prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Det är ett gott tecken tillaktörerna på marknaden.Min förhoppning är att ombildningen skall ske såsnart som möjligt, att organisationen ''slimmas'' därså behövs, att bolagen får tillgång till en lånefondsom får anses ha hygglig kapitalstorlek och attbolagen berikas på kompetens genom näringslivetsinträde. bör de få komma i gång i sin nyaorganisationsform, och därefter bör de få arbetsro.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det är kanske konstruktivt att låta denya bolagen få arbetsro och att de skall störas sålitet som möjligt i sin utveckling. Som jag har sagttidigare tycker jag att det är onödigt att bytaorganisationsform. Men jag inser att jag befinnermig i minoritet i denna fråga.Gudrun började med att säga att hon varglad för att utvecklingsfonderna har blivitordentligt utredda och genomlysta. Hade det varitså hade jag delat hennes glädje. Jag menar att dethade varit motiverat med en ordentlig genomgångdär det hade getts god tid att genomlysautvecklingsfondernas goda och svaga sidor. framgår det angående uppläggningenav arbetet att utredningsarbetet har bedrivits undervåren och . På grund av den kortautredningstiden har utredningen inte haftmöjligheter att genomföra mer omfattande egnaundersökningar. I stället har den i allt väsentligtvarit hänvisad till tidigare gjorda studier ochsamarbete med externa experter.Jag tycker att detta skall genomföras som enordentlig parlamentarisk utredning som skall få på sig som är den normala tidsgränsen för enutredning.Gudrun tar också upp något annat som ärviktigt, nämligen frågan om vägen från idé tillprodukt. Jag instämmer i mycket av det somGudrun säger, men jag tror att det finns enfara i ett alltför nationalistiskt tänkande. Vi talarom svenska idéer som uppstår i svenska hjärnor ochsom skall utvecklas i svenska företag. Ja visst, detär bra om en stor del av idéerna uppstår i svenskahjärnor varefter de utvecklas i svenska företag.Men vad är det för fel på export och import avidéer? T.ex har idéen om den platta bildskärmenexporterats -- som ingen kunde utveckla här. Vadär det för fel på utlänningars idéer? Det är alldelesför liten import av idéer utifrån för att vitalisera detsvenska näringslivet och den svenskaproduktionen.Anf. 47 () replik:Herr talman! Först tar upp frågan omtiden för genomlysningen. Naturligtvis är alltingrelativt. Det går att göra en utredning väldigtomfattande, och det går att göra den mindreomfattande och snabb. Men jag tror inte attutvecklingsfonderna hade varit betjänta av entvåårig utredning eller kanske ännu längre. Det ärju nu som kapitalförsörjningen i småföretagen harett så stort behov av reformering. På så sätt kan detbli mer tillgång till kapital. Den indragning avkapital som har pågått från utvecklingsfonderna tillstatskassan avbryts . Det sker också med hjälp avdetta beslut.Jag tycker att det är viktigt att beslutet inte skjutslängre fram i tiden. Jag tycker att den utredningsom har gjorts ändå har varit ganska grundlig ochatt den har klart slagit fast vilka behov som finnsbland småföretagen i . Jag tror attbalansgången har skötts bra. Jag är glad att beslutetkommer tidigt för att jag tror inte att den osäkerhetsom nu råder kan ge en bra utveckling. En sådanväntan är inte bra, inte minst med tanke på fråganom personalen, som tog upp.Personalen sägs upp i det gamla bolaget ochåteranställs i det nya, med den osäkerhet som detinnebär.Jag tror inte att den osäkerhetsfaktorn blir så stornu, som den skulle ha blivit om man väntar med attta ställning. Man hade då kanske bara känt till atten förändring skulle ske, men man hade inte känttill av vilket slag, avveckling eller bolagisering. Detskulle ha inneburit en osäkerhet som gjort attmånga anställda i utvecklingsfonderna sökt sigdärifrån. Då skulle verkligen en stor del av denkompetens som finns där nu gått förlorad.Det är väldigt sällsynt att en liberal blir beskylld föratt vara för nationalistisk. Självfallet är det viktigtmed såväl export och import som idéer ochprodukter. Det instämmer jag gärna i. Vi har noginte olika uppfattning i den frågan, är det svenska företag och svensktnäringsliv som vi skall fatta beslut om här ikammaren. Då vill vi i självfallet främjaoch ta vara på den idéutveckling ochuppfinnarförmåga som finns i . Om vi iSverige inte exporterar alla idéer till utlandet utanförverkligar dem i och därmed skaparsysselsättning, är det positivt.Anf. 48 () replik:Herr talman! lycka över de nyautvecklingsfonderna glädjer även mig. Det glädjermig också att har bytt fot i dennafråga. Men det som säger,nämligen att frågan om utvecklingsfonderna nuutretts, är däremot fel. Det finns ingen organisationsom har utretts så mycket somutvecklingsfonderna. Från utgångspunkten att dettog så innan upptäckte detsom var bra med utvecklingsfonderna, är den sistautredningen extra värdefull.Gudrun ! Näringsministern har ikammaren talat om vikten av att man har sammaregler i som i övriga . Jag delaruppfattningen att det är viktigt med samma regler.Men delar näringsministernsuppfattning att man inte kan ha samma regler iSverige som i övriga vad gäller stöd av olikaslag? Det kan gälla stöd från Vetedelegationen ochannat branschstöd. Vi vet att nästan alla de ländersom konkurrerar med får branschstöd. Avvilken anledning tycker att manbör säga nej till det?Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag tyckte att jag i mitthuvudanförande ganska ordentligt redogjorde förhur vi i ser på utvecklingsfondernasmöjlighet att bidra till kapitalförsörjningen ismåföretagen. Jag sade också att vi tidigare ansettatt kreditgivningen från utvecklingfondernas sidavar tvivelaktig; detta då det varmycket lätt att få låna i bank. Det vittnar ocksåföretagen om. Det var minst lika lätt att få låna ibank som ur Utvecklingsfonden. IUtvecklingsfonden tog man inga större risker änbankerna.Läget är nu inte detsamma. Naturligtvis måste mananpassa sig till hur situation och marknad ser ut,och det gör vi. När det är mycket besvärligt medkapitalförsörjningen, är läget inte lämpligt att tabort den försörjning som gives från statlig sida. Detär man i den grupp av sakkunniga som satt med iutredningen helt överens om, både frånSocialdemokraternas och de andra partiernas sida.Mats vet, precis som alla andra här ikammaren, att svenskt näringsliv inte skall leva påstatligt stöd och statliga subventioner. De skall maneftersträva att få bort. Men i många andra länderhar man inte kommit lika långt som i . Detär jag medveten om.Det är också viktigt att kunna arbeta på sammavillkor, och här föreligger ett arbete att driva i bl.a.GATT- och EG-förhandlingar.Mats har varit med och drivitutvecklingen åt egentligen samma håll vad gällerbranschstöd. Hur var det t.ex. med tekostödet? Detstödet togs ju bort under den socialdemokratiskaregeringens tid.Anf. 50 () replik:Herr talman! Om man drar slutsatsen av det somGudrun säger om stöd av olika slag,kommer man fram till konsekvensen att vi i Sverigeskall gå före alla andra länder. Jag kan då inte tolkaGudrun på annat sätt än att vi i avideologiska skäl är beredda att offra en stor del avsvenskt näringsliv; ideologiska skäl som innebär attvi inte är beredda att ha samma regler som i övrigaEuropa. , är min tolkning rätt ellerfel?Anf. 51 () replik:Herr talman! tolkar mig fel, om hanmenar att jag av någon ideologisk anledning villutplåna svenskt näringsliv. Självfallet är det inte så.Folkpartiets ideologiska inställning är absolut inteatt såra svenskt näringsliv utan att försöka få ettlivskraftigt sådant. vet precis likabra som jag att man försöker nedbringa ochavveckla subventioner till olika branscher ochnäringar för att få jämförliga villkor. Natt och dagpågår sådana förhandlingar ute i . Man gördetta för att kunna komma till skott i exempelvisGATT-sammanhang.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är ju just problemet. Om Sverigeinte har samma regler som andra länder, kommerkonsekvensen att bli just den som jag här har sagt.Därför måste , för att inte hamna i enfullständigt omöjlig situation, diskutera detta.Gudrun säger nu egentligen samma saksom jag alltid har sagt, nämligen att inteskall avveckla sina regler före något annat land.Folkpartiet är inte berett att ställa upp på någon avde punkter som talade om.Anf. 53 () replik:Herr talman! söker utan anledningkonfrontation. Det här hör knappast till det ämnesom vi nu debatterar. Jag ser ingen reservation sominnebär att socialdemokraterna vill ge mer pengar,jämfört med det framlagda förslaget.Det slås nu tvärtom vakt om en institution som manmed allmänna medel kan stödja näringslivet iSverige. Det är vi överens om, inte med några finter.Anf. 54 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan.Det är obestridligt att regeringens strategi att satsapå de små och medelstora företagen svarar upp motett mycket stort och uppdämt behov. Det är enormtviktigt. Vi börjar också se visst resultat. Principenatt skapa bra generella villkor är alldeles riktig.Jag har ett minne från när jag var . Jag ochmin bror följde med mor och far till skoaffären.Min äldre bror provade skor. Ni vet hur det brukarvara med pojkar; de vill helst ha ett nummer större.Min mor ville att han skulle köpa de skor sompassade mer exakt. Jag hör då min far säga: Äh, gepojken skor att växa i. Det är precis det som viockså i politiken försöker med.Tanken att tyngdpunkten bör ligga på målgruppenmindre än 50 anställda är helt rätt. I den gruppenfinns en stor tillväxtpotential. Det är mycket viktigtmed information och rådgivning till alla.Morgondagens vinnare i företagsvärlden kanfortfarande komma att visa sig vara enöverraskning för de flesta av oss.Det är inte politikerna uppgift att vara siare omolika branschers utvecklingspotentialer. Vipolitiker skall skapa företagen möjligheter. Vi skallge skor att växa i.Jag uppfattar situationen så, attsocialdemokraterna vill fortsätta i den stil som de ivissa avseenden visat prov på. Så måste nämligenreservationen om ytterligare preciseringar tolkas.Spåren från den sortens politisk styrningförskräcker. Vi kan bara se vad gäller 80,i och i hur politikerlockar företagsstyrelser att fatta sådana beslut somde förmodligen inte skulle ha fattat om intepolitikerna hade lockat med pengar.Det är svårt att vara företagare i en värld av snabbutveckling och förändring. Det blir ännu svårareom vi politiker är alltför klåfingriga och tror ossveta bättre än de som bedriver verksamheterna.Herr talman! Samhället skall sätta gränser och sättaupp ramar, men därinom skall vi låta kreativitetenväxa.Företagsutvecklingen är ett gemensamt intresse förstaten och näringslivet. Staten har naturligtvis ettspeciellt ansvar, och det ansvaret axlar vi på ettkonstruktivt sätt i det förslag som läggs fram avutskottets majoritet. Näringslivet med sinaimpulser kommer på ett bättre sätt in i den härviktiga verksamheten.Jag tror att omställningen till den nyaverksamhetsformen skall kunna ske med storomsorg. Jag hoppas att vi kan undvika en skadligkompetensflykt. Därtill bidrar det relativt snabbautredandet och den snabba handläggningen. 55 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det är med stor tillfredsställelse somvi går till beslut i den här mycketviktiga frågan. Jag ser det som en mer eller mindredirekt förlängning av den finansieringskedja där viunder de här åren har knutit samman länkarna. Detär den näst sista länken i denna viktiga kedja. Densista är det som kommer att föreslås ipropositionen, nämligen pengar till det somInnovationsutredningen resulterar i.Jag tycker att som utredare hargjort ett bra jobb. Han har lagt grunderna för detbeslut som vi fattar . Det är huvuddragen iutredningen, som också läggs fast i betänkandet.Sedan finns det detaljer, men där tycker jag attNäringsdepartementet följt upp frågan på ettföredömligt snabbt och bra sätt. Det har inte variten lätt sak att sammanjämka de olika partiernasståndpunkter i denna mycket viktiga fråga, somkanske engagerar fler riksdagsmän än ett ärendenormalt gör.Jag tycker att man har kommit fram till ett väldigtbra förslag. Det har inte heller, tycker jag, varitnågra större oppositioner i ärendet i dag.Socialdemokraterna har en något annorlundanyansering, vill jag kalla det. Jag tror faktiskt det här är ett beslutsom kan ligga fast under lång tid.Jag vill passa på tillfället att litet grand berömmanäringsministern. Det är inte alltid han får beröm.Jag tycker att näringsministern i det tysta faktisktför en av de mest konsekventa politiska linjer somnågon av våra statsråd i regeringen gör. Han fårkanske inte alltid kredit för sitt synsätt, men jag troratt det behövs för att vi i förlängningen verkligenskall kunna få ordning på vårt företagande. Det harvarit väldigt svåra villkor för företagarna underväldigt . Det arbete som lagts nerkommer definitivt att förändra hela situationen försvenskt näringsliv. Det gäller att i det avseendethålla ut.Den vidare behandlingen av ärendet, efter det attvi klubbat det i , är en mycket viktig fas:en organisationskommitté skall tillsättas. Det äroändligt viktigt att se till att det blir rättsammansättning i kommittén och att de olikainblandade parterna blir representerade. Jag serfram emot förslaget till kommittésammansättningoch hoppas att det kommer att vara lika konsekventsom behandlingen har varit hittills.Jag vill särskilt poängtera en sak. Jag utgår från ochhoppas att blir representerat i kommittén.NUTEK har ett stort kunnande om helaproblematiken och kan på ett starkt sätt bidra tillatt det blir ett bra resultat.Ett av de stora problemen kan faktiskt bli att fånäringslivet att ta sitt rätta ansvar. Inomnäringslivet är man dålig på att ta ansvar i egen sak.Man ställer många krav och vill ha fördelaktigabeslut. Man vill att staten avsätter mycket pengar.Men när det i slutändan gäller att själv medverka --och man dessutom blir inbjuden på ett så bra sättsom det kan sägas att beslutet kommer attinnebära -- då har näringslivet alltid haft en tendensatt backa. Så fort det skall betalas en krona är detinte längre roligt.När organisationskommittén nu skall börja arbetatycker jag att det är väldigt viktigt att den verkligenbemödar sig om att sätta litet tryck på näringslivetatt verkligen göra rätt för sig för det somnäringslivet i förlängningen sedan skall få nytta av.Det jag tycker är särskilt tillfredsställande är att enstörre del av de kvarvarande aktierna nu harfördelats dels på moderbolaget , dels påIndustri- och nyföretagarfonden, som har gjort ettfantastiskt arbete och verkligen fått i gångnyföretagarlånen på ett mycket konsekvent och brasätt. Jag tror att placeringen av aktierna hosIndustri- och nyföretagarfonden är lycklig. Man fåren likartad bedömning av alla ärenden. Det ärviktigt för dem som skall söka lån. Kvaliteten på denuvarande utvecklingsfondernas bedömning harfaktiskt inte alltid varit särskilt bra.En viktig sak är också kopplingen tillTeknikbrostiftelserna, som verkligen har möjlighetatt ytterligare förenkla för och förbättrakommunikationen mellan näringslivet ochuniversiteten.Nu återstår att placera som ligger kvar hosstaten. Jag har i varje fall idéer om hur dessa 7 %skall placeras, men detta får vi återkomma tillsenare.En annan fråga som är viktig för oss ärproduktrådens fortsatta verksamhet. Vi har tagitupp det i en särskild motion och kunnat glädja ossåt att vi har fått ett enigt utskott bakom motionen,så tankegångarna i den finns inskrivna ibetänkandet. Såvitt jag förstår kommer det ocksåatt beslysas i budgetpropositionen, därInnovationsutredningens olika förslag kommer attpresenteras. Det ser vi fram emot.Vi utgår från att det beslut som vi snart skall fattagenomförs på ett sådant sätt att slutresultatet blirdet åsyftade. Det har tyvärr varit tillfällen där debeslut som fattats av riksdag i denpraktiska utformningen kommit att se ut inte riktigtsom man har tänkt sig. Fru talmannen har tidigaretagit upp frågan och efterlyst ett större engagemangfrån ledamöternas sida för att följa upp beslutenefter det att de är fattade i kammaren. Det tyckerjag att det finns all anledning för oss att ta till oss.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationernaoch meningsyttringen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Ändringar i lagstiftningen förvärdepappersfonderFöredrogsnäringsutskottets betänkande1993/94:NU12 Ändringar i lagstiftningen förvärdepappersfonder (prop. 1993/94:84).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Ny läroplan för m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU1 Ny läroplan för m.m(prop. 1992/93:220).Anf. 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att många talare har anmält sigför . Talmannen har på morgonenuppmanat ledamöterna att endast tala 10 minuter.Därför noterar vi för alla dem somanmält sig för längre tid.Anf. 57 ():Herr talman! Skolan utgör landets störstaarbetsplats. Det beslut som skall fattas berördirekt 1,5 miljoner människor och deras dagligaverksamhet. Enbart härigenom har dagens besluten utomordentlig räckvidd. Men det är naturligtvisviktigare än så.I läroplaner skriver vi, den vuxna generationen, invåra ambitioner och förväntningar för denkommande. Det gäller den livskompetens som viönskar skolan skall ge, de kunskaper ochfärdigheter som vi anser de unga bör ha med siglivet ut, de grundläggande värderingar vi önskar attskolan skall bibringa eleverna, men också hurskolan skall arbeta och vara en bra uppväxtmiljöunder ett stort antal år för de unga under derasbarndoms- och ungdomsår.Dagens läroplan, Lgr 80, är en bra läroplan,fortfarande med mål och riktlinjer som långt ifrånär uttjänta. Ändå är det för en ny läroplan,som skall omfatta alla skolformer.Den socialdemokratiska regeringen tillkallade 1991en kommitté för att arbeta fram ett nytt förslag. Detövergripande skälet var den beslutade mål-och resursorienterade styrningen av skolan genomdet fulla kommunala huvudmannaskapet.Naturligtvis finns det också kunskapsområden somstarkare måste lyftas fram: den tekniskautvecklingen, miljöfrågorna, internationaliseringinbegripet behov av ökat språkkunnande. Helasamhällsutvecklingen ställer andra krav påarbetssätt, samarbetsformer och inflytande, vilketockså måste innebära förändringar i skolan.Lgr 80 tillkom i stor politisk enighet. Huvuddragenstod , och Socialdemokraternabakom. Föredragande statsrådet, ,kunde i riksdagsdebatten konstatera att''den traditionella politiska enigheten i alltväsentligt kommer att gälla också den härläroplanen''. Hon framhöll vidare: ''Politiskapartier och fackliga organisationer kommer att ståbakom den nya läroplanen när den skall omsättas ipraktiken. ''När dagens läroplansbeslut skall fattas, kan det inteföljas av sådana lyckobringande ord. Dagensskolminister tillhör ett parti som aldrig ingått i dentraditionella enigheten kring skolan. Hennes partihar inte haft vare sig önskemål eller vana attkomma fram till ett beslut av det slag folkpartistenBirgit talade om 1979.Regeringen misskötte samrådsförfarandet medriksdagens samtliga partier införpropositionsarbetet, trots att ett enigtutbildningsutskott uttalat sig för''behovet av parlamentarisk förankring''.De ansträngningar till överenskommelser somgjordes inom utskottet satte käppar ihjulet för vad gäller betygen, och i frågan omskolans värdegrund fick hjälp av kdsatt sätta stoppa för den utarbetade kompromissen.Herr talman! Med rätta har vi högt ställdaförväntningar på skolan. Skolan skall vara enkunskapsrik uppväxtmiljö som bidrar till elevensharmoniska utveckling, och den skall lägg grund förfortsatt lärande i ett livslångt perspektiv.En fråga av alldeles särskild betydelse är attskolan på alla sätt skall motverka främlingsrädslaoch rasism. Jag hoppas därför att alla medanknytning till skolan uppmärksammar hurriksdagens utbildningsutskott med kraft slår fastskolans förpliktelse i detta avseende. Jag citerar:''Det måste vara en av skolans viktigaste uppgifteratt medverka i kampen mot främlingsfientlighetoch rasism, då dessa företeelser hotargrundlägande värden i vår demokrati och därmedstarkt strider mot skolans mål. ''Också på flera andra områden som har med skolansvärdegrund att göra har utskottet kunnat samla sigtill gemensamma ställningstaganden där förslagfrån den socialdemokratiska partimotionen hartagits till vara. Det gäller t.ex. förslag ominternationell förståelse, miljöfrågornasövergripande betydelse, skolans kulturmål samtelevers och föräldrars inflytande.Så mycket mer trist är det då att den fullständigalåsningen som har funnits också finnskring betänkandet när det gäller ''etik ochvästerländsk humanism''. Detta är ett slagord somkds har fört in i debatten, och detta slagord skall nuskolan drabbas av. Det är självklart att det svenskakulturarvet innehåller mycket som har sitt ursprungi kristendom och kristna värderingar. Detta skallockså på ett korrekt sätt speglas i svensk skola.Däremot får det inte skapas osäkerhet om skolansvärdegrund. Det är vad kds nu har tvingat fram,eftersom de andra borgerliga partierna trots sinolust inte har kunnat stå emot.Att i politisk splittring fastställa det som skallutgöra skolans värdegrund är ett klart brott motsvensk skoltradition. Kds partipolitiserande kringskolans värdegrund skadar skolan på ett olyckligtsätt. Jag vädjar till insiktsfulla folkpartister ochcenterpartister att inte spela med i det här tarvligaspelet.Trots bristande intresse när det gällerskolpolitisk enighet finns det likväl mycket iläroplanen som vi är överens om. Viktigast ärkanske att stadieindelningen av nuförsvinner. Jag hoppas att detta skall innebära storamöjligheter för de lärare som har genomgått densammanhållna lärarutbildningen.Det finns sedan en lång rad punkter där visocialdemokrater hade önskat andra lösningar,vilket också kommer att utvecklas av olikasocialdemokratiska talare. Sammanfattningsvis villjag nämna några områden.De praktisk-estetiska ämnena är misshandlade avde borgerliga partierna, som inte har förstått attuppskatta deras betydelse i skolarbetet och förelevens utveckling. Detta gäller särskilt det aveleverna mycket uppskattade slöjdämnet och detför folkhälsan så betydelsefulla idrottsämnet.Inte heller praktisk yrkeslivsorientering haruppskattats något vidare av den borgerliga sidan.Man ger inte något timutrymme till prao, vilketkommer att försämra skolans möjligheter att hakontakt med arbetslivet.Vi kan inte acceptera en minskning av det utrymmesom propositionen har givit åt denaturvetenskapliga ämnena. Det är en eftergift somden borgerliga sidan har gjort åt kampanjen förreligionskunskap. Vi anser att NO-ämnena i ställetborde stärkas ytterligare.De ökningar som vi anser behövs inom dessaviktiga områden kan enligt vår mening tas fråntimantalet för det individuella valet, som ändå blirväl tillgodosett.En kanske än större förändring kommer i och meddagens beslut att äga rum i gymnasieskolan.Återigen serveras vi begrepp som det har gått . ''Mer kursutformning'' är nu slagordet. Man sägersig önska valfrihet, men resultatet blir en våldsamcentralstyrning. Detta är ytterligare ett exempel påden bristande insikten om att det behövssamverkan för en långsiktig skolutveckling, intebara moderatkonfrontation i varje läge.När det gäller betygssystemet har moderaternatilltvingat sig ett ytterst olyckligt beslut sommöjliggör att betygsliknande skriftliga omdömenskall kunna lämnas redan om den lilla 6--7-åringenunder det första skolåret. Detta skulle komma attsnedvrida skolarbetet mot sådant som är lätt attmäta i stället för att utveckla barnens helapersonlighet, kunskapsmässigt och socialt. Det ärupprörande att driva igenom ett sådant förslag motden samlade lärarkårens invändningar. Ominförandet av detta betygssystem blirriksdagens beslut, kommer vi socialdemokrater attarbeta för att med en annan riksdagsmajoritet rivaupp detta beslut möjligt.Herr talman!