer somär bevismaterial i den s.k. barnporrhärvan dels ärallmänna handlingar, dels ej är sekretessbelagda.De skall därför på begärna lämnas ut till var och ensom önskar en kopia av filmerna enligt den s.k.offentlighetsprincipen. Nuvarande sekretesslaghindrar därmed ej spridning av barnporrfilmer,även om detta är förbjudet enligt annan lag.Konsekvensen av detta blir att tingsrätten försttvingas sprida barnporr till självkostnadspris, föratt av senare döma utgivaren för en spridning avsamma alster. Detta är, enligt min mening,motsägelsefullt och inkonsekvent.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet:Ämnar statsrådet ta initiativ till att ändrasekretesslagen på detta område?1992/93:566 av () tillutrikesministern om och Gaza:Den israeliska regeringen beslutade för sedanatt stänga av de av ockuperade områdenaGaza och . Beslutet innebär attpalestinier i dessa områden förhindras att ta sig tillsina arbeten eller skolor.För många enskilda palestinier innebär detta attderas möjlighet till egen försörjning förstörs. Iförlängningen kommer detta att ställa större kravpå ökat direkt bistånd från världssamfundet till deockuperade områdena.Israels regering beslutade för knappt en veckasedan att förlänga avstängningen på obestämd tid.Jag vill med anledning av detta frågautrikesministern:Har den hos den israeliskaregeringen protesterat mot beslutet att stänga avVästbanken och ?1992/93:567 av () tilljordbruksministern om EG-förhandlingarna ochkonsumentintressena:Jordbruksministern har inbjudit producentintressetgenom LRF att delta i den officiella svenskaförhandlingsdelegationen vid genomgången avEG:s regelverk i medlemskapsförhandlingarna.Avser jordbruksministern att ge representanter förkonsumentintresset samma möjligheter attmedverka i det officiella förhandlingsarbetet medEG?1992/93:568 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattningen av den s.k.barnomsorgspengen:Stockholms kommun införde enbarnomsorgspeng. Den möjliggör för föräldrar attköpa barnomsorg av i princip vem som helst --kommunalt, kooperativt eller privat. För att fåmöjlighet att ta emot barnomsorgspengen ställerkommunen som krav att dagmamman eller annanvårdare, som kan vara barnets mormor, har ett egetföretag. Kommunen ställer också som krav attföretagaren/vårdaren har utbildning ellererfarenhet av barn och att han/hon betalar skatt.Föräldrarna kan tyvärr inte själva tabarnomsorgspengen eftersom det i sådana fallskulle räknas som en vårdlön.Problemet är nu att skattemyndigheterna sätterkäppar i hjulet då de kräver att vårdaren skall skötaom minst fem barn för att få ta hand om barn överhuvud taget. Jag menar att det är beklagligt attskattemyndigheterna försöker sabotera enkommuns försök att skapa valfrihet för föräldrarnaoch mångfald i barnomsorgen.Avser skatteministern att vidta åtgärder i syfte attundanröja dessa hinder?1992/93:569 av () till statsrådet om fruktimporten från Sydafrika:Regeringen uppges ha beviljat alla 159 ansökningarom dispens från förbudet för handel med Sydafrikautom 10. Dispenserna för export till harregeringen motiverat med sysselsättningsskäl.Nu har även fruktimportörer fått dispens. Irealiteten upphäver regeringen på detta sätt lagenom handelsförbud.Detta sker utan att de villkor uppfyllts somriksdagen antog för mindre än . Någonbindande överenskommelse om enövergångsregering har inte träffats. Helademokratiseringsprocessen är allvarligt hotad avdet tilltagande våldet. Militanta extremist- ellernazistgrupper har hotat med inbördeskrig.Med anledning härav frågar jagutrikeshandelsministern:På vilka grunder har regeringen beviljat dispens förfruktimport från ?1992/93:570 av (nyd) tillkulturministern om uppehållstillstånd förhivpositiva personer:Svenska smittskyddsläkare uppger i en artikel isenaste numret av att det pågår enoroande ökning av smittspridning från hivpositivaafrikaner i . Antalet nyanmälda falltill smittskyddsläkarna ökar . Afrikaner ärmed något enstaka undantag smittade viaheterosexuella kontakter.Förutom de 266 hivsmittade afrikanerna finns iStockholms län även 40 heterosexuellt smittadepersoner av annat utländskt ursprung. Av de 120svenskar i länet som smittats heterosexuellt är ca 35smittade av afrikaner och 30 av andranationaliteter.Enligt läkarna är det svårt att få de smittadeafrikanerna att följa de förhållningsregler somgäller. De uppger inte för sina partner att de ärsmittade, och de använder inte kondom.Utvecklingen är enligt smittskyddsläkarna mycketoroande. Personligen instämmer jag i detta, ochmin fråga till kulturministern är omkulturmininstern är beredd att medverka till att dehivssmittade som inte följer de skyddsregler somgäller inte skall få uppehållstillstånd och förpassasur riket.1992/93:571 av (nyd) tillsocialministern om icke vårdnadshavares rätt tills.k. skolbesök:Det förekommer enligt uppgift i ganska många fallatt förälderr med ensamvårdnad utestänger denandra föräldern eller annan anhörig till barnet frånatt besöka barnet i skolan för att där följaundervisningen.Det ligger ofta i både barnets och den utestängdaförälderns intresse att de här skolbesöken görs. Minfråga till socialministern är därför omsocialministern är beredd att medverka till attensamvårdnadshavare inte tillåts att på detta sättutestänga den andra föräldern eller annan anhörigfrån att utöva sin rätt till skolbesök.1992/93:572 av (nyd) tillkommunikationsministern om avgifterna förbortforsling av fordon:Nu skall höja avgiftenför bortforsling av fordon , enhöjning ! höjs dygnskostnadenför förvaring av fordon i samband med flyttningfrån 30 till ,. även det en 25-procentig höjning!I stället för att införa skatte- eller momsökningarsom så att säga öppet måste redovisas smyghöjerman på detta sätt de kommunala intäkterna.Vad är det för samhälle vi lever i, undrar man, därmedborgarna förföljs av lapplisor som har att följaabsurt krångliga parkeringsregler som ofta är mereller mindre omöjliga för medborgarna att förståoch som vid överträdelse leder till mycket dyraparkeringsböter m.m?Är statsrådet beredd att medverka till en snabbregeländring så att den här typen av konfiskeringinte längre tillåts?1992/93:573 av () tillmiljöministern om skyddsnivån för valar:År 1991 stödde en IWC-resolution sombl.a. slog fast en skyddsnivå för valtammar som är54 % av beståndets ursprungliga storlek. År 1992stödde en resolution som åter slog fastdenna skyddsnivå. Denna nivå har inte uppnåtts förvikvalen trots att stammen troligtvis tillvuxit sedanförbudet mot kommersiell valfångst infördes 1982.Enligt IWC:s vetenskapliga kommitté minskadestammen av vikval kontinuerligt under de 30 åreninnan moratoriet trädde i kraft. Det finns medandra ord anledning till stor försiktighet vid etteventuellt hävande av moratoriet.Önskvärt vore om kan stödja Frankrikesförslag till att IWC etablerar skyddsreservat förvalar i söder om den 40:e breddgraden.Vidare vore det önskvärt om inställningkunde vara att alla delar i IWC:sförvaltningsmodell bör antas av kommissioneninnan IWC:s förbud mot kommersiell valfångst kanhävas.Vilka instruktioner kommer representanti den internationella valfångskommissionen (IWC)att få inför kommissionens årsmöte i den 10--?1992/93:574 av (-) tillmiljöministern om kärnkraftsreaktorn i Ågesta:Den 1 maj 1969 var kärnkraftsreaktorn i Ågestamycket nära ett totalt haveri, som skulle ha fåttfruktansvärda konsekvenser.Detta synnerligen allvarliga tillbud har först nukommit till allmän kännedom. Rapportering ochanalys av det inträffade har varit otillfredsställande.Det måste nu klarläggas varför.Själva händelseförloppet måste också noggrantutredas, och denna analys måste bli offentligttillgänglig.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser regeringen vidta åtgärder så attomständigheterna kring det som skedde vidÅgestareaktorn blir klarlagda?1992/93:575 av () tillarbetsmarknadsministern om ökad sysselsättninggenom arbete som förbättrar miljön:Arbetsmarknaden fortsätter att vara ansträngdtrots flera åtgärder som borde gett något bättreresultat än vad vi ser . Många hem har fåttmöta denna bistra verklighet som mångaav oss konstaterar att vi ännu har mycket att göra iutvecklingen av vårt land. Miljösituationen iSverige är bättre än i många av våra grannländer.Detta är dock ingen anledning att underlåta attvidta fortsatta åtgärder till förmån för en bättremiljö i . Vi har av försyndelserbakom oss med utsläpp av olika slag. Såväl mark-som sjöområden väntar på insatser av olikaslag.Med nuvarande arbetsmarknadsläge borde detfinnas utrymme för konkreta insatser till förmån förmiljöarbete. Det finns i vårt land flera kommunersom kan uppvisa behov av ganska enkla menarbetskrävande arbetsuppgifter inom miljöarbetet.Det skulle vara en förträfflig investering att satsa påmiljövårdande arbetsinsatser i denna speciella tid.Vilka arbetsmarknadsåtgärder ämnararbetsmarknadsministern vidtaga inom justmiljöarbetet?1992/93:576 av () tillarbetsmarknadsministern om ökad tillväxt och flerarbetstillfällen i kommunerna:Arbetslösheten och antalet varsel om uppsägningfortsätter att öka och då inte minst i våra storstäder.De negativa konsekvenserna av att man inte harnågot jobb eller riskerar att bli arbetslös är förden enskilde individen mycket stora men ocksåförödande för samhällsekonomin. Vi har heltenkelt inte råd med arbetslöshet. I Stockholmberäknas socialbidragskostnaderna tillminst , bl.a. som en följd avarbetslösheten.Nuvarande statsbidragssystem missgynnardessutom i hög grad storstäderna. Statliga beslutledde till att förlorade ca 2,7miljarder av sina inkomster för 1993.Ämnar arbetsmarknadsministern att vidtaga någraåtgärder för att stimulera en ökad tillväxt ikommunerna och fler arbetstillfällen -- i stället föratt straffa dem genom sänkta statsbidrag?8 § Kammaren åtskildes kl. 13.45.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 18 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.