prot · GH0911 · 1993-10-20 00:00:00 — Det är ju rent och skärt nonsens att -- somHarriet gör -- påstå att generella förbudär en orimlig inskränkning av informations- ochyttrandefrihet och att detta inte hör hemma i ettöppet och demokratiskt samhälle. Det rör sig omenkla, banala säljbudskap på betald annonsplats.I värsta fall kan reklam ha motsatt verkan än till attvidga yttrandefriheten. Reklam tar tid frånprogram som mer förutsättningslöst debatterar ochbelyser företeelser från olika infallsvinklar. Denkan göra människor så mätta på och uttråkade avreklamjinglar att de stänger av sin TV och väljer attinte lyssna på en speciell lokalradiostation.De borgerliga partierna struntar i att reklamen i detprivatägda radiomediet riktar sig till barn, barn somkanske inte ens uppfattar eller kan skilja på vadsom är konsumentupplysning och vad som ärreklam. För oss är det självklart att reklam riktadtill barn inte skall få förekomma, precis som detinte får förekomma i marksänd TV. Reglerna börbli desamma i etermedierna.Jag har svårt att förstå utskottsmajoritetensuppfattning i frågan. Tror ni att ni gör barnen ochderas föräldrar en tjänst, eller är det densakrosankta marknaden som ni månar om påbarnens bekostnad? Om leksaksmarknaden i sigkan mycket sägas, liksom om deindoktrineringsmöjligheter modell som finns,speciellt när det gäller elektroniska spel av olikaslag, men det är en debatt för sig.Vår reservation utmynnar i att reklamens inverkanpå barn skall utredas och att regeringen därefterskall återkomma till riksdagen.I ett särskilt yttrande vill vi också betona att vilägger stor vikt vid att ägarkoncentrationen imedierna motverkas. För oss är mångfalden, att såmånga åsikter som möjligt får komma till tals, avvitalt intresse för demokratin.Här hemma har vi fattat beslut om att många lokalaprivatradiostationer skall inrättas. I har detbeslutats om att en rikstäckande reklamfinansieradprivatradio skall få starta. Vem tror ni ägaren är?Jo, stormogulen i mediebranschen i egen högperson -- åtminstone med svenska mått mätt -- JanStenbeck.Här hemma har vi socialdemokrater kritiserat attsändningstillstånden har auktionerats bort tillhögstbjudande, med andra ord: att yttrandefrihetär detsamma som pengar. Från den statligamyndighetens sida skall inga som helstprioriteringar göras till förmån för mångfald ochkvalitet. I den gamla arbetarstaden detta till att nydemokraternas starke man ifullmäktige fick det ena tillståndet. Det andratillståndet gick också till honom genom ettbulvanköp.Anf. 30 (nyd):Herr talman! Till betänkandet ommassmediefrågor har Ny demokrati fogat femreservationer och ett särskilt yttrande.Reservationerna innebär att vi vill slopafängelsestraff för sändning av radioprogram, vi villsätta i gång regionala och lokalareklamfinansierade TV-sändningar, vi vill attreklamen i TV och radio bör tillåtas i enlighet medEG:s TV-direktiv, vi vill ha en översyn av publicservice-verksamheten och vi vill upphävapiratradiolagen. I det särskilda yttrandet ger vi tillkänna att vi vill ha en rikstäckandereklamfinansierad radiokanal. Därtill har viytterligare åsikter som avviker frånutskottsmajoritetens, men som inte har lett tillnågra reservationer. Det gäller bl.a. en radio- ochTV-ombudsman. När det gällermassmediefrågorna har jag i konstitutionsutskottettillstyrkt ett antal motioner från andra partier än Nydemokrati. Det har jag gjort därför att jag anser attde ger uttryck för en god politik.Innan jag övergår till att tala om reservationernavill jag replikera på . Jag anseratt tillhör den kategori avpolitiker som har bitit sig fast vid det förgångna ochden typ av politiker som tekniken springer förbi.Snart har vi satellitradiostationer och satellit-TV.Då kan man inte i den svenska lagstiftningenförsöka att skydda medborgarna från det som sändsutifrån till . Jag menar att det inte kanaccepteras att man med ett enda penndrag generelltkan förbjuda reklam i yttrandefrihetslagen. Detskulle alltså innebära att man tystade alla friaradiostationer. Det är höjden av odemokrati attresonera på det sättet. Jag anser att ett generelltförbud mot reklam inte kan accepteras, men detinnebär självfallet inte att man inte skall förbjudaannonser som gör reklam för hälsovådliga varorosv. Det är inte det som det handlar om.Jag övergår nu till reservationerna.Det etermonopolistiska lever kvar ilagstiftningen på olika sätt. Det är engrundläggande fri- och rättighet att sändaradioprogram, och då framstår det som orimligthårt att fängelsestraff skall ingå i straffskalan förolovlig radiosändning. Alltså: Ta bort påföljdenfängelsestraff!Piratradiolagen är också ett uttryck för att stateninte tålde konkurrens till sin monopolradio. RadioNord och Radio Syd, som sände från internationelltvatten, skulle hindras från att fördärva svenskafolket med musik och reklam. På svenskt initiativantogs en internationell konvention som förbjödsändning från havet och i luftrummet. Vi i Nydemokrati anser att än en gång kan ta ettinitiativ, men då gäller det att upphävakonventionen och piratradiolagen. Jag begriperinte varför radio inte kan få sändas från båt. Är detden privata lokalradion som ska skyddas den härgången? Den kan inte skyddas. Tekniken har somvanligt sprungit förbi de politiker -- av typ CatarinaRönnung -- som har bitit sig fast i det förgångna.Snart kommer vi att kunna lyssna till mängder avsatellitradiostationer. De sänder utanförluftrummet, från atmosfären, och då kostar detinget.Det gäller också att skydda den statliga televisionenfrån konkurrens och förhala införandet avregionala och lokala reklamfinansierade TV-sändningar. Förutsättningar finns, så det är bara attsätta i gång omgående. Alltså: Sätt i gång!Det finns ingen anledning till att den gamlamonopolradion och monopol-TV:n skall sitta iorubbat bo och gödas med statliga reformpengar,med sponsorpengar och med pengar från ,särskilt inte när man inte tar sitt public service-ansvar fullt ut. Jag tänker då främst på de två TV-kanalerna, som i konkurrens med och TV 3sänder frågesporter på bästa sändningstid ochdebatt- och kulturprogram när folk har gått och lagtsig.Varför skall vi ha en statlig popradiostation?Hundratalet stationer kommer att sända pop utanatt det kostar svenska folket något. Varför skall viha statliga lokalradiostationer när vi har de privata?Nej, här finns det utrymme för utförsäljning,effektivisering och besparing.Avtalet mellan staten och löper ut1996, och skall det ske några förändringar, måsteman sätta i gång nu och fundera över hur denframtida public service-radion och TV:n skall se utoch hur den skall finansieras. Det kan som intevara rimligt att medborgarna skall betala skatt förinnehav av TV-apparat. Det rimliga är att man fårbetala för innehållet i apparaten. Då skullemedborgarna slippa att jagas av TV-pejlarna frånKiruna. Det är mycket som behöver utredas, ochdärför: Sätt i gång nu!När det gäller ägarkoncentrationen i massmediernabehöver denna utredas. Allt färre äger allt flertidningar -- det är en person som dominerar TV 3och -- och lagstiftningen tycks inte hindrabulvanförhållanden inom den nya lokalradion. Då,, spelar det ingen roll om det ären nydemokrat som har förvärvat en radiostationgenom en bulvan. Det är lika illa som om någonannan skulle ha gjort det.Regeringen har erbjudit att bli första landi länderexaminationer när det gällerägarkoncentrationen i massmedierna. Nydemokrati avvaktar därför händelseutvecklingen.Vi anser att det är viktigt att något görs åtmissförhållandena, därför att ökad konkurrens ärav godo såväl för marknaden som för mångfalden inyhetsförmedlingen.Beträffande radio och TV har Ny demokrati ocksåett förslag till renodling av myndighetsroller när detgäller tillståndsgivning å ena sidan och granskningoch beslut om sanktioner å andra sidan. En sådandelning av myndighetsuppgifter fick vi till stånd iden nya lokalradion, och det är på den här inslagnavägen som man skall fortsätta. En sådan delning ärviktig från rättssäkerhetssynpunkt.Den myndighet som granskar och anhängiggörfrågor om sanktioner och återkallande av tillståndkallar vi i vår motion för Radio- och . Vi har inte gjort den här motionen tillföremål för en reservation, därför att regeringenunder våren kommer med en proposition ommyndighetsorganisationen på medieområdet. Ensak är dock helt klar: Något stort åsiktsverk för bildoch ljud, liknande det som skisserades i endepartementspromemoria ,accepterar vi inte.Herr talman! Med hänsyn till kammarensarbetsbelastning yrkar jag endast bifall tillreservation 5 om en utredning av public service-verksamheten.Anf. 31 ():Herr talman! Jag uppskattar att vi är på sammalinje när det gäller detta med en utredning avägarkoncentrationen i massmedierna. Dessutomuppskattar jag att , precis somjag, tycker att det är en dålig tingens ordning atthela kan handhas av en privatlokalradioägare som har dels ett tillstånd som hanhar köpt själv, dels ett annat som han har köptgenom en bulvan.Huruvida hela via dettamedium kommer att få tillgång till Ny demokratisutspel vet jag inte direkt. Men så kan naturligtvisbli fallet.Sedan tycker jag att skall talalitet tyst och låta bli att fälla omdömen om vad honmenar med detta med demokrati eller inte. Jagtycker nog att hennes parti, namnet till trots, intehar gått i spetsen för arbetet med att åstadkommaen vidgad demokrati. Under yttrandefrihetenstäckmantel vill man alltså att det skall vara frittfram för reklam av allehanda slag utan några somhelst inskränkningar. Det är inte att gynnayttrandefriheten och demokratin i reell mening,utan det är att gynna marknadens, handlarnas ochkrämarnas intressen.Anf. 32 (nyd)replik:Herr talman! Jag tycker inte att vi behöver göra såväldigt stor affär av att någon från Ny demokratigenom ett bulvanförhållande eventuellt har köptsig en extra lokalradiostation. Det är lika illa vemdet än är som gör det. Den ståndpunkten har vi --det vill jag slå fast. Partiet som sådant har alltså intenågot att göra med köp av någralokalradiostationer.Yttrandefriheten är en hjärtefråga för Nydemokrati. Det är därför som vi har drivit fråganom lokalradion som vi har gjort. Det är därför vivill ha nämnda delning av myndighetsfunktioner.Yttrandefriheten är inte bara en täckmantel som vigömmer oss bakom, utan den är, som sagt, enhjärtefråga för partiet. Så har det varit ända frånbegynnelsen. Är det något som vi vill åstadkommai det här landet, så är det en fri radio, en fritelevision och full yttrandefrihet. I detta med attkunna ha en fri radio och en fri television ligger skall kunna finansiera en sådan verksamhetutan skattemedel, utan pengar från staten. Däriligger möjligheten till frihet.Vi anser att principen om full yttrandefrihet,informationsfrihet och opinionsbildning är en fanasom skall hållas högt.Vi har inte samma uppfattning somSocialdemokraterna, nämligen att staten bäst vetvad människorna behöver. Vi tror i stället attmänniskor kan klara sådant själva.Anf. 33 ()replik:Herr talman! Dessa medier blir ju fast ireklammarknadens garn. Vi har monopol i Sverigenär det gäller public service-företagen, men statenär inte inblandad. Vår radio och television är alltsåinte statsägd, vilket man ofta får för sig idebatterna.Anf. 34 (m):Herr talman! Vi som företräder Moderatasamlingspartiet i utskottet ställer oss i principbakom betänkandet. Men vi har ändå förordningens skull -- för vårt samvetes och för våraväljares skull, kan man kanske säga -- fogat ettsärskilt yttrande till det här betänkandet. Det går ihuvudsak ut på följande:Det är viktigt med en kvalitativt god, oberoendeoch proportionell radio och TV i allmänhetenstjänst. Public service-företagens omfattning,organisation och finansiering är dock inte en gångför alla given. Tvärtom måste radio och TV iallmänhetens tjänst fortlöpande anpassas till tidensanda, till den tekniska utvecklingen och inte minsttill publikens krav och villkor. De nya möjlighetersom tekniken ger, t.ex. satellitsändningstekniken,har skapat intresse för nya initiativ, alternativ ochkomplement till det vanliga public service-utbudet.Mot bakgrund av att det vuxit framnya alternativfinansierade radio- och TV-kanalerkan det finnas anledning att bl.a. frånkostnadssynpunkt ifrågasätta behovet av tvåallmänfinansierade rikstäckande TV-kanaler ochfyra sådana radiokanaler. Dessutom kanifrågasättas rimligheten i att ålägga ettkommersiellt TV-företag, t.ex. , vissaprogrampolitiska public service-krav. Ocksåsystemet med fast och rörlig koncessionsavgift somgår från ett privat reklamfinansierat TV-företag,som är fallet med , till de allmänfinansieradepublic service-företagen ter sig enligt vår meningsom en tveksam ordning.Det finns mycket som talar för att public service-verksamheten bör renodlas och finansieras genomskattemedel i stället för med mottagaravgiften somändå kan betraktas som en skatt -- en apparatskatt,som man ju måste betala vare sig man vill eller inteockså för att se andra kanaler. Public service-verksamheten bör inte finansieras medreklammedel och inte heller bör kommersiellaradio- och TV-kanaler åläggas en skyldighet attbidra till finansieringen av public service-verksamheten.Systemet med avtal mellan regeringen och radio-och TV-företagen om sändningarnas innehåll ärockså en ordning som kan ifrågasättas. Vi menar attstarka skäl talar för att det är fråga om sådanayttrandefrihetsbegränsningar som egentligen bordekräva lagstiftning. Nämnas kan att EG-direktivetom TV-sändningar till allmänheten också tyckskräva författningsreglering i sådana frågor som endast är avtalsreglerade. EG-direktivet gerför övrigt en fullt tillräcklig ram förreklamsändningar. Att härutöver i lagar och avtalbegränsa reklamutrymmet ter sig helt onödigt.Herr talman! Enligt vår mening är ovan redovisadefrågeställningar och förslag till lösningar sådanasom naturligen torde bli föremål för övervägandeni god tid inför omförhandlingar beträffande de avtalsom reglerar public service-företagens relation tillstaten. Det bör ske , eftersom avtalen löperut 1996.Anf. 35 Tredje vice talman ():Herr talman! Först yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Många olika frågor behandlas i detta betänkande,men de har det gemensamt att det ganska nyligenhar förekommit utredningar, förslag och beslut häri på samtliga punkter. Många av de frågorsom tagits upp i den tidigare debatten tål säkert attdiskuteras. Men det kan vara lämpligt att inväntaerfarenheterna av den verksamhet som bedrivs,och då delvis i nya former, innan uttalarsig för förändringar. Det ser jag som ett starkt skälför att låta det som gäller få fortsätta att gälla.Sedan får vi se vilka erfarenheterna blir.Att det finns vissa problem på massmedieområdetvill jag inte förneka. Personligen ser jagägarkoncentrationen som ett av de allvarligasteproblemen. Den frågan tas upp i en del motioneroch har också berörts här av tidigare talare. Men vifår ju en utredning som bl.a. skall se på dessafrågor. Med detta tycker jag att vi kan låta oss nöja.Flera här har haft synpunkter på public service-företagen när det gäller organisation, struktur ochvillkor för verksamheten. Även här har vi nyligenbestämt hur det skall vara. Jag tycker att det skullevara ganska konstigt att helt snabbt nu börja rivaupp gällande regler igen. Jag vill tillägga att jag förmin del uppskattar de här public service-företagen.Jag tycker helt enkelt att de är bra. Det bör man välha rätt att säga. Däremot tycker jag att dereklamföretag som vi har fått i vissa avseenden ärväldigt dåliga. Det tycker jag också att man skall harätt att säga.När jag personligen slår vakt om public service-företagen ser jag det som en vakthållning kringkvaliteten. Jag är alltså för en så långtgående frihetsom möjligt och för att många olika sändare skallkunna göra sig gällande. Men vi bör ändå ha råd attslå vakt om både TV- och radiokanaler som på ettbredare och ett kvalitativt bättre sätt kan förmedlanyheter och se till att en seriös debatt hålls levande.Jag tycker att det är angeläget att säga detta efteralla angrepp mot public service-organisationen somförekommit.Jag har också kunnat konstatera att det i länder därreklamfinansierad TV införts -- och det gäller deflesta länder -- har varit vanligt att behålla någoteller några public service-företag. Åtminstone påhelgerna är jag i , och jag kan då se på danskTV. Där har man en public service-kanal och enreklamfinansierad kanal. Det råder inget tvivel omvilken av de båda kanalerna som har den högstakvaliteten och de bästa sändningarna -- om man nuskall försöka sig på att fälla värdeomdömen i de härsammanhangen.Ännu en gång yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 36 ()replik:Herr talman! uttrycker sig en aninggrumligt. Men han formulerar sig ganska vackert.Han gömmer sig dock bakom utredningar, förslag,beslut och ett slags ''vänta och se''-modell när detgäller vad som komma skall. Därför har jag en rakfråga:Tycker att reklam riktad till barn idet privatägda radiomediet är en god idé -- ja ellernej?Anf. 37 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag kan gärna medge att jag inte är enav dem som klappat i händerna inför detta. Men vifår väl se hur det fungerar -- detta sagt medhänvisning till vad jag uttalat tidigare, att vi får läraav erfarenheten. Det finns ju också restriktionerom vad denna reklam får innehålla och hur denskall vara utformad. Vi får hoppas att dettakommer att respekteras. Men det kan tänkas att vifår komma tillbaka till den här frågan.En svårighet i sådana här sammanhang är alltid attavgränsa vad som är reklam riktad till barn och tillfamiljen så att säga. Flingor t.ex. äter ju båda vuxnabarn. Gör man reklam för flingor, är den då riktadtill barn? Jag kan tänka mig att det kan vara svårtatt göra klara distinktioner här. Jag vill alltså ävenhär vänta och se.Jag förstår inte varför ironiseraröver min hänvisning till att flera av de beslut somnu ifrågasatts har fattats av oss för så sedanatt vi egentligen inte har någon erfarenhet av hur defungerar. Låt oss därför samla på oss erfarenheter.Sedan står det fritt att värdera gjordaerfarenheter och fatta fler beslut om det ansesnyttigt.Anf. 38 ()replik:Herr talman! senaste inlägg uttyderjag så, att han kanske inte är främmande för ettomtänkande, även om det kanske tar litet tid. Viuppskattar alla som tänker om i riktning mot skall skydda barn mot reklampåverkan. Det ärju ganska ojust att utsätta barn för reklam,eftersom barn i allmänhet inte riktigt kan skilja påvad som är vanlig upplysning av en vuxen och vadsom är direkta säljbudskap.Även om det, som sagt, kan ta litet tid uppskattarvi att måhända sällar sig till dem somär anhängare av ett förbud mot radioreklam riktadtill barn.Anf. 39 (nyd):Herr talman! Det är glädjande att också BertilFiskesjö är positiv till en utredning avägarkoncentrationen. Såvitt jag förstår är det intebestämt att det skall bli en utredning, utan Sverigehar erbjudit sig att bli första land i den härländerexaminationen. Sedan är det upp tillEuroparådet att acceptera som första landeller inte.Jag tycker att det är lovande för framtiden, om nuSverige inte skulle komma med i den första vändan,att vi kan räkna med stöd när detgäller nästa motion om ägarkoncentrationen. Vihar ju skrivit två sådana vid det här laget.Delvis har vi en bra public service-verksamhet i vårtland. Men jag tycker att den är orimligt stor. Det ärinte rimligt att ha P 1, P 2, P 3 och lokalradion samtkanal och 2, två TV-kanaler. Jag menar att mankan banta ner till en public service-TV-kanal och eneller två public service-radiostationer samt attreklam skulle kunna släppas in i . Det skullevara en välgörande konkurrens med ochTV 4.När jag säger att public service-företagen inte tarsitt ansvar fullt ut, menar jag -- och då riktar jagkritik mot framför allt och -- att man inteförstått sitt public service-ansvar och tagit det fulltut, därför att man konkurrerar med och TV 4och sänder TV-sport och alla möjligaskräpprogram.Sverige är ett avlångt land som är glesbefolkat. Vihar våra nationella scener. Vi har våracentralmuseer i . Jag menar att man, närdet gäller den här public service-verksamheten ochdet ansvar som man skall ta, skall sända evenemangfrån , så att människor -- åtminstone viaTV och radio -- i betydligt högre grad än som i dagär fallet kan ta del av det här skattefinansieradekulturutbudet.Den här public service-verksamheten behöveralltså så att säga skärpa till sig. Den behöver ocksåslimmas och effektiviseras. Här finns det pengar attspara.Anf. 40 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag blev kanske något konfunderadöver senaste inlägg. Jag hartidigare uppfattat det som att hon talat helhjärtatoch med entusiasm enbart för reklamfinansieradprivatradio och privat-TV av olika slag.Nu sjöng plötsligt även en litenlovsång till public service-kanalerna, noterade jag.Jag tycker att vi måste se till att dessa kanaler haren sådan finansiell bas att de verkligen kan leva upptill sitt ansvar. Det är klart att det kostar mycketmer att göra kvalificerade program, och att köpakvalificerade program från utlandet kostar jumycket mer än allt det strunt som sänds ireklamkanalerna. Det är ju så att säga billig vara --både vad gäller priset och vad gäller innehållet.Det finns en motsättning i Ny demokratis syn påmediefrågorna över huvud taget. Man talar omfrihet åt alla håll och kanter -- och det må väl varabra -- men har man väckt en motion därman kräver auktorisation av journalister. Man villtillsätta ett särskilt organ, ett auktorisationsinstitut,som skall utfärda några slags kvalificerade betyg åtdem som skall få verka i medierna. Det är ettmycket märkligt och egendomligt förslag, och detskulle nog vara ganska katastrofalt för friheten imedierna om det förslaget realiserades.Anf. 41 (nyd)replik:Herr talman! Mina lovord för public service-verksamheten är inte något hastigt påkommet. Närvi kom in i klargjorde vi Ny demokratisuppfattningar i etermediefrågor i en stor motion,vilken, som sagt var, med varm hand avstyrktes i deutskott där frågorna handlades. Det är alltså inganya saker.Beträffande senaste inlägg, ellerpåhopp eller vad man skall kalla det för, vill jagsäga att jag inte vet om jag i en debatt skulle ta uppen motion, som jag inte har yrkat bifall till, för attanvända den som tillhygge. Jag har aldrig uppfattatatt det är så det går till här i riksdagen.Anf. 42 ()replik:Herr talman! Jag frågar : Vemskall sköta ''krafset'', som public service-kanaleninte skall sända, eftersom den skall ägna sig århögtstående kulturprogram? Skall det vara dereklamfinansierade sändarna, vilkas yttrandefrihetHarriet i ett annat anförande ville vidgaoch stärka, som hon ville ge sitt hjärteblod för ochsom hon menade verkligen gav en skjuts åt vårdemokrati? Skall de ta hand om ''krafset'', eller hurskall man förstå det här?Anf. 43 (nyd)replik:Herr talman! Jag har sagt att jag inteuppfattar det som att TV-kanalerna tar sitt publicservice-ansvar fullt ut. Det skall de göra, annars harvi faktiskt ingen anledning att ha dem kvar. Då kanalla bli reklamfinansierade TV-kanaler.När jag säger ''krafset'' är det naturligtvis enpersonlig uppfattning, därför att jag har enuppfattning om vad jag anser kvalitet vara. Jagtycker inte att det är kvalitet att alla kanaler sänderfrågesporter och sedansänder samhällsdebatt- och kulturprogram när folkhar gått och lagt sig. Jag tycker inte att det äracceptabla former. Det är inte så det skall vara.Engagerande kultur- och samhällsdebattprogramär faktiskt god konkurrens till frågesporter ochannat. Jag tror faktiskt att en sådan kanal skulle fåmånga tittare.Anf. 44 ()replik:Herr talman! Jag vill gärna betona att bästa public service-verksamheten i helavärlden, näst BBC. Vi skall vara stolta över att vihar en så bra som vi har. Detavspeglar sig också i de mycket höga lyssnar- ochtittarsiffror som får.Jag vill ge rätt på en liten punkt:Det finns en viss lekstugementalitet som har smugitsig in i en del lördagsunderhållningsprogram,därför att man där försöker ta upp en visskonkurrens med övriga TV-medier. Det beklagarjag, även om man inte alltid kan sändahögkulturella program.