prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Varför nyttjar man då inte de resurser somfinns när det gäller t.ex. att överförabilinspektörerna till ASB, så att de tillsammansmed ASB:s personal och Polisen kan genomförafler flygande kontroller? Varför avskaffar mankravet på reflexsele för yrkesförarna? Vilkatrafiksäkerhetsvinster skapas med detta, LarsSvensk?Angående 16-årsåldersgräns vid övningskörningsäger att det skall ske någon form avutbildning. Det är ju lätt att säga. Men vilken formav utbildning och på vilket sätt skall det ske? Varförkan man inte ansluta sig till Socialdemokraternasförslag, där vi preciserar utbildningen till attomfatta , och med denna utbildning somgrund skall det bli tillåtet att börja övningsköra?Varför lämna över frågan till regeringen, somhittills inte har kunnat bestämma sig på någonväsentligt punkt, annat än att gränsen skall ligga vid16 år? Varför inte ställa upp nu när vi har chans attgå till beslut om en konkret och riktig utbildning, såatt 16-åringarna får en hyfsad utbildning innan deskall ut i trafiken och övningsköra? Varför intelyssna till all den kritik, , somförekommer från praktiskt taget samtligaorganisationer som arbetar påtrafiksäkerhetsområdet? Det har vi alltid gjorthitintills. Varför färgar inte detta er politik, LarsSvensk?Anf. 194 () replik:Herr talman! Visst har vi lyssnat till kritiken. Det ärju därför som ett enigt utskott går emotpropositionens förslag. Det som skiljer oss åt är attSten-Ove vill införa ett slagsmynighetsutövning och specificera hur den härutbildningen skall se ut. Vi anser att detta böröverlåtas till dem som kan det här bättre än vad vikan.Om vi ser på de motioner som utskottsmajoritetenhänvisar till, skiljer de sig inte så mycket åt frånreservationen. Jag tror att vi kommer att landaganska lika i det avseendet.Vägverket och Polisen är huvudaktörer när detgäller flygande inspektioner. Det är ochPolisen som skall träffa överenskommelser ominriktningen. Det är teknikerna som skall utförakontrollen. AB kan vara med.Men som jag förstår uppfyller man inte på SvenskBilprovning de krav som ställs. Det kan dockåtgärdas genom utbildning.Både hos och hos Polisen behövs detbilinspektörer. AB kan ocksåanställa bilinspektörer för att på så sätt få in en fotför att kunna vara med vid den flygandeinspektionsverksamheten.Kravet på reflexsele skall inte gälla att reflexselenendast skall medföras i bilen, utan att reflexselenskall sitta på chauffören. Vi tycker att det skall varaen rekommendation. Det hindrar ju inte attreflexselen sitter på. Men att avsaknaden avreflexsele skulle innebära böter reagerar vi mot idenna fråga.Anf. 195 ()replik:Herr talman! Om man tolkar den borgerligamajoritetens förslag och när man lyssnar till LarsSvensks argumentering om reflexselar, kan manförmoda att nästa förslag i trafiksäkerhetssyfte frånden här regeringen och kammarens borgerligamajoritet kommer att innebära att vi i framtideninte har krav på reflexer på våra fordon, men attingenting hindrar att vi har dessa reflexer. Detmåste bli den utdragna effekten av en sådan politik.Jag måste ha hört fel, men jag tyckte precis att LarsSvensk sade att ASB:s personal inte besitterkunskaperna för att genomföra dessa kontroller.Vilken personal i det här landet har bättrekunskaper än de tekniker som finns påbilprovningsanläggningarna och som kontrollerarvåra bilar?Jag återkommer till det här med övningskörning förden som fyllt . Genom alla de reaktioner ochkontakter som vi har haft med praktiskt tagetsamtliga berörda parter på det här området, inteminst som har storerfarenhet här, förstår vi att man bör precisera vaden sådan utbildning skall innehålla. Man bör intelåta regeringen, med en mycket stor spännvidd avförslag i en bunt motioner, gissa sig till hur enlämplig utbildning skall se ut.Vi vet att det är bra att börja med engrundutbildning , vilkenkostnadsmässigt anpassas så att den inte blir fördyr. Därigenom motverkas förslaget om sänktövningskörningsålder. Det är synd, , inte lyssnar på alla de rekommendationer somlämnats och på den sakkunskap som finns på dethär området. Det är synd med tanke på den svenskatrafiksäkerhetens framtid.Anf. 196 () replik:Herr talman! I de motioner som vi hänvisar till ärspännvidden inte så stor när det gäller att sänkaövningskörningsåldern till . Jag tror att vikommer mycket nära reservationen när vi serresultatet. Reservationen finns ju också med somen rekommendation när man skall se överutbildningens omfattning.Vad gäller inspektörerna, sade jag -- hoppas jag ialla fall -- att de inte uppfyller kraven, men det kanju rättas till. Kunskaperna därför har de kanske.Vad gäller reflexselen, håller jag med om att detkan verka märkligt att man tar bort en sådan sak ien trafiksäkerhetsproposition. Men vi har tagit bortäven andra restriktioner. För sedan hade vien lag om att man även skulle ha lyse påcykeln. Polisen skulle kunna kontrollera om lysetpå sommarstugecyklar fungerade även underdagtid. Det var en typ av lag som något tar bortrespekten för trafiksäkerhetslagar. För en del avvåra motorvägar höjde vi den högsta tillåtnahastigheten . Resonemangetsom fördes var att vi ville ha en lagstiftning somskapar respekt.Om vi skall ha en lag om reflexsele skall denutformas så att chauffören tvingas använda ensådan sele. Jag har inte sett någon chaufför somanvänder en reflexsele.Anf. 197 (nyd) replik:Herr talman! Försvaret av propositionen var likadåligt som verket. Har man så litet att komma medfrån regeringens sida borde man inte ha lagt framen proposition i detta ärende. Det är ynkligt dåligt.Jag förstår att man inte tar upp våra motioner. Manhar väl dåliga argument även på de berördapunkterna. Att hänvisa till trafikbeslutsom en ursäkt för en sådan här dålig produkt, detär magstarkt att höra.Jag skulle litet mer exakt vilja få svar på vad det ärför slags utbildning som ni tänker er när det gällerövningskörning för den som fyllt . Man kaninte skämta bort det här med att räntan faller om vii Ny demokrati röstar med Socialdemokraterna. Sålätt kan ni inte komma undan. Precisera er ,annars får ni väl se hur det går.Anf. 198 () replik:tHerr talman! Som jag sade i mitt anförande är dethär med trafiksäkerhet svårt. Det som vi iverkligheten jobbar med är att följa ,dvs. att sänka olyckstalen . Om viskall göra en drastisk sänkning skall vi också göraen drastisk förändring. Det måste vara enuppslutning av hela svenska folket, ända in ikammaren, ungefär i likhet med det som hände närvi röstade om tobakslagen.Den dag som , fortåkare,väcker en motion om och stöderVänsterpartiets krav om fartbegränsare har vimentalt kommit fram till en situation där vi kan tadet här drastiska steget när det gällertrafiksäkerheten. Men både och jagvet att det är politiskt omöjligt att göra det.Det betyder också att vi i realiteten jobbar medmålet om en sänkning . Det gjorde vi 1982,1988 och det gör vi i det beslut som kommer attfattas . Så är det, det är bara att erkänna.Anf. 199 (nyd) replik:Herr talman! Det är uppenbart att ni aldrig tycks havarit i verkligheten. Så många argument och idéerom möjliga åtgärder som det finns påtrafiksäkerhetsområdet finns det endast på ett fåtalandra områden. Men ni föreslår i princip ingenting.Det är tunt.På min konkreta fråga fick jag inget svar. Men detär väl ingen idé att ställa frågan en gång till. Detfinns väl inte så mycket mer information att hämta.Anf. 200 () replik:Herr talman! Det frågas om hur exakt utbildningenskall se ut och hur exakt Ny demokrati skall rösta.Det finns de med bättre kompetens än ledamöternai trafikutskottet som kan precisera självautbildningsformen. I betänkandet säger vi att mankan läsa de motioner och den reservation som finns.Man kan då dra slutsatsen att utbildningen utifrånutskottets uppfattning ungefärligen skall vara med ett prov eller i form av ett kursbrevsom följs upp med att kunskaperna fräschas upphos en handledare. Utbildningen kan ocksåomfatta lärare och elev. Men exakt hurutbildningen skall se ut skall vi överlåta till demsom kan det bättre än vi att utforma.Anf. 201 (nyd):Herr talman! Jag hade tänkt att tala om reservation15, men eftersom andre vice talmannen så vänligtvädjade om att vi skulle skära ned våra anförandentänker jag göra så. Jag har redan dragit det här engång i lagutskottet, så man får gå tillbaks tillsnabbprotokollet för att läsa vad jag sade då. Jaghade nämligen tänkt att hålla samma föredrag.Vi i Ny demokrati kommer också att minska antaletreservationer något. Jag och stårgivetvis bakom alla reservationer som anges av Nydemokrati, men för att spara tid åt kammaren yrkarvi nu endast bifall till reservationen som handlar omatt tillsätta en parlamentarisk utredning och avslagpå utskottets hemställan. Vi yrkar bifall tillreservationen som handlar om att höja den högstatillåta hastigheten på motorvägar.Herr talman! Ny demokrati yrkar alltså bifall tillreservationerna 1, 5 och 15.I detta anförande instämde (nyd).Anf. 202 ():Herr talman! har en internationellt settmycket hög trafiksäkerhet. Vi har tillhörtpionjärerna när det gäller införandet av en radsäkerhetsåtgärder, t.ex. lag om säkerhetsbältenfram och bak i bilar, barnsäkerhetsskydd, varselljusoch regelbunden bilbesiktning. Ändå dog igenomsnitt ca 800 personer till följd av trafikolyckor.Samhällskostnaderna för trafikolyckorna utgörenligt en av BNP. För1991 motsvarade det drygt 21 miljarder. Blandolyckshändelser är trafikolyckor den vanligastedödsorsaken, och dessa drabbar allasamhällsgrupper.Det är således ett omfattande problem att kommatill rätta med, och trafiksäkerhetsarbetet måsteliksom tidigare bedrivas på alla fronter.Kommunikationsministern föreslår nu ett offensivtstrategiarbete för att alla människor skall kunnakänna sig trygga i trafiken. Uppmärksamhetenmåste inriktas mot de svaga och oskyddadegrupperna i trafiken, såsom barnen, åldringarnaoch de handikappade.God trafiksäkerhet förutsätter attmänniskan/trafikanten sätts i centrum. Görs dettakan trafiksäkerhetsarbetet bli effektivt. En godtrafiksäkerhet, med andra ord ett säkert beteende itrafiken, handlar givetvis om den enskildes etik ochförhållningssätt. Lyckas vi i vår fostran, i skolanstrafikundervisning och i allt det informationsarbetesom bedrivs påverka den enskildes attityderkommer trafiksäkerhetsarbetet att bli mycketframgångsrikt.När det gäller säkerhetskraven på fordon vill jagframföra följande.I min motion T419 tar jag, herr talman, upp fråganom krockkuddar. Professor m.fl.menar i en rapport med titeln ''Hur säkra är vårabilar?'' att det svenska trafiksäkerhetsarbetet underårens lopp främst har varit inriktat på s.k.olycksprevention, dvs. åtgärder som syftar till attminska risken för olyckor. Motsatsen,personskadeprevention, där åtgärderna ärinriktade på att minska skadeföljden vid inträffadeolyckor, har haft ett mindre utrymme. Mycket kannog göras med våra fordon för att viskall kunna färdas säkrare.I den rapport jag nämnde hävdas att effekten avkrockkuddar framstår som mycket god. För enårsmodell bilar med hundraprocentig montering avkrockkuddar minskar under bilarnas ''levnad''antalet dödsfall med ca 75 personer och antaletsvårt skadade med ca 800 personer. Omräknat i deekonomiska modeller som bl.a. Vägverketanvänder motsvarar detta mer än 1,5 miljarderkronor eller /bil. Här ingår då de materiellaolyckskostnaderna, dvs. sjukvård, egendomsskade-och administrationskostnader och kostnader förproduktionsbortfall.Vid MHF:s seminarium om trafiksäkerhet i augusti1992 presenterade försäkringsbolaget enutvärdering av de ekonomiska besparingar somskulle göras vid en ökad användning avkrockkuddar. Enligt denna rapport skulletrafikskadorna minska om samtliga bilarvar utrustade med krockkuddar.Den största och absolut viktigaste besparingenligger självfallet i minskat mänskligt lidande, mensom jag nämnt påverkas också samhällsekonominpositivt. Jag föreslår därför i min motion attkrockkuddar blir obligatorisk säkerhetsutrustning ialla nya bilar som säljs i vårt land.Herr talman! Utskottet säger i sitt betänkandeTU29 att man inhämtat att studerarfrågan om införande av krockkuddar, varför jagtillstyrker utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Meddelande om sammanträdet tisdagen den 8juniAnf. 203 TREDJE VICE TALMANNEN:Med hänsyn till det stora antalet anmälda talarerekommenderas efter kontakt medkvittningsmännen att huvudanförandena imorgondagens ärenden bör omfatta högst tiominuter.För trafikutskottets betänkande TU35(investeringar i trafikens infrastruktur m.m.)föreslås särskilda regler, som kommer att framgå avtalarlistan.Det blir inget middagsuppehåll. Voteringar ägerinte rum mellan och 20.00.24 § Ändring i körkortslagen (1977:477)betänkande1992/93:TU37 Ändring i körkortslagen (1977:477)(prop. 1992/93:189).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )25 § Fiskelag m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU23 Fiskelag m.m. (prop. 1992/93:232).Anf. 204 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkande nr23 behandlas regeringens förslag till ny fiskelag.Den nya lagen skall ersätta lagen om rätt till fiske,som gällt . Under de som lagenvarit gällande har utvecklingen och tekniken gåttframåt, och förutsättningarna för både fritidsfisketoch yrkesfisket har kraftigt förändrats. Det ärdärför med stor tillfredsställelse vi välkomnar en nyfiskelag, en lag som både språkligt ochtillämpningsmässigt är mer anpassad till dagensverklighet och problem.Den nya lagen drar en klar skiljelinje mellanyrkesfisket och fritidsfisket, och i fritidsfisketräknar jag då också in det s.k. husbehovsfisket.Det svenska yrkesfisket befinner sig i ettmycket bekymmersamt läge. Under delar av , då torsktillgången var god, gjorde deverksamma inom yrkesfisket stora investeringar inya, större och modernare fartyg. De gamla s.k.trätrålarna övergavs, och investeringarnapåhejades av oss politiker. är tiden annorlunda.Torsktillgången har kraftigt minskat, och torskenvar den fiskart som till stor del bar upp det svenskayrkesfisket.För att få en bild av nedgången kan sägas att dentotala kvoten av torskfisket i utgörendast av kvoten för 10 år sedan.Laxen är också en fiskesort för vilken den totalakvoten har fått minskas.Samtidigt kan vi konstatera att den moderniseringav både fiskefartyg och redskap som skett harorsakat ett både intesivare och effektivarefiskande. Det svenska yrkesfisket har enkapacitet att fiska betydligt större uttag än vadhavets tillgångar på fisk kan erbjuda.Utöver yrkesfisket bedrivs ett alltmer växandehusbehovs- och fritidsfiske. , då nugällande fiskelag kom till, fanns inte möjlighetenatt ha tillgång till fiskenät av nylon, plastbåtar ochutombordsmotorer. Utvecklingen av nät, båtar ochmotorer har inneburit att många av Sverigesmedborgare har möjlighet att bedriva ettfritidsfiske i våra sjöar och hav. Denna möjlighetskall medborgare givetvis ha -- det är någotsom vi socialdemokrater aldrig kommer att ge efterpå.Den ökade tillgången på billiga redskap, båtar ochmotorer har inneburit att fritidsfisket ochhusbehovsfisket har brett ut sig längs våra kuster,som vi konstaterar att havets tillgångarminskat.Av den anledningen anser vi socialdemokrater atten begränsning av redskap måste ske för den delfiskande som inte är yrkesfiskare. Det var också engrupp socialdemokrater, bl.a. jag själv, som underallmänna motionstiden motionerade omredskapsbegränsningar för icke yrkesfiskare.Riksdagen ställde sig bakom förslaget och uppdrogåt regeringen att framlägga ett förslag.Nu är vi där. På vårt bord ligger en ny fiskelag,i vilken det görs en klar begränsning av fritidsfisketi förhållande till yrkesfisket. Bl.a. sker detta genomen redskapsbegränsning för icke yrkesfiskare.Under tiden som arbetet på regeringsplanet harpågått och sedan promemorian presenterats har endel kritiska röster höjts mot förslaget. Jag har självbesökt husbehovsfiskares förening, jaghar svarat på flera brev från fritidsfiskare, jag harfått många telefonsamtal, och jag har också varit påmöten med sportfiskare. Det har inte bara varitkritik, utan jag har också fått lyssna till mångapositiva röster.Av alla dessa kontakter har jag sammanfattningsvisdragit slutsatsen att en begränsning är rätt.Däremot finns det många åsikter om nivån påbegränsningen, och självfallet finns det de somanser att det är onödigt, att det inkräktar på enfrihet som har funnits genom alla tider och genomalla år.Både Sportfiskarförbundet och Yrkesfiskarnahälsar förslaget med glädje.Det förslag till begränsning som vi skall taställning till innebär att varje fiskande som inte äryrkesfiskare får rätt att använda--garn eller nät,--6 ryssjor,--600 krok på lina,--6 burar och--14 hummertinor.Förslaget innehåller också en begränsning till sexredskap som en fiskare får använda.Handredskap och hummertinor ingår inte i dennabegränsning, kan man säga.Vi socialdemokrater ansåg att antalet kräftburarkunde vara detsamma som antalet hummertinor,alltså 14. Likaså ansåg vi att begränsningen till sexredskap innebar ett mycketsvårkontrollerat förslag. I vår motion gav vi uttryckför detta, men majoriteten i utskottet avslog vårtförslag, och vi har inte reserverat oss på denpunkten.Den nivå när det gäller antalet redskap somregeringen föreslår bör vara tillfredsställande föralla fritidsfiskare och husbehovsfiskare. Förslagetär till stora delar detsamma som den ordning somtillämpas i vårt broderland Danmark.Kritiskt vill jag säga till de människor som jag harlyssnat på och som anser att det föreslagna antaletredskap är för litet: Klarar man inte etthusbehovsfiske, alltså ett fiske till det egnahushållet, med detta antal redskap är det nog dagsatt lägga av med denna fritidssysselsättning.Som jag nämnde i inledningen gör lagen engränsdragning mellan yrkesfisket och fritidsfisket.De människor som har fisket eller delar av det somförsörjning kan ansöka om yrkesfiskelicens. Dågäller inte redskapsbegränsningen, utan man fårfiska inom de kvoter och inom ramen för defiskevårdande regler som fattarbeslut om.Det finns de, från både och ,som påstår att skärgårdsbor och andra kustbor ärberoende av en extra inkomst av fisket och attsamhällen kommer att försvinna med dettaförslag -- människor som har varit beroende av enextra inkomst av fisket kan inte bo kvar i de härsamhällena.Min uppfattning är att detta är betydligt överdrivet.I den nya fiskelagen sägs att en fiskandelandsbygds- och skärgårdsbo för vilken fisket är avväsentlig betydelse kan ansöka om yrkesfiskelicens.Hela inkomsten behöver inte komma från fisket --det räcker om inkomsten har varit av väsentligbetydelse.Här tror jag att många har missuppfattat förslaget.Det gäller att kunna bevisa att inkomst av fiskethaft en väsentlig betydelse. Har man tidigare interedovisat sina inkomster från detta binäringsfiskekan det bli bekymmersamt att bevisa vilkenväsentlig betydelse inkomsten av fisket har haft.Herr talman! har jag enbart berömt regeringensförslag, men det finns också delar i propositionensom vi socialdemokrater inte instämmer i. Tillbetänkandet har vi fogat tre reservationer.Reservation nr 1 handlar om länsstyrelsernasansvar och samarbete med vad gällerfiskevården. Den nu gällande lagen är ett stortlappverk där det finns föreskrifter av mångavarierande slag. Att göra en sanering av alla dessaföreskrifter är bra -- det anser vi. Men att gå så långatt man utestänger all länsexpertis, alla delänsfiskeriexperter som finns på alla länsplan, är attgå för långt.Det är ganska märkligt att jordbruksministernföreslår denna centralisering, allra helst dåCenterpartiet vill göra gällande att det är det partisom vill decentralisera.Ytterligare ett skäl som talar för ett decentraliseratfiskevårdsbeslut utgör den i EG-sammanhang såaktuella närhetsprincipen. Denna innebär, sådanden definieras i regeringens direktiv tillregionberedningen, att beslut inte skall fattas på enhögre nivå än vad som är nödvändigt för attverksamheten skall kunna skötas på ettändamålsenligt och effektivt sätt.Majoriteten i utskottet lyssnade till våra argumentoch höll med oss, t.o.m. så långt att vi i denpreliminära behandlingen var överens om etttillkännagivande till regeringen. Om det sedan varrädslan, fegheten eller partipiskorna som varorsaken till ändringen vet jag inte, och jag får välantagligen inte veta det heller. Kvar står en allmänskrivning utan tillkännagivande, som regeringen ioch för sig inte behöver ta någon större hänsyn till.Vi socialdemokrater anser att det är oerhört viktigtatt på ett bra och effektivt sätt ta till vara alllänsstyrelsernas kunskap om varje vattendrag. Detgår inte att centralisera detta kunnande, och av denanledningen yrkar jag bifall till reservation nr 1.Reservation nr 2 behandlar kräftfisket i enskilt ochallmänt vatten. Majoriteten i utskottet går emot sinegen regering i denna fråga.Majoritetens förslag till innebär attsvenska medborgare inte får fiska kräftor i ,, , och samt iJämtland. Detta fiske skall i första hand reserverasför yrkesfisket.Det är riktigt som påstås, att yrkesfisket med egnamedel har satt ut kräftor i dessa vatten, men det harockså skett med hjälp av skattemedel. Därförmenar vi att allmänheten också skall ha möjlighetatt ägna sig åt det fritidsnöje som det är att fiskakräftor. Som tidigare redovisats blir det enredskapsbegränsning med sex burar per fiskande.Därutöver kan här, precis som närdet gäller andra fiskeslag, av fiskevårdsskältidsbegränsa kräftfisket i dessa sjöar. Jag yrkarbifall till vår reservation nr 2.Den tredje och sista reservationen behandlarskyddszon runt fasta redskap. Regeringen föreslåri propositionen att en 100 meters frizon skall gällarunt fasta redskap och vattenbruksanläggningar ifrifiskevatten och allmänt vatten.Nu finns det många andra vatten i där detförekommer både fiske ochvattenbruksanläggningar. Det borde därför varaytterligare en förenkling av fiskereglerna -- och detär det som är propositionens syfte -- att införa enhundrametersregel för alla vattendrag i Sverige.Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag baraupprepa mina yrkanden om bifall tillreservationerna 1, 2 och 3.Anf. 205 (nyd):Herr talman! Ny demokrati anser att det ärolämpligt att ha en generell regel i fråga omredskapsbegränsning med anledning av att Sverigeskust är så lång och har så skiftande karaktär.Regeringens förslag kan på en del platser ses somför snålt tilltaget, och på andra ställen kanfiskevårdande parter anse att det är för generösttilltaget i förhållande till fiskbeståndet. Nydemokrati anser att begränsningar bör anpassas tillde lokala förhållandena.För övrigt befarar vi att begränsningarna intekommer att ge beräknad effekt, eftersom antalettillåtna redskap gäller per fiskare. Tar man med sighela familjen ut kan man fiska som förut.Övervakningsresurserna är förmodligen inte hellertillräckliga.Vår andra reservation handlar om vem som skallerhålla fiskelicens. I propositionen talas det om atttillgången på fisk skall vara avgörande för om ensökande skall erhålla fisklicens eller ej. Nydemokrati anser att det är fel. Vi anser attkompetensen skall vara avgörande för om man fårlicens eller ej. Vi delar regeringens underförståddaoro för utfiskning men anser att upplysning om detaktuella läget bör räcka, eftersom det ärprofessionella människor som man har att göramed.Jag ber att få yrka bifall till reservation 4 och 6.Anf. 206 ():Herr talman! Detta förslag som vi fattar beslutom i riksdag kommer att förstärka svensktyrkesfiske, och det kommer att stärka och förbättrafiskevården i våra svenska insjövatten.Vi har haft och har en väldigt snårig ochsvårbegriplig fiskelagstiftning i . Vi harolika länsstadgor i olika län. Vi harfiskeriförordningen och Fiskeriverketsförfattningssamling. Det har helt enkelt varitväldigt snårigt att få reda på vad som gäller i deolika länen.Nu föreslår vi en välbehövlig förenkling av helaregelsystemet. En ny fiskelag kommer alltså attersätta lagen om rätt till fiske. Fiskeriverketkommer ensamt att bli normgivande och få iuppdrag att bl.a. bestämma hur fiske och fiskevårdi övrigt skall skötas.