prot · GG0972 · 1993-03-10 00:00:00 — Det jag sade om Walvis Bayvar, att skillnaden är att utskottsmajoritetenuttrycker en ''förhoppning'' om att depågående förhandlingarna med Sydafrikaskall resultera i att kan införlivasi . Men den regim som sitter vidmakten i vägrar ju som bekantfortfarande att erkänna somnamibiskt.Det var denna markering som jag syftade till,dvs. att utskottet skulle markera att dettainte är acceptabelt. Rasistregimen i Pretoriavägrar att erkänna somnamibiskt. Skillnaden kan kanske inte tyckasvara så stor, men den är ändå enligt minmening väsentlig.Jag kan i allt väsentligt instämma i det sade om . Jag har härtidigare agerat, och jag har t.o.m. av partikamrat blivitbeskylld för att kritisera från höger.Det var utrikesutskottets ordförande somsade detta i en interpellationsdebatt förnågra månader sedan. Men jag står för denkritik som jag här och i andra sammanhanghar riktat mot för att man ickerespekterar de mänskliga rättigheterna ochbryter grovt mot dem.Jag vill fråga : Hurskall man på bästa sätt göra så att denopposition som finns på kan fortsättaatt utvecklas? Gör man det bäst genom atttotalisolera och inte ens tillåtakulturutbyte eller forskarutbyte?Om man skall man användabiståndspengar -- det må gälla ,eller -- skall man använda demför att ge till forskningsutbyte ochkulturutbyte, exempelvis mellan ochCuba. Det är nämligen ett ypperligt sätt attstärka den opposition som slåss förmänskliga fri- och rättigheter. Är överens med mig om attdetta är en bra metod? I så fall borde han setill att åtminstone hans parti i regeringen hårtoch intensivt driver frågan att man skallanvända biståndspengar på detta sätt. Detfrämjar de demokratiska fri- ochrättigheterna. Jag skulle vilja ha ett svar frånKarl-Göran Biörsmark på den frågan.Anf. 115 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp) replik:Herr talman! När det först gäller Walvis Bayförstår jag att det egentligen inte råder någradelade meningar. Också regeringen är innepå samma linje som FN när man har sagt attWalvis Bay skall tillhöra och attområdet skall införlivas medNamibia. Det har varit och är FN:s åsikt, ochdet är också åsikt.Min fråga var vad vi gör konkret åt densituation som vi nu står inför. Det var det jaginte riktigt förstod när togupp frågan om . Vad skall vi i dagkonkret göra mer än vad som görs? Det vardet jag inte riktigt begrep.När det sedan gäller detta med atttotalisolera har jag personligen en visssympati för att man skall upprätthållakanaler till de personer som verkar i ettisolerat land som . Jag nämnde härnågra personer som gör ett mycket viktigtarbete. Dessa kanaler skall vi på olika sättförsöka att upprätthålla. Men vi måstesamtidigt se till att vi inte därigenom stöderden sittande regimen. Hjälpen ochkontakterna skall gå direkt till dem somarbetar för demokrati och mänskligarättigheter på Cuba.Anf. 116 ()replik:Herr talman! Jag är håller med om det. Mendå är det viktigt att man ser till så också sker.Det är också viktigt att den formen avkontakter som vi har med ochIndonesien upphör. Jag syftar på de s.k.mjuka krediter som man har gett dessaländer med biståndspengar. De måsteupphöra, och man måste också där användabiståndspengar på samma sätt som vi äröverens om att man bör göra när det gällerCuba och andra diktaturländer.Jag vill ställa en fråga till Karl-GöranBiörsmark. Vi vet att i dagfortfarande exporterar vapen till ett antaldiktaturländer, som bekant. Det var ocksåden förra regeringen ansvarig för -- ViolaFurubjelkes regering. Den får också ta på sigett stort ansvar. Men den nuvaranderegeringen fortsätter ju med den sortenspolitik. På vilket sätt kan det gagnamänskliga rättigheter att göra på det sätt somvi nu håller på med i ? Är Karl-GöranBiörsmark beredd att också här vara likakonsekvent som han har visat sig vara påandra områden och aktivt driva frågan attförbjuda vapenexporten?Vi vet att det är ett stort problem när detgäller att få bort diktaturregimer och skapademokratiska länder att man förserdiktaturregimer med vapen. I dettasammanhang är med i bilden. Det ären dubbelmoral som jag förstår att inte kan försvara. Jagväntar också här på ett svar.Anf. 117 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp) replik:Herr talman! Jag vill förvisso inte försvaranågon dubbelmoral. Vi ställs inför mycketsvåra avgöranden när det gäller frågor ommänskliga rättigheter, inte minst när vikommer in på vapenhandeln. Det är enmycket svår moralisk fråga.När jag lyssnar på har jagibland en känsla av att just den här moraliskatonen nästan får litet övertoner. Vi minnshur det har varit när detgäller det parti som och har representerat. Vi harhaft diktaturstater österut som BertilMåbrink har haft nära kontakt med. Närridån nu är borta och vi kan ha ett öppetförhållande visar det sig vilka brott mot demänskliga rättigheterna som har begåtts därunder årens lopp. När då slårsig för bröstet och tar till de höga moraliskatonerna skorrar det litet illa i den här salen.Det måste jag säga.När det gäller vapenhandeln har vi ju, somBertil Måbrink vet, den lagstiftning somfinns. Jag kan hålla med om att det blir litetväl generöst . Men var fanns kritikenfrån när vi hadede stora vapenupprustningarna österut, t.ex.i ?Andre vice talmannen anmälde att BertilMåbrink anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 118 ():Herr talman! Brott mot de mänskligarättigheterna sker, som sagts här av fleratalare, runt om i världen på de mestfasansfulla sätt.Vilka brott är som är de värsta och de mestavskyvärda är det självklart omöjligt attsvara på. Det finns ingen gradering ihelvetet.När det gäller brott mot barn, de minsta ochde mest värnlösa, undrar man verkligen hurden människa är funtad som utsätter dessaför våld, brott, skador och misshandel. Ensådan person måste vara grotesk, sjuk, uddaeller skadad som kan ge sig på dessa deminsta. Man undrar var denna människotypfinns?Svaret på den frågan har vi fått tidigare. Ochde har vi fått det på nytt.Det kan vara vem som helst runt om oss,vilken person som helst. Det kan varagrannen nära oss. Människor reser ihundratal, ja även i tusental, till bl.a.Thailand för att skaffa sig sex med småbarn.De utnyttjar det faktum att barnen på grundav fattigdom säljer det enda de äger,nämligen sin kropp.Initiativet från bl.a. densenaste tiden att försöka påverka Thailandatt göra något åt den utbreddabarnsexhandeln är berömvärt. gäller detatt vi från svensk sida fortsätter arbetet medatt bekämpa denna typ av brott mot barnensmänskliga rättigheter, såväl internationelltsom nationellt.Herr talman! Det är viuppmärksammade den internationellakvinnodagen. På många håll runt om ivärlden protesterades det motdiskriminerande behandling av kvinnor.Från centerkvinnohåll uppmärksammadessärskilt kvinnorna i det forna Jugoslavienoch den grymma behandling som kvinnornaoch deras barn utsatts och utsätts för där. Deblir slagna, misshandlade, våldtagna ochdödade av tidigare grannar och landsmän.Alla olika folkgrupper begår dessa grymmahandlingar, även om de flesta uppgifter omkränkningar som nått oss gäller kränkningarmot bosniska kvinnor och barn. Det blir nuett viktigt arbete, som många har anfört härtidigare, att se till att de som utfört dessakränkningar och de som gett order om dem,också kommer att ställas till svars för sinahandlingar. Det tycks vi vara överens om.Det är inte bara i det somkvinnors rättigheter kränks. Jag har tagitIran som exempel . Kvinnornasbesvärliga situation där framhålls också i . De diskrimineras och högreutbildningar är stängda för dem. De måste ha makeseller manlig släktings tillstånd att resautomlands. Kvinnor kan fängslas eller t.o.m.stenas för att de utsatt sina män för enförskräcklig skam genom att de har blivitvåldtagna. Då anses kvinnorna i och imånga andra muslimska länder ha fört skamöver familjen, och därför skall de straffas.Jag har sagt det förr här i kammaren. Ländermed sådan diskriminerande kvinnosyn måstevi i fördöma kraftfullt om och omigen.Det är inte bara kvinnor som behandlaskränkande och illa i . Manfängslar,torterar och avrättar oliktänkandeoch oppositionella. Under tortyr pressass.k.bekännelser fram.En sak som upprör mig oerhört mycket, ochdet står hela utskottet bakom i betänkandetockså, är att fortfarande vidhåller sindödsdom över författaren som har upprört mig därutöver och gjortmig heligt förbaskad är när muslimer i vårtland också går ut och demonstrerar ochkräver död. Ett sådant agerandemåste anses som uppviglande till brott. Vimåste verkligen markera hur oacceptabeltdet är i vårt land.Herr talman! Jag har alldeles fått ettbrev, ett uttalande, i min hand. Det är ett roppå hjälp från timoresiska kvinnor. Debeskriver hur deras systrar i Östtimortillfångatagits. De våldtas av indonesiskasoldater. De utnyttjas, torteras ochförsvinner. Deras män och söner försvinnerockså och torteras och dödas. Kvinnornasrop på hjälp har ignorerats avvärldssamfundet , säger de, ochde undrar varför ingen bryr sig om dem.Det tycks inte som om dessa timoresiskakvinnor har nåtts av budskapet att vi frånsvensk sida har reagerat och agerat. IngerKoch har ju tidigare påpekat att vi har gjortdet. Redan vid invasion 1975tog den ställning motannekteringen av . Då framhöllsockså den svenska inställningen, nämligenbefolkningens rätt till självbestämmande iframtiden.I dagens betänkandetext framgår också attsituationen vad gäller mänskliga rättigheterfortfarande är otillfredsställande. Detförekommer uppgifter om just de brott somkvinnorna skriver om. Situationen bedömsvara värst i och på ,tidigare Väst Papua.FN har också uppmanat den indonesiskaregeringen att underlätta för humanitäraorganisationer att få tillträde till Östtimor.Lika viktigt är det med internationell insynoch tillträde till områdena, för attindonesiernas egna påståenden om respektför mänskliga rättigheter skall kunnavärderas.I , herr talman, fortsätter våldet.Flera modiga personer, som bl.a. arbetar förmänniskorättsförbund och personer somarbetar som journalister har mördats.Många menar att Hizbolla, som är enskapelse av den turkiska säkerhetspolisen,ligger bakom dessa försvinnanden och mord.Vi vet att tortyr fortfarande användsregelbundet vid förhör i landet. Särskilthårdhänt är politiken och förtrycket motkurderna i , även om andra grupperockså förföljs och förtrycks. Jag tänker ävenpå de kristna i landet.Turkiet är en demokrati, som tillhör bådeESK och . har därmedåtagit sig att uppfylla de förpliktelser som detinnebär att tillhöra dessa organisationer.Skall och andra länder få tilltro tillTurkiet som ett demokratiskt land, måsterespekten för de mänskliga rättigheternaupprätthållas.Sverige bör också försöka förmå attupphäva undantagslagarna i sydöstraTurkiet. Vi bör också verka för attvapenstillestånd och fredsförhandlingarkommer till stånd.Nu finns det ju mänskligarättighetsorganisationer i . De harerbjudit de stridande parterna i attfungera som medlare. Det är viktigt att vifrån svensk sida stödjer detta och ocksåerbjuder medlartjänster . Vi kangöra det enskilt eller gemensamt i denordiska länderna. Men det är viktigt att detsker.Jag vill lyfta fram situationen i . Jagupplever att de förändringar som sker idemokratisk riktning är kosmetiska. Detsker fortfarande allvarliga kränkningar iKina och även i . Här har talats om attknyta krav på mänskliga rättigheter tillsvenskt bistånd. Jag vill även lyfta fram ettområde till. Det finns inte med ibetänkandet. Detär ett stort biståndsland från svensk sida. Detär kanske dags att även se över hur framtidenser ut för det landet.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 119 får meddela att anslag nu har satts uppom att detta sammanträde skall fortsättaefter kl. 19.00.Anf. 120 ():Herr talman! Enligt FN:s HumanDevelopment Report lever över 1 miljardmänniskor av världens befolkning i absolutfattigdom. En femtedel av jordensbefolkning är hungriga. Enligtnämnda rapport ökar gapet mellan denfattigaste och den rikaste femtedelan avjordens befolkning.År 1992 omfattade de fattigaste avvärldens befolkning av denglobala handeln och erhöll avden globala inkomsten. Vidare hävdas att95 % av världens resurser förhälsoforskning, , ägnasproblem i den rika världen. Av allamänniskor som dör unga finns i u-länderna.Det här är siffror som talar sitt eget målandeoch beskrivande språk. Många fattigautvecklingsländer har mycket begränsademöjligheter att leva upp till FN:s konventionfrån 1966 om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter. Självfallet anser jag attrika länder som ratificerat konventionenskall hjälpa fattiga länder, så att de också kanleva upp till målen om att ge sinamedborgare mat, bostad, hälsa ochutbildning.I UNDP:s rapport räknar man med attutvecklingsländerna går miste om500 miljarder USA-dollar i uteblivnavälfärdsvinster och inkomster på grund avreglerade varu- ochproduktionsfaktorsmarknader. Detta är tiogånger mer än de tar emot i bistånd och 20 %av deras samlade bruttonationalinkomster.Jag anser att i internationellasammanhang, då bl.a. mänskliga rättigheterdiskuteras, ideligen måste lyfta framutvecklingsländernas behov av och rättighettill frihandel.Endast 0,35 % av den samladebruttonationalprodukten inom går till utvecklingshjälp. Sverigevar ett av de första länderna som uppnåddeden s.k. enprocentnivån för sitt bistånd.Detta fick stor internationelluppmärksamhet och medförde att andraländer följde efter. När nu föregångslandetSverige frångår detta viktiga symbolvärde,kan det innebära att andra länder även nuföljer efter -- fast då åt andra hållet. Det ärdärför viktigt att snabbt få upp nivån till 1 %igen så fort som möjligt.Herr talman! Hand i hand med FN:skonvention om ekonomiska och kulturellarättigheter går FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter.Dessa konventioner förhåller sig tillvarandra på så sätt att det är nödvändigt attsäkra de ekonomiska rättigheterna för attkunna ta sig an de politiska och kulturellarättigheterna. Härav följer denuppmärksamhet som jag har velat fästa påden stora fattigdom som fortfarande präglarfolken i tredje världen.Men minst lika viktigt är att slå fast attrespekten för medborgerliga och politiskarättigheter är en förutsättning för en uthålligoch långsiktig ekonomisk utveckling ochdärmed ekonomiska rättigheter. Sverigemåste därför fortsätta att tydligt framföra sinsyn och sina krav på ekonomisk och politiskfrihet.Under det kommande året kommer val atthållas i 13 . Mycket kan idet sammanhanget göras för att stödja dendemokratiska processen -- eller dedemokratiska processerna.Herr talman! I bistånds- och MR-politiken ärdet dock framför allt flickor och kvinnor somvi måste satsa på. Jag tror inte att det blirnågon ordning på denna värld förränflickan/kvinnan blir upphöjd till en förstaklassens medborgare på samma nivå sommannen och med samma mänskligarättigheter. Roten till fattigdom och mångamänniskors umbäranden i liggeri de systematiska brotten mot kvinnorsmänskliga rättigheter.Varje år dör 500 000 kvinnor i barnsäng.99 % av dem är från utvecklingsländer. 1 av30 kvinnor riskerar att dö i samband medgraviditet. Mödrahälsovården,förlossningsvården och annan kvinnligsjukvård är kraftigt eftersatt.Bördan på tredje världens kvinnor är tung.Dessa kvinnor står för hälften avlivsmedelsproduktionen iutvecklingsländerna och svarar för avall matförsörjning i samt huvuddelenav energi- och vattenförsörjningen.Samtidigt är kvinnor ofta mödrar och hardessutom ofta huvudansvaret för familjen.Detta kvinnliga och obetalda dubbelarbetehar FN värderat till 4 000 miljarder dollarper år.Herr talman! Kvinnlig könsstympning ärförbjuden enligt . Trotsdet stympas 80--90 miljoner av världenskvinnor som barn med oerhördahälsoproblem som följd. I länderna kringAfrikas beräknas 90--avkvinnorna vara könsstympade. Det är tragedi i Afrika.Det är därför viktigt att på alla sätt och medalla medel stödja de människor som kämparmot dessa gamla, skadliga och barbariskatraditioner. I biståndsdialogen med de länderdär könsstympning förekommer, måste denverksamheten lyftas fram och fördömas. Dethandlar om att hävda grundläggandemänskliga rättigheter.Herr talman! Enligt uppgifter i massmediahar 40 000--60 000 bosniska kvinnor hämtatsfrån fångläger i Bosnien till soldatbordellereller våldtagits utanför och inom hemmetshärd. Det är viktigt att man med hänvisningtill den internationella humanitära rättensregler särskilt uppmärksammar ochfördömer som krigshandling sexuellt våldmot kvinnor. Ånyo handlar det om att hävdagrundläggande mänskliga rättigheter.Ett land kan inte ta ett steg mot demokratiutan att den omfattar kvinnor. I endemokrati är alla värda respekt. Ingen gruppi samhället får betraktas som andra klassensmedborgare. En förutsättning för mänskligarättigheter är att människans personligavärdighet respekteras. Alla har sammaokränkbara värde oberoende av kön, ras,etnisk ursprung, religion eller ideologi. Jaganser att i FN och i andrasammanhang skall ännu mera verka för attbättre uppmärksamma kvinnans rättigheter.Ett av de allvarligaste hindren som ställs mothävdandet av mänskliga rättigheter är enbenhård tolkning av staternas suveränitet.Med klausulen icke-inblandning i en statsinre angelägenheter har diktaturer funnit enfasad att gömma sig bakom. Men frågan ärom inte den demokratiska världen har enmoralisk plikt att ingripa, även i fall då maninte kan hävda att brotten direkt hotarfreden och säkerheten.På något sätt borde det finnas en automatikför ingripande i FN:s regi med syftet atträdda utsatta människogrupper frånallvarliga brott. I varje fall borde det varasjälvklart att hörsamma människor i allvarlignöd och finna att deras lidande är nog för attlegitimera en FN-intervention.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 121 ():Herr talman! Mänskliga rättigheter sitter trångt påmånga håll. Vi har dessa problem på nära håll, menvi har också kvar de gamla bekymmershärdarna.Jag vill åter påminna om Latinamerika.I har visserligen vissa förbättringarskett, men framstegen är bräckliga. ,och visar detta.El börjar ta itu med de skyldiga i enlighetmed fredsavtalet, men förseningarna har varitlegio. Rikspolischefen har avsatts ochutpekas för 350 mord. i fjolrapporteras dock 100 politiska mord och 15försvinnanden.I har man haft mord påfackföreningsledare och universitetslärare.Från har 45 000 flytt från det politiskavåldet till och skall nu repatrieras. FN:sMR-folk har funnit flera gravar medtorterade och mördade. Man talar om 380 mord och80 tortyroffer . Regeringentycks ha tappat kontrollen.På har efter kuppen mot situationenkommit att likna Duvalier-epoken, med tortyr ochgodtyckliga arresteringar.Colombia hade tio mord per dag, där hälftenberodde på facklig eller politisk aktivitet. Krigethar hårdnat efter den avbrutna dialogen mellanregering och gerilla, med allvarliga överträdelser påbåda sidor.I föll 2 800 människor offer för kriget mellanregeringen och Luminosa. Soldater som anklagasför våldtäkt frikänns rutinmässigt, trots attmassvåldtäkter har registrerats i flera fall.President har envist vidhållit deantiterroristlagar som upphäver grundläggandeMR-regler.Amnesty uppger att 200--300 samvetsfångar -- somfängslats för sina åsikter -- finns på Cuba.Rigoberta Menchús har varit enväckarklocka och pekat på bombningar ochförstörelse i och förtrycket motindianerna. Förhoppningsvis är president att ta emot henne inte signifikativt förframtida förhållanden i denna del av världen.Herr talman! Det är viktigt att vi följerutvecklingen även i denna del av världen och inteförtröttas i ansträngningarna att driva på.Latinamerika har en tradition av grymhet -- somockså avspeglas i dess litteratur -- och som måsteföljas och oförtröttligt fördömas var överträdelserän uppträder. Respekten för mänskliga rättighetermåste upprättas även här.Anf. 122 ():Herr talman! Först vill jag tacka utskottet för degenerellt sett positiva skrivningarna ommotionernas krav på stöd för självständighetoch för fördömande av övergreppen mot demänskliga rättigheterna. Jag har här ikammaren redovisat de förfärliga övergrepp motTibet som sker under överhöghet. Jag skallinte ta upp dem igen, men utskottet är mycket välmedvetet om vad som händer där.Jag noterar dock att utrikesutskottet hänvisar till,som man säger, ''den tibetanskaexiladministrationens vädjan om inställande tillsvidare av utländska besök i tibetanska fängelser''.Jag tycker att det är angeläget att vi kartlägger vadsom egentligen gäller, vem som står bakom dettaoch hur starkt trycket är. Mina informationer frånolika tibetanska företrädare säger nämligen att maninte stöder de här vädjandena. Till ett annat tillfällekanske vi skall hjälpas åt att kontrollera dessafrågor närmare.Även om man avstår från fängelsebesök vore ändåen ett utmärkt sätt attåter fokusera världens intresse på övergreppen iTibet.Det är emellertid nu snart ett halvår sedanutrikesministern gjorde sitt välvilliga uttalande, ochingenting har hänt. Jag tycker att utrikesutskottetkunde ha satt litet press på utrikesministern attförverkliga de uttalade ambitionerna.Det är också positivt att utskottet stöderansträngningarna att få till stånd en dialog mellanTibet och om självbestämmande för Tibetsfolk.Jag vill också ta upp frågan om bistånd till tibetaneri de olika flyktingläger som finns i . Utskottetkoncentrerar sig bara på Röda korsets utsaga omförhållandena för tibetaner i . Visst är det såatt den tibetanska ledningen där på ett mycketseriöst sätt har arbetat för att lösa de svåra socialauppgifterna, parallellt med att hävda de politiskauppgifterna. Den stora flyktingströmmen göremellertid de nuvarande resurserna fullständigtotillräckliga, och behovet av nya medel är akut.Det finns mycket speciella problem där. Både demateriella och de mentala anpassningsproblemenär svåra för flyktingarna. Det är brist på rentvatten. Svåra hudsjukdomar härjar. Ett kärvtklimat ger svåra infektioner, och tuberkulos ärmycket vanligt förekommande.De tibetaner som leder dessa flyktingläger har ingamöjligheter att tillfredsställa behoven, med denpress som flera tusen flyktingar innebär när dekommer kontinuerligt. Man har emellertid gjort enplanering för både långsiktiga och kortsiktiga mål,och där inriktar man sig på vissa områden. Manprioriterar utvecklingen av de socialaförhållandena. Man prioriterar utbildning för denytillkommande.De långsiktiga målen syftar naturligtvis till attutbilda tibetanerna för att utvecklaTibet till ett modernt och självständigt samhälle.De mest näraliggande målen handlar om att klarade tusentals flyktingarna. Där gäller det rent vattenoch bostäder. Det gäller att ta hand om flera tusentortyroffer och äldre människor som inte klarar sig.Man försöker också skaffaarbetstillfällen till de ungdomar som kommer somflyktingar. Frågor om hälsa och sanitäraförhållanden är emellertid de mest akuta just nu.De här mycket grundläggande behoven anser jagvara ett oerhört angeläget område för SIDA att tasig an, som ju skall ägna sig åt de allra fattigasteländerna i världen. SIDA finns t.ex. i så passjämförelsevis rika länder som . Ettengagemang för tibetanerna i skulle inte allsfrångå SIDA:s principer. Jag är mycket besviken påutskottets inställning härvidlag. Rent formellt ärdet dessutom ytterligt märkligt att det härmotionsyrkandet om bistånd inte behandlas isamband med biståndsfrågorna. Här måste ett felha begåtts.Beträffande förslag attSverige skulle stödja Schweiziska röda korsetshumanitära arbete inom uttalar sig utskottetpositivt till att regeringen skall följa den frågan.Också här har möjligheten försuttits, genom attmotionskraven inte behandlats i rätt sammanhang.I november genomfördes en internationell tribunali som uttalade att man stödde rätttill självbestämmande, och man uttalade sig mycketfördömande mot övergrepp mot demänskliga rättigheterna. Jag anser att deuttalanden som utskottet har gjort i detta avseendeär mycket positiva.Herr talman! Jag yrkar bifall till motionerna1991/92:U611 och 1992/93:U615, som ärunderskrivna av samtliga politiska partier här ikammaren. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 123 ():Herr talman!