prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — Det tycker jag att man också kan se idebatten här i kammaren i dag.Jag har fått erfara hurmotståndarna mobiliserar. Vi utsätts nu inte enbartför den typ av lobbying som är vanlig här iriksdagen, utan också för en annan och mycketobehagligare typ av lobbying. Man hotar i ljuset avreligionen och under ett slags täckmantel.Vi som är förespråkare för registrerat partnerskaphotas och förbannas.Det är således ganska grumliga uppfattningar ochidéer som frodas bland vissa av motståndarna tillpartnerskapet. Jag undrar när jag hör dagens icke-debatt vilka de verkliga skälen till att vi inte tarställning här är. Man kan fundera över omdessa grumliga uppfattningar också finnsrepresenterade i den här kammaren.Det är människosynen som förenar oss somförespråkar partnerskap i utredningen, dvs.Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet. Det är egentligen inte så konstigt.Vi kan i andra sammanhang se hur ,och kds har en annorlunda, mycket merreaktionär syn på människor.Alla människors lika värde, alla människors likarätt att leva, älska och bo ihop -- möjligen med denrestriktionen att det inte får skada någon annan --är ledstjärnan för majoriteten i utredningen.Konstigare än så är det inte.I en artikel i för ett tag sedangick en av kammarens ledamöter till angrepp motElisabeth och mig för att vi skrivit undermotionen och var medlemmar iutredningen. Det är inte alls konstigt att vi har gjortså. Som vi har hört redovisablir utredningen klar . Men vad händer sedan?Det blir möjligen en remissomgång, men vadhänder sedan då?Med tanke på regeringens sammansättningkommer det ingen proposition. att det kommer en proposition och sade attdet blir registrerat partnerskap. Det blir detmöjligen om vi får en annan regering, men inte meddenna regering.Jag är alldeles övertygad om att kds inte kommeratt ändra sig oavsett hur många faktum somkommer på bordet. och Centerpartietkommer knappast heller att ändra sig. Det är därförden debatt som kds för är en skendebatt förmajoriteten. Det är därför det är så viktigt vad somhänder i omröstningen här i dag.Jag vill uppmana kammarens ledamöter att i förstahand rösta på motion L421 och i andra hand påreservation 1. Jag vill uppmana de osäkra att följaBarbro och avstå.Fru talman! Jag vill för egen del yrka bifall i förstahand till motion L421 och i andra hand tillreservation 1.Anf. 33 PER STENMARCK (m):Fru talman! Bakom det betänkande som vi nubehandlar ligger en rad motioner som på olika sättberör äktenskaps- och sambofrågor. I enflerpartimotion, undertecknad av representanterför fem partier, framförs önskemål om en skyndsamlagstiftning om registrerat partnerskap. I en motionframförs dessutom kravet att homosexuella skall harätt att adoptera.Det är som jag ser det ingen skillnad i sak på demotioner som har väckts nu och de sombehandlades här i . De ärfortfarande lika komplicerade och därmed föremålför utredning.Precis som vid det tillfället är defyra regeringspartiernas talesman i denna debatt.Jag vill understryka att därmedtalar för samtliga de fyra borgerliga partierna i denfråga vi behandlar här . Det är värt attunderstryka. Jag är nämligen alldeles övertygad omatt hade motionerat om att vi skalllagstifta även om hans parti hade suttiti regeringsställning . Detta hade han gjort trotsatt det sitter en utredning och arbetar med frågan.Men det socialdemokratiska partiet skulle knappastvara med om att lagstifta innan den utredning somman själv har tillsatt har lagt fram ett fullödigtbeslutsunderlag. Det socialdemokratiska partietskulle inte ens ha motionerat i en sådan fråga.Men befinner sig socialdemokraterna iopposition, och då gäller uppenbarligen åtminstonedelvis andra regler. Därför kan jag bara svara attdet som har yrkat på gäller föralla oss i de borgerliga partierna.Vi har från utredningens ordförande fått höra attutredningen snart är klar. När utredningen är klaroch i sedvanlig ordning har remissbehandlats finnsdet anledning att också ta ställning i självasakfrågan.Barbro säger att majoriteten iutredningen har tagit ställning för en lag omregistrerat partnerskap. Det finns anledning att taställning till frågan när det förslaget har lagts påriksdagens bord, dvs. när förslaget harremissbehandlats. säger ocksåatt det hon har sagt bör vara vägledande förriksdagens ställningstagande. Jag tycker också attdet kan vara så. Då finns det anledning att avvaktadet som utredningen, som leds av BarbroWesterholm, kommer fram till.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till hemställani lagutskottets betänkande nr 36.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag trodde att Per Stenmarck hade lästde motioner som hade väckts. Det är en väsentligskillnad mot och året dess förinnan.Då krävdes principuttalanden i de motioner somhade väckts och behandlats i lagutskottet och sedani kammaren. Motion L421 är ett resultat av attriksdagen inte har kommit till skott. Det är därfördet finns ett fullödigt lagförslag i den motionen.Den får gärna läsas, och där finns ävenspecialmotiveringar till lagförslaget.Vidare till frågan om det skulle ha hänt något om vihade en socialdemokratisk regering. Ja, det trorjag. En socialdemokratisk regering skulle knappastha den hindrande faktor kds i sig. Den oro vikänner som förespråkar en partnerskapslag är attden nuvarande regeringen, med kds däri, aldrigkommer att lägga fram ett förslag. Även i småfrågor Per Stenmarck, t.ex. bostadsbidragsregler,är Kds en starkt hindrande faktor.Det intressanta är det som ochandra har sagt, nämligen att detta är ett slags ickedebatt. Inte ens Per Stenmarck går in i sakfrågan.Det vore intressant att få höra vad Per Stenmarckoch tycker i själva principfrågan. Ärdet rimligt att ge homosexuella tillfälle tilllagreglerad samlevnad? Sedan kan man alltiddiskutera hur lagparagrafer skall utformas. Vadtycker Per Stenmarck i själva principfrågan? Detvore mycket intressant att få hör.Anf. 35 PER STENMARCK (m) replik:Fru talman! Låt mig först och främst säga att jag harall respekt för och andrasengagemang i denna fråga. Jag borde ha sagt redani mitt inledningsanförande att det finns allanledning att reagera med kraft när majoritetenstalesman i denna fråga liknas vid, som KentCarlsson har sagt , en kristenfundamentalist utan någon förståelse för dehomosexuellas situation. Så är det absolut inte. Nugäller det om det skall göras ett slutligtställningstagande i sakfrågan nu eller om vi skallavvakta den utredning som har jobbat i några årstid och som tillsattes av det parti som tillsattes av Socialdemokraterna, ochdet finns all anledning att undra när ni senast varberedda att köra över en utredning som ni självahade tillsatt för att snabbare kunna driva igenom erteget ställningstagande?Vi har hört från sida att detfinns ett fullödigt lagförslag. Låt oss då få det påriksdagens bord, och låt oss komplettera med allade andra lagändringar som måste göras innan vi görett slutligt ställningstagande. Jag tror att vi hadeagerat så i andra situationer, och det finns allanledning att agera så även i denna fråga.Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är kanske svårt för den högt äradeledamoten att förstå att om utredningenkommer fram till ett lagförslag, och ställer sigpositiv till ett registrerat partnerskap, kommer dennuvarande regeringssammansättningen attinnebära att det inte kommer att läggas fram någonproposition från regeringens sida. Med ensocialdemokratisk-folkpartistisk-centerpartistiskregering har jag mer anledning att tro att det skullekomma en proposition med anledning av ett sådantutredningsförslag.Jag är därför ganska lugn. Men vi som förespråkarpartnerskap känner oro just för att vi ser attutsikterna för ett lagförslag från kommittén, när detläggs fram , efter remissbehandlingkommer att läggas i en låst byrålåda. Det är därförvi vill utöva denna påtryckning.Jag tycker uppriktigt sag att det är märkligt att detinte går att få något som helst uttalande från varesig från Per Stenmarck eller omvad de tycker i principfrågan. Politiken handlar omatt tycka i principfrågor, med utgångspunkt i enmänniskosyn osv. Det handlar givetvis också omlagteknik osv. Vad tycker Per Stenmarck iprincipfrågan? Är det rimligt att homosexuellaskall förnekas de juridiska rättigheterna ochskyldigheterna? utestängs de homosexuellafrån en rad av de villkor som gäller förheterosexuella. Är det rimligt att om något skullehända en statligt anställd homosexuell person atthan inte skulle få ha sin käresta som förmånstagare,osv.? Det finns många sådana exempel. Jag villgärna höra några synpunkter i principfrågan.Tyvärr gäller replikskiftet Per Stenmarck. Men jagstår för uppfattningen att kds i dessa frågor...(Talmannen: Jag får erinra om att repliken gällerPer Stenmarck. )Per Stenmarck anknöt till mitt debattinlägg om kds.Jag har uppfattningen att kds i dessa frågor betersig som fundamentalister och tyvärr övertolkar denheliga skrift.Anf. 37 PER () replik:Fru talman! Jag tänker inte ge mig in i enspekulation om hur olika regeringskonstellationerskulle ha agerat i denna fråga.Man räknar med att utredningen skall vara klar tillhösten. Därefter skall den behandlas som allaandra utredningar, dvs. den skall ut på remiss,frågan skall behandlas i ochdärefter kan vi i göra ettställningstagande i själva sakfrågan.Jag vill understrycka att det är viktigt att få fram detfullödiga beslutsunderlaget innan vi gör ettslutgiltigt ställningstagande, eftersom vi vet att detrör sig om ändrad lagstiftning i en lång rad andraärenden. Det vore utomordentligt olyckligt attkomma med pekpinnar om hur vi skall agerai denna fråga. Det är klokt att avvakta en ordentliggenomgång av ärendet. En ordentlig genomgångkan vi faktiskt endast få genom att låta denutredning som fortfarande arbetar med frågan fåarbeta i lugn och ro.Anf. 38 ()replik:Fru talman! Jag kan i likhet med att Per Stenmarck gömmer sig bakomformen och diskuterar inte principen.Var står Per Stenmarck i principfrågan? Skall allamänniskor behandlas lika? Har alla människorsamma värde?Per Stenmarck undrade hur situationen skulle havarit med en socialdemokratisk regering. Jag kanförsäkra att en socialdemokratisk regering skulle haföljt ett majoritetsbeslut från en utredning. Vi hardessutom ett kongressbeslut i frågan. För oss är detinga problem. Men problemet är för dennaregering, med fyra partier, att tre partier är emotoch ett parti är för.Efter en sådan här remissomgång, som naturligtvisfår ett blandat resultat, beror ju på frågans art, ärdet upp till politikerna att fälla det avgörandebeslutet. Tror Per Stenmarck, eller över huvudtaget någon i denna kammare, att den nuvaranderegeringen i det läget lägger fram ett förslag?Anf. 39 ():Fru talman! Det går naturligtvis, Per Stenmarck, attsäga att det finns en liten poäng i det resonemangsom framfördes tidigare, nämligen att det inte ärvanligt att fatta beslut under det att en sittandeutredning arbetar. Men om Per Stenmarck hadevågat lyssna på denna debatt, som faktiskt harpågått ett tag i massmedia, hade han märkt att detinte är en partnerskapslags olika rättsverkningarsom är den avgörande frågan.Man kan skulle kunna säga att det nu handlar omom man är för eller emot. Jag kan inte inse attPartnerskapskommitténs arbete, som handlar omatt belysa olika rättsverkningar, är avgörande förom man skall vara för eller emot likaberättigandeför homosexuella, för eller emot partnerskapslag.Om Partnerskapskommittén kommer fram till i ett visst lagrum inte skall ta hänyn till densexuella läggningen men att man skall göra det i ettannat, kan det inte vara avgörande för om man igrunden skall vara för eller emot enpartnerskapslag, om man skall vara för eller emotfortsatt diskriminering av homosexuella.Huvudfrågan är att ta ställning till hurriksdagen skall ställa sig till principbeslutet: Skall vige uttryck för den majoritet som finns här, ellerskall vi inte göra det? Skall det i så fall ske undernågot slags formell täckmantel med hänvisning tillutredningen?Jag tycker, Per Stenmarck, att det vore tragiskt attförsöka ge sken av att traditionerna är så viktiga inte kan agera flexibelt och annorlunda i dethär synnerligen annorlunda ärendet. Dessutom harvi fått kommitténs ordförandes ord på att förkommitténs arbete betyder ett ja tillpartnerskapslag -- ett principuttalande -- baraatt man känner att man har det i ryggen. Vikommer att fortsätta arbetet med att undersöka deolika rättsverkningarna. Självklart skall fråganstötas och blötas inom och utom kammaren närförslaget är klart.Anf. 40 ():Herr talman! Per Stenmarck frågade omsocialdemokraterna i majoritetsställning här ikammaren skulle kunna tänka sig att köra över ensittande utredning. Det var ju just därför jag ställdefrågan och fick svar av skulle inte på något sätt känna sigöverkörd av att kammaren tar ett beslut i frågan.Det vore renhårigt att man fattade ett sådantprincipbeslut.För alla dem i den borgerliga regeringen som äroroliga inför beslutsvåndan -- den är ju uppenbar --, vill jag påpeka att vi då äri det läget att vi har ett färdigt lagförslag somfaktiskt ger utrymme för betydligt aktivareriksdagsinitiativ. Då, om inte förr, får Folkpartietkomma ut ur buskarna och bekänna färg i den härfrågan.Anf. 41 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp två frågor så häri avslutningen av debatten. Man har diskuterat omman kan köra över en sittande utredning.På det utskottsområde där jag arbetar --justitieutskottet -- fattade för ungefär enoch en halv månad sedan ett principbeslut sominnebär att man frångår en sittande utredningsarbete. Det gällde frågan om villkorlig frigivningsom undersöker. PerStenmarcks partikamrat, justitieminister , hade inte tålamod att vänta , dåden utredningen är färdig. Någon princip som sägeratt man ständigt måste invänta en utredning finnsalltså inte. Det kan ju hända att man anser att detär principiellt och politiskt viktigt att markera eninställning.I den här frågan kräver ju inte minoriteten iutskottet att man skall frångå utredningen genomatt man uttalar en annan uppfattning änmajoriteten i utredningen. I fallet med denvillkorliga frigivningen var beslutet mycket konkretoch kostar skattebetalarna ca 215 miljoner kronorper år; där kan man tala om att köra över enutredning.Slutligen vill jag säga något om den fråga som jaggärna hade debatterat med de kristdemokratiskaledamöterna här i kammaren. Det gäller synen påmänniskan och hur ett modernt demokratisktsamhälle skall förvaltas. Vilken lagstiftning skallman ha? Skall den grundas på vissa extrema styckenav , eller skall den ha en merhumanistisk och liberal utgångspunkt? Tyvärr harvi inte fått några svar från här ikammaren. Det är synd; det hade varit roligt att fåen sådan debatt. Jag kan förstå varför: En del av deuppfattningar som vissa kds-ledamöter har och somkds som parti företräder i frågor som gällerhomosexualitet, aborter etc. kanske inte är så braatt lyfta fram i offentligheten.Anf. 42 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag begärde ordet för replik på detsom sade. Jag har följt heladebatten, eller åtminstone mycket stora delar avden. Jag har lyssnat på hela debatten ochförsökt följa den i massmedia. Det har onekligenvarit en mycket omfattande debatt -- åtminstoneunder den senaste tiden.Är man för eller emot, frågar tycker att det kan finnas anledning att taställning till det när vi kan studera hela det underlagsom kommer att finnas i den härfrågan. är det ju så, som vi har fått höra avutredningens ordförande, att det uppenbarligenfinns en majoritet i utredningen som säger ja till ettregistrerat partnerskap. Det får vi respekteraoavsett vad vi tycker om det. Men det finnsuppenbarligen också en minoritet. Det finns de somkommer att författa reservationer och ha andrainställningar i frågan. Det finns all anledning attlyssna till dem också. Därefter, när vi får möjlighetatt väga samman alla ställningstaganden ochsynpunkter, kan vi göra ett personligtställningstagande; det är jag inte beredd att göra idag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § betänkande1992/93:LU37 Sjöfylleri.Anf. 43 ():Herr talman! Jag vill bara i korthet yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande LU37 medhänsyn till, som det står i betänkandet, att arbetetpågår i och bereds medskyndsamhet. Vi vill därför inte föregripa dettautan låta ärendet ha sin gång. Tack!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Ändringar i konsumentkreditlagenFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU38 Ändringar i konsumentkreditlagen.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Invandrar- och flyktingpolitikenFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU7 Invandrar- och flyktingpolitiken(prop. 1992/93:100 delvis, skr. 1992/93:157 och förs.1992/93RR2).Anf. 44 ():Herr talman! Människan är människans värstafiende, men också människans bästa vän. De ordenfälldes av den svenska läkaren isamband med en utfrågning i utskottet för nästanprecis en månad sedan. Utfrågningen var föranleddav ett par motioner om situationen i Bosnien-Hercegovina.Christina arbetar i på uppdrag avVärldshälsoorganisationen, och hon gav en utförligredogörelse av situationen i det --om ett krig som överträffat alla våldshandlingarsom kan begås och som brutit mot allakonventioner, det gäller båda sidor.Utskottet hörde också läkaren hade besökt på uppdrag avinternationella Röda korset för att göra enbedömning av hjälpbehovet.Birgitta Wetterdahl redogjorde för det program förpsykosocialt stöd som internationella Röda korsetoch kroatiska röda halvmånen driver tillsammans.Programmet behöver förstärkas med flersocialarbetare, psykologer, psykoterapeuter ochsjuksköterskor. sade också att denviktigaste uppgiften för personalen var att upptäckade människor som behöver ,kvalificerat stöd.Det betyder också att personalen måste vara välförtrogen med flyktingens språk, traditioner ochkultur. Därför bör man använda huvudsakligenlokal personal. På grund av den högaarbetslösheten är det ingen svårighet att få tag pålämplig personal.Christina gjorde samma bedömning. Honberättade också om det officiella muslimskasamhällets åtgärder för att stödja de kvinnor somblivit våldtagna i kriget. upprepasbudskapet att dessa kvinnor är hjältinnor i krigetoch att deras barn är muslimska barn som skall tasom hand inom det muslimska samhället.Christina påpekade också att det inte baravar kvinnor utan också barn och män som utsattsför tortyr och våldtäkt. Stor hjälp måste satsas påbarnen, som är utsatta och utnyttjade. Männenmåste också få hjälp med att återupprättas. De lideroerhört av att inte ha kunnat skydda sina kvinnormot tortyr och våldtäkter.Christina framhöll också att man, för attkunna hjälpa dessa utsatta människor, måste arbetapå flera olika nivåer. Vad som främst behövs ärhjälp på plats. Det har företrädare för både denkroatiska och den bosniska regeringen sagt. Manbehöver framför allt ekonomisk hjälp. Välutbildadpersonal har man redan.Många av de drabbade kvinnorna, barnen ochmännen varken vill eller orkar fly. De som gör detmåste naturligtvis få hjälp, men bedömningen att det är oerhört svårt förkvinnorna att ange sina upplevelser som grund förasylansökan. Däremot, menade hon, kanmöjligheten till överföring av flyktingar till Sverigevara av stort värde.Det var då, herr talman, som det kändesbesvärande och svårt att höra vikten av att flyktingar kan överföras påkvot, för fanns ju vetskapen attregeringen föreslår en sänkning av flyktingkvoten.Den svenska flyktingkvoten är beräknad på2 000 personer. I det budgetförslag som vi nu ocksåbehandlar står det att ''för att åstadkommaflexibilitet bör de medel som finns budgeterade påanslaget för överföring av flyktingar läggas sammanmed den del av ersättningarna till kommunernasom avser kvotflyktingar''. Så långt är jag med.Men vad har departementet räknat på -- pånuvarande 2 000 eller på det som Invandrarverketenligt budget skall planera för, nämligen 1 250personer? Jag frågade de borgerligautskottsledamöterna om de kunde förklara hurman hade räknat och vad flexibiliteten bestod i,men det kunde de inte förklara.Nu har utskottets kanslipersonal räknat fram attden egentliga överföringskostnaden ibudgetförslaget motsvarar en överföring av 1 800personer, en minskning med 200 personer jämförtmed nuvarande kvot. Några större flexibla resurserfinns alltså inte, utan det är skillnaden mellan 1 250personer och 1 800 personer som utgör den flexiblaresursen, dvs. 550 personer.Det är alltså den fria ramen för s.k. flexiblahjälpinsatser som regeringen skall diskutera medUNHCR? Men regeringen säger också, trotsminskningen, att överföring av flyktingar tillSverige utgör en betydelsefull flyktingpolitiskinsats. Varför då denna minskning? Det blir kanskemer resurser i kompletteringspropositionen.Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt förSveriges trovärdighet och för Sverigesinternationella agerande att föregå med gottexempel. Det är olyckligt att regeringens passivaflyktingpolitik låter människor med svagaskyddsbehov resursmässigt tränga ut merangelägna kvotflyktingar. Vi anser att det går attomprioritera resurserna så att nuvarande kvot kanbestå.När vi socialdemokrater talar om en aktivinvandrar- och flyktingpolitik handlar det om enhelhetssyn. Det handlar om insatser inom utrikes- ,handels- och biståndspolitiken för att och isamarbete med andra länder kunna påverkagrundorsakerna till flykt. Det krävs en vilja att seorsaker. Det går inte att bara se symtom.Det krävs en vilja att samordna resurser ochinsatser mellan världens länder. Vi vill förebyggaflyktingskapet genom bistånd, genominternationell konfliktlösning och genom en politikför full sysselsättning och social rättvisa.Att det är ett oerhört svårt och komplicerat arbetevisar inte minst situationen i det forna Jugoslavien.Ansvaret vilar tungt på FN och närdet gäller att åstadkomma verklig vapenvila ochfred. Klarar inte världssamfundet det så harförtroendet för FN och dess fredsbevarande arbetefått sig en rejäl knäck.Svårigheterna att samarbeta länder emellan visarsig också i att de nordiska länderna ännu intelyckats finna former för en gemensam nordiskinvandrar- och flyktingpolitik.Vi anser att aktivt bör delta i arbetet för eneuropeisk samordning av asylpolitiken. Vare sigSverige blir medlem i EG eller ej är det omöjligt attföra en egen flyktingpolitik, isolerad från övrigaländers.Herr talman! Det är ingen överdrift att säga att densvenska flyktingpolitiken befinner sig i kris, bådepolitiskt och ekonomiskt. Vi måste föra enflyktingpolitik med klara regler som är förståeligför svenska folket, för annars kommer lögner ochmyter att frodas tillsammans medfrämlingsfientlighet.Flyktingpolitiken kräver också kunskap och insikthos dem som skall fatta beslut. Det krävs förmågaoch mod att stå för svåra avvägningar och beslut.Det krävs initiativ och handlingskraft -- inte denpassiva politik vi har.Den nuvarande flyktingpolitiken är svårbegriplig.Den kostar samhället mycket pengar, iblandalldeles i onödan.Ett exempel på regeringens oförmåga och ovilja attfatta beslut i rätt tid gäller visumtvånget för vissadelar av det . Invandrarverketville att regeringenskulle införa visumtvång, men det dröjde ända tilloktober innan regeringen förmådde fatta beslut.Under den tiden hade det hunnit komma ca 30 000kosovoalbaner. Med den tid det tar innan ärendenaär slutbehandlade kommer kostnaden för detsvenska samhället att bli ca 4,5 miljarder kronor.De långa handläggningstiderna förorsakar ocksåstora kostnader. Det har gjorts, och görs,ansträngningar för att förkortahandläggningstiderna. Men ett helhetsgrepp omärendehanteringen och flödet saknas. Med denerfarenhet som finns borde man kunna förutseoch förhindra att flaskhalsar uppstår.Det senaste hindret för att få ned kostnaderna förförläggningsverksamheten är att Polisen inte hinnermed att sköta avvisningarna. finns det ca 4 000personer på förläggningarna som skall avvisas. Härbehövs det snabba åtgärder innanförläggningskostnaderna åter rusar i höjden.Nu har äntligen kommit upptill en godtagbar beslutskapacitet, och vad händerdå?