prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Det hade kunnat ses som ettytterligare stöd för de insatser som ändå görs ochstimulans att ägna sig mer åt dem.Jerzy sade att det skulle ha varitdetaljstyrning. Jag vill gärna säga att jag själv, somsitter i utbildningsutskottet, ogärna föreslårdetaljstyrning av forskning. Men jag menar attdetta är ett ganska brett forskningsområde. Jagexemplifierar med att människor i skolan, isocialtjänsten, i rättsväsendet och i sjukvården påolika sätt konfronteras med familjer där incest harförekommit. Det är inget smalt litet område, ochdet kan inte betecknas som detaljstyrning, menarjag, när det handlar om ett brett forskningsområde.Därför kan jag som ledamot i utbildningsutskottettala för detta område.Jag vill yrka bifall, herr talman, till reservation 2.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag tackar för hennesinlägg. Jag vill påpeka en mycket viktig sak,nämligen att incest tyvärr nog förekommit i mycketstörre omfattning än vad vi är medvetna om i dag.Den välkomna större öppenheten i samhället hartagit fram det stora och oerhört tragiska problemettill ytan.Ett avslag i utskottet kan ha olika grunder. När virent formellt yrkade avslag var vår bedömning attmotionen har blivit tillgodosedd.Med risk för att jag upprepar mig vill jag ändå sägaatt det, om man skall uttala sig om huruvida ettområde skall prioriteras, inte räcker med attområdet är viktigt, utan man måste veta att detfinns forskare med icke beviljadeforskningsprojekt. Jag tror faktiskt inte att så ärfallet. Jag har talat med forskare inom området, ettområde som är mycket svårt.Den bild som jag har är att det inte finns någrabra forskningsprojekt som inte beviljar. Därför gjordesbedömningen att en prioritering av detta inte skullefylla någon funktion utan uppfattas somdetaljstyrning. Att vi önskar forskning på visstområde är ju inte den enda förutsättningen för attden skall kunna bedrivas, utan det måste ju ocksåfinnas bra projekt och som inte fått stöd. Men, somjag sade tidigare, jag tror inte att det är fallet.Anf. 167 ():Herr talman! Det här börjar bli besynnerligt. Förstsäger att min motion är tillgodosedd,därefter säger han att det inte finns några braforskningsprojekt. Uppenbarligen betyder det attdet inte finns några bra forskare på det här områdetsom klarar av det.Om det är på det viset är det mycket alarmerande.För det berörda forskningsrådet finns det då allanledning att på olika sätt stödja igångsättandet avdenna typ av forskning. Jag är den första att tillståatt dåliga projekt gynnar varken detta eller någotannat område, men forskningsrådet har möjlighetatt ta initiativ.Om det är såsom beskriver, finns detytterligare skäl att uttala att detta område bordevara prioriterat.Anf. 168 ():Herr talman! Jag beklagar att jag återkommer isamma fråga i debatten.Jag menar att motionen är tillgodosedd därför attSocialvetenskapliga forskningsrådet kommer att fåökade anslag tack vare den proposition somförhoppningsvis vinner bifall i morgon.Familjeområdet är prioriterat avSocialvetenskapliga rådet, eftersomincestforskningen bedrivs inom det området.Genom prioritering av ett brett område med ökadeanslag, där denna forskning är en mycket viktigfaktor, har motionen tillgodosetts.Anf. 169 BO ():Herr talman! har haft en ingåendeberedning av propositionen när det gäller ett antalviktiga sakområden. De förslag som socialutskottetnu lägger fram till är i förhållande tillförslagen i propositionen förbättrade på någraviktiga områden.Det gäller behovet av klinisk-medicinsk forskning,av reumatologisk forskning och av mer lokal ochregional välfärdsforskning.SBU har uppvaktat utskottet. SBU är en litenmyndighet som vetenskapligt skall utvärdera debehandlingsmetoder som finns inom svensksjukvård. Man påpekade bekymmersamt risken attbasen för den kliniska forskningen inomsjukvården håller på att smalna av rätt ordentligt.Man var orolig över att vi skulle gå mot enutveckling där vi allvarligt skulle försvåramöjligheterna att kritiskt granska de medicinskabehandlingsmetoderna och den medicinskadiagnostiken.Alla som jobbar med sjukvård vet att svensk ochinternationell sjukvårds framgång ligger i att manhar ändamålsenliga och bra behandlingsmetoderoch diagnostik.Någon har sagt att internationell sjukvård harupplevt tre revolutioner. Den första var dennaturvetenskapliga revolutionen . Den andra kom efter kriget, då vi fickekonomiska möjligheter att bygga uppfinansieringen av de nya möjligheterna som följdemed den medicinska utvecklingen. Den tredjerevolutionen sägs vara att vi nu behöver gå in i enperiod där vi på ett helt annat sätt än tidigareutvärderar de behandlingsmetoder och dendiagnostik som finns. Personligen tror jag att dethär finns mycket stora möjligheter att minskalidande och att göra rätt väsentliga besparingartotalt sett i samhällsekonomin.SBU skickade alltså ut en oerhört allvarlig signal,dvs. att basen för den medicinsk-kliniskaforskningen riskerade att försvagas. Det är därföroerhört glädjande att utskottet, i enhällighet, påden här punkten har förbättrat förslaget ipropositionen. Utskottet föreslår i stället riksdagenatt ge regeringen till känna att uppmärksammadenna fråga och att överväga om en utredningborde göras för att man skall kunna försäkra sig omatt en olycka inte sker, och att bra medicinskttillämpad forskning fortsättningsvis kanåstadkommas.Jag vill citera något som utskottet skriver medanledning av de nya ekonomiska styrsystem somprövas i sjukvården: ''Här behövs en kritiskgranskning av beställare--utföraremodellensinverkan på den kliniska forskningen.'' Jag finnerdet angeläget att också just den biten kommer medhär.Även företrädare för den reumatologiskaforskningen har uppvaktat utskottet. Utskottet hargjort en bra skrivning när det gäller det området.Behovet av lokala och regionala studier lyfts fram.Det är nog viktigt att vi får sådana.Om vi i vill ha reda på hur barn i exempelvisskolan mår, har vi hitintills nöjt oss med attSocialstyrelsen gör en nationell studie. Men alla visom är ute reser i detta land vet ju attskolsituationen för barn i inlandet är en helt annanän exempelvis här. Vi kan fördjupa besluten när detgäller välfärdspolitiken, om vi får mer av lokala ochregionala studierHerr talman! Slutligen vill jag yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. Man är i socialutskottet isak överens. Det som skiljer i uppfattningarna äratt anser att man inte skall besväraregeringen när det gäller de här två punkterna,medan vi anser att regeringen skall besväras.Framför allt skall regeringen besväras när det gälleratt behovet av forskning om incest.Jerzy vet ju att forskningsvärlden är envärld för sig. Om inte ger en tydlig signalgenom ett tillkännagivande till regeringen, så attregeringen är besvärad av , är riskenuppenbar att det som vi i sak är överens om integenomförs i praktiken. Därför vill vi, på dessa tvåpunkter, ha ett tillkännagivande.Anf. 170 ():Herr talman! Först vill jag tacka föratt han påpekade att det är mycken omsorg nedlagdnär det gäller reumatologisk forskning. Jag glömdeatt säga det till , men hon kännerkanske redan till det. En särskild utfrågning hargjorts.Jag delar framförda uppfattning attutskottet förbättrat förslaget i regeringensproposition. Och det är ju vår uppgift här iriksdagen.Jag vill i det här sammanhanget påminna om attdet, genom att det i propositionen sägs attregeringen är uppmärksam när det gäller införandeav nya ekonomiska styrsystem, kan skapasvårigheter för den tillämpade kliniskaforskningen. I propositionen sägs också attregeringen kommer att följa utvecklingen noga.Men i ett enigt utskott och i har vi tagittag i denna problematik. Jag uppskattar mycket attutbildningsministern, forskningsministern, är ikammaren. Det var nämligen så, att när jag skullediskutera denna fråga medUtbildningsdepartementet varutbildningsministerns statssekreterare endastnärvarande, utbildningsministern var bortrest.Det är min djupa övertygelse att de utfästelser somjag har fått och fört vidare till utskottet om åtgärderför att säkra resurser till den tillämpade kliniskaforskningen -- som faktiskt är hotad -- seriöstkommer att uppfyllas utan något tillkännagivandetill regeringen.Vi genomför förändringar i styrsystemen ochorganisationen inom sjukvården. Dessaförändringar är nödvändiga men enormtomfattande, och därför är det naturligt att de ocksåkan skapa problem på vissa områden. Jag ärövertygad om att regeringen är uppmärksam pådessa problem och kommer att ta tag i dem.Jag vill än en gång understryka det som jagavslutade mitt anförande med att säga, nämligen atten långsiktigt bra forskning är beroende avlångsiktiga satsningar. Inte minst debatten här ikammaren har visat att det råder mycket storpolitisk enighet om de bedömningar somsocialutskottet har lagt fram. Det föreliggeravvikande meningar i enstaka frågor, och jaghoppas att vi skall kunna återkomma och diskuteradem igen när regeringen lägger fram den aviseradeöversynen av forskningspropositionen 1994.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkande /93:UU31, lagutskottetsbetänkande /93:LU48, försvarsutskottetsbetänkande /93:FöU13 och socialutskottetsbetänkande /93:SoU25.Utrikesutskottets betänkande UU31Mom. 1 och 2Utskottets hemställan bifölls.Mom. 3 (anslaget . Bidrag till ())Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 20för reservation 1 av . 4 (anslaget F 4. Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot139 för reservation 2 av m.fl.Mom. 5 (anslaget F 5. )Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 22för reservation 3 av . 6 (anslaget F 6. Forskningsverksamhet avsärskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot136 för reservation 4 av m.fl. 21ledamöter avstod från att rösta.Lagutskottets betänkande LU48Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU13Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU25Mom. 2 (målsättningen för verksamheten inomansvarsområdet för )Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot139 för reservation 1 av m.fl.Mom. 6 (medelsanvisningen tillSocialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning)Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 10för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Ub121 yrkande 32av m.fl.Mom. 12 (forskning om incest)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot140 för reservation 2 av m.fl.Mom. 19 (en ny levnadsnivåundersökning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionUb121 yrkande 31 av m.fl. --bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.13 § Forskning -- Anslag tillBrottsförebyggande rådet, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU30 Forskning -- Anslag tillBrottsförebyggande rådet, m.m. (prop.1992/93:170 delvis).Anf. 171 ():Herr talman! Rubriken för den här debatten ärForskning -- Anslag till Brottsförebyggande rådet,m.m. Det är en rätt harmlös rubrik och en rättharmlös fråga, kan man tänkas tycka. Men bakomden rubriken döljer sig ett betydligt större ochviktigare ställningstagande än bara till ett anslag statlig myndighet.Här i kammaren och i andra riksdagssammanhangbrukar ledamöter från alla partier tala väl om denbrottsförebyggande verksamheten. Samtligapartier brukar säga att det mest verkningsfullamedlet för att på litet sikt minska brottsligheten ochbrottsutvecklingen är de förebyggande åtgärderna.Att förebyggande insatser, framför allt blandungdomar, har positiva effekter påbrottsutvecklingen, finns det ett otal exempel på. IDanmark har man sedan ungefär satsat på attjobba med just ungdomar för att få nedbrottsligheten där -- nu börjar man se resultaten avdetta, och de är positiva. Också på många håll häri har det bedrivits s.k. grannsamverkan motbrott -- med gott resultat. Med relativt enklaåtgärder har man lyckats få ned mängdenbilstölder, inbrott, skadegörelse och annat sådantsom drabbar människor i bostadsområdena.Inom ramen för de försöksprojekt som BRÅ,polisen och lokala myndigheter bedrivit på femorter i landet har man också uppnått goda resultat.Ett exempel är från -- , därman faktiskt har lyckats halvera antalet brott avvissa typer. Det rör sig om exempelvis skadegörelseoch misshandel. Polisen i området säger att manefter det här projektets genomförande faktiskt harfått tid och resurser över att bekämpa andra typerav brott. Dessutom har det blivit lugnare på stan, såatt allmänheten vågar vistas på allmänna platser.Allt det här uppfattar vi från alla partier somnågonting positivt, och vi kan åtminstone medläpparna erkänna att denna typ av verksamhetborde utökas rejält. Problemet är att det från denborgerliga majoritetens sida mest blir just enläpparnas bekännelse. När man kommer till fråganom resurser och arbetsmetoder gör man inom denborgerliga majoriteten enligt min mening en heltannan prioritering. Man är från den borgerligamajoritetens sida inte beredd att satsa några nyaresurser för att få i gång fler sådana härbrottsförebyggande projekt.Från socialdemokratiskt håll har vi i dessa kärvatider tyckt att det har varit viktigt att prioriteraområdet, och vi är av den uppfattningen att 4 extramiljoner bör anslås för att stötta och utvidga lokalabrottsförebyggande projekt. Helst skulle vi vilja attriksdagen kunde anslå större summor pengar, menpengarna räcker som sagt inte till allt.Från borgerlighetens sida har man bemött vårt kravmed att säga att pengarna är slut. Visst skulle detvara bra om man kunde satsa på att få i gång flerlokala brottsförebyggande projekt, men detstatsfinansiella läget tillåter enligt majoriteten intedetta. Visst skulle det argumentet kunna ha en vissrelevans, om det hade kommit från något annat hållän från de borgerliga regeringspartierna. De har ipraktiken valt en annan inriktning.När det kommer till fördelningen av resurser verkardet för borgerligheten vara viktigare att hållafångarna inspärrade några månader extra, vilketbrottsforskare och andra menar inte ger några somhelst positiva effekter på brottsutvecklingen, än attpolitiskt medverka till att få fram ökade resurser förden brottsförebyggande verksamheten. Denborgerliga majoriteten kostade på sig att i ettslag öka statens årliga utgifter med i runda slängar215 för att kunna avskaffahalvtidsfrigivningen. Då var argumenten om detstatsfinansiella läget som bortblåsta.Politik handlar givetvis om att prioritera, och denborgerliga majoriteten har som jag har förståttsaken tyckt att det har varit viktigare att prioriteralängre inlåsning än att göra andra offensiva insatserför att dämpa brottsutvecklingen. Detförvånar mig inte så mycket att Moderatasamlingspartiet står för den linjen, men attCenterpartiet har gått med på den linjen tycker jagär förvånansvärt, och jag tycker inte att detstämmer överens med den inriktning somCenterpartiet har haft i de här frågorna.Den borgerliga majoriteten stoppar inte bara enutökad satsning på lokala brottsförebyggandeprojekt, utan man ser också till så att det organ,, , som har haft encentral roll i det här arbetet vingklipps rejält ochunder den kommande treårsperioden får kraftigtminskade anslag. BRÅ:s aktiva roll och speciellaverksamhet, som kopplar ihop forskning inom detkriminalvetenskapliga området med praktiskbrottsförebyggande verksamhet, avskaffas iprincip, och i stället vill man göra BRÅ till ettexpertorgan, som i princip skall serva regeringen.Vi har reserverat oss mot den här inriktningen avBRÅ:s verksamhet. Vi gör det därför att vi tror attdet är viktigt att ha en direkt koppling mellan vadman kan kalla teoretiska studier och forskning ochpraktisk tillämpning av dessa.Som vi ser det har BRÅ utfört ettmycket gott arbete i den här andan. BRÅ:sforskningsrapporter och andra rapporter som hargetts ut inom det kriminalvetenskapliga områdetröner ofta mycket stor uppmärksamhet och har storbetydelse för den debatt som vi för bl.a. här iriksdagens kammare.BRÅ:s medverkan i de lokala brottsförebyggandeprojekten har också haft en oerhörd betydelse pådet sättet att man har sett till så att projekten harbyggts upp på ett systematiskt sätt och på ett sättsom gör det möjligt att utvärdera och att lätt flyttaöver kunskaper från det ena stället till det andraoch därmed se om man faktiskt når de mål man hartänkt nå med de lokala projekten. Om man tar bortden uppgiften för BRÅ finns en risk för att densystematik och den vetenskaplighet som har funnitsbakom BRÅ:s engagemang försvinner.Regeringen föreslår att en skarp gräns dras mellanvad man kallar grundforskning, som skall utföraspå universiteten, och tillämpad forskning, somdelvis skall få utföras på BRÅ. Vi tror att det ärutomordentligt svårt att just på detkriminalvetenskapliga området göra en sådanväldigt distinkt och strikt uppdelning. Vi har därföryrkat på att avslår regeringens förslag sådan ny inriktning av BRÅ:s verksamhet. Vianser att den nuvarande inriktningen är bra, och vivill dessutom stärka den del av BRÅ:s verksamhetsom är inriktad på stöd av lokaltbrottsförebyggande arbete.Vi har därför föreslagit att BRÅ får behålla sinverksamhetsinriktning och att det där inrättas enprofessur, så att forskningen vid BRÅ ytterligarestärks och att det markeras hur viktig den forskningär som de har bedrivit och som vi hoppas de skall fåbedriva också . Vi har i vårt förslaglyckats se till så att vi för BRÅ:s verksamhet har 3miljoner kronor utöver vad regeringen harföreslagit. Vi har föreslagit att BRÅ ges uppgiftenatt centralt samordna det brottsförebyggandearbetet, vilket inte minst är viktigt för att vi skall fåett grepp om ifall de insatser som görs lokaltverkligen ger något resultat. Vi har också föreslagitatt BRÅ får i uppdrag att medverka till startandetav fler lokala brottsförebyggande projekt och får 4 extra miljoner för att kunna utföra detarbetet.Herr talman! I det här betänkandet behandlasockså anslaget till förframtidsstudier. Regeringen vill utvärderaverksamheten, vilket mycket väl kan vara på sinplats, men man vill innan denna utvärdering görsdra ner anslaget med 1 miljon kronor.Socialdemokraterna motsätter sig att anslagetminskas innan utvärderingen är gjord. Risken är atten minskning av anslaget nu är början på ennedläggning, och vi tycker att en utvärdering skallgöras mer förutsättningslöst och att man skall se tillså att man inte förlorar värdefullkompetens för den händelse man kommer fram tillatt den här verksamheten skall behållas i sinnuvarande omfattning eller kanske t.o.m. utökas.Vi tycker därför att det är rimligt att stiftelsen fårett oförändrat anslag till dess att regeringen harpresenterat sin analys och sina slutsatser av denna.Herr talman! Socialdemokraterna står bakomsamtliga reservationer till betänkandet. Avpraktiska skäl, för att bespara kammaren litetarbete, yrkar vi bifall bara till reservation 1, och vikommer också att begära votering på den punkten.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.)f415 > Forskning -- Anslag tillBrottsförebyggande rådet, m.m.(forts. JuU30)Anf. 172 ():Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 30behandlas viss forskning, bl.a. anslag tillBrottsförebyggande rådet. I propositionen1992/93:100 bil. 3, , föreslogregeringen att i avvaktan på särskildproposition angående forskningen anvisareservationsanslag. Jag hänvisar vad gäller alladetaljer till utskottets betänkande s. 1. harregeringen i proposition 1992/93:170 Forskning förkunskap och framsteg anvisat reservationsanslagsamt lagt fram förslag beträffande inriktningen avBrottsförebyggande rådets verksamhet. Man haräven som en följd av detta anvisat ett ramanslag om20 516 000 kr.Genom att man nu anvisar ett ramanslag, somkommer att ersätta två tidigare anslag, får BRÅ enmöjlighet att använda sina resurser på ett mycketmer flexibelt sätt. BRÅ får också möjligheten attdisponera sina anslag . FörBRÅ liksom för andra myndigheter gäller att manmåste sträva efter att effektivisera och rationaliseraverksamheten, och det bör man lättare kunna göraunder dessa förhållanden.Det som man utgått ifrån vad gällerJustitiedepartementets verksamhetsområde är attbåde lagstiftaren och de rättstillämpandemyndigheterna har ett stort intresse av en välfungerande juridisk forskning. Bl.a. kommersamarbetet i att ställa stora kravpå den svenska rättsordningen, något som ävenmedför ökade krav och nya uppgifter för denrättsvetenskapliga forskningen. Det är därför somregeringen har föreslagit en betydande satsning pådetta område.För att stärka den kriminalvetenskapligaforskningen föreslår regeringen att 2,75 miljonerkronor tillförs den kriminalvetenskapligaforskningen vid universitet och högskolor genomomprioriteringar inom Justitiedepartementetsansvarsområde, samt att överförs från sektorsorganet , , för stöd tillkriminalvetenskaplig forskning. Som underlag förregeringens ställningstagande, som har biträtts avutskottet, ligger betänkandet SOU 1992:80Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning. Ibetänkandet har utredaren kartlagt den forsknings-och utredningsverksamhet som bedrivs inomuniversitet och högskolor.I betänkandet lämnas även ett flertal förslag för attstärka den kriminologiska och kriminalpolitiskaforskningen, bl.a. genom inrättandet av nyaforskartjänster och universitetsprofessurer. I ställetför remissbehandling genomfördes enhearing i , och därefter komett antal skriftliga yttranden till departementet.Jag yrkar, herr talman, bifall till betänkandet ochavslag på reservationerna 1 och 2, där man i ställetför den utökning vid universitet och högskolor somutskottsmajoriteten förordar anbefaller en utökningav verksamheten vid BRÅ och inrättande av enprofessur vid BRÅ.Socialdemokraterna anser i reservation 3 att alltbrottsförebyggande arbete skall centraliseras tillBRÅ. Det är ett något senkommet ändringsförslag,kan man tycka, eftersom de tidigare medverkat tillatt medel getts såväl till Rikspolisstyrelsensforskningsenhet som till förframtidsstudier. Det sistnämnda organet bedriverframtidsstudier och långsiktig analys bl.a. för attstimulera till öppen diskussion i samhället.När inrättades år 1974var avsikten att det skulle fungera som ettsamordnande aktions- och informationsorgan, menredan från början har där även bedrivits enomfattande forskning. Enligt den nu gällandeinstruktionen skall BRÅ främja brottsförebyggandeinsatser inom olika områden avsamhällsverksamheten och samordna samhälletsoch enskildas insatser mot brott.Forskningen vid BRÅ har primärtinriktats på att ge underlag för kriminalpolitiskaproblemlösningar och brottsförebyggandereformer. En betydande del av denna verksamhethar föranletts av regerings- och riksdagsbeslut. Avstor vikt för inriktningen är de prioriteringar somframgår av budgetpropositionen.Regeringen anser -- och det biträds också avutskottet -- att BRÅ bör utvecklas till ett kvalificeratexpertorgan i kriminalpolitiska frågor underregeringen. Det innebär att BRÅ får en delvis ny rolli fråga om utvecklingsarbete, utvärdering ochtillämpad forskning. bör uppbyggnadenav den kriminalvetenskapliga forskningen viduniversiteten intensifieras.Förutom att BRÅ i sin framtida roll skall fokuserapå utveckling och utvärdering inom detkriminalpolitiska fältet skall rådet också ifortsättningen sammanställa och förmedla förrådets verksamhetsområde relevant information omkriminalvetenskaplig forskning till myndigheter,andra organisationer och enskilda. Det är därförviktigt att rådet noggrant följer den forskning somsker inom universitet och högskolor och vid andrasektorsorgan.