prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Jag tycker att det är att sälja siglitet billigt.Anf. 184 ()replik:Herr talman! Först vill jag förklara varför den härskrivningen om att BRÅ skall fortsätta att medverkai forsknings- och utvecklingsarbete inte var med närbetänkandet behandlades i utskottet. Det var därföratt den här förordningen med instruktioner intedelades ut till oss i regeringspartierna förrän i slutetav maj. Men å andra sidan kommer den att träda ikraft . Forskningen kommer inte attupphöra där emellan.Jag nämner detta därför att utskottet tidigareinte har haft någon möjlighet att få information omatt det särskilt trycks på att BRÅ skall fortsätta attbedriva forskningsverksamhet också. Det är docken skillnad. Det är självklart. Den grundläggandeforskningen skall i huvudsak ske på högskolor ochuniversitet. Det utesluter inte att viss grundläggandeforskningen även kan ske på BRÅ. Forskningenskall dock i huvudsak vara tillämpad. Det är enskillnad.Det är därför de på tre årflyttas från BRÅ till högskolor och universitet. Detär inga pengar som försvinner när det gäller detbrottsförebyggande forskningsarbetet. De flyttasfrån en plats till en annan.Varför vill vi då inte bifalla Socialdemokraternasreservation nr 2 när det gäller professur vid BRÅ?Det var en fråga som jag också ställde mig under ettantal år i opposition när Socialdemokraterna iregeringsställning inte ville yrka bifall till minmotion där jag ville inrätta en professur vid BRÅ.Om man läser er reservation så säger ni faktiskt såhär: ''Regeringen bör få i uppdrag att förberedainrättandet av en professur vid BRÅ och återkommatill med förslag. ''I den här reservationen, och även i er motion,saknar jag faktiskt medel för detta. Dessutom har niinte själva så särskilt tydligt talat om när och hur detskall ske. Ni kunde ju ha lagt fram ett klart ochfinansierat förslag där ni talat om hur det skulle gåtill. När det gäller mitt uttalande att jag tycker attdetta är viktigt, kan man väl säga att när tiden ärmogen, när det är klart och när det finns medel ärdet kanske den rätta tiden att inrätta den härprofessuren.Kom inte och säg att det finns någon störregrundläggande skillnad i vad Socialdemokraternavill satsa på brottsförebyggande insatser och vadregeringen vill satsa! Det skiljer 3 miljoner som skallgå till lokal brottsförebyggande arbete plus 1 miljontill institutionen. Vi satsar i stället dessa pengar påen utredning som skall ta fram exakt var det är bästatt göra denna satsning.Anf. 185 () replik:Herr talman! Det handlar om ambitionsnivån.Regeringens ambitionsnivå är tyvärr litet låg. Mansatsar en del pengar på universiteten för forskning.Det är utmärkt. Det instämmer vi också i. Men vihar velat behålla BRÅ och t.o.m. stärka BRÅ.Om hade bläddrat längre fram ibetänkandet hade hon upptäckt var pengarna fannsnågonstans. I reservation 6 finns en ökning avanslaget till på 3 miljonerkronor. Om läser de motionersom ligger till grund för detta kommer hon attupptäcka att det är professorstjänsten. Vi har minstsagt sett till så att det finns pengar, och blir över, tillallmän forskningsverksamhet.Det är litet märkligt att det finns papper hosriksdagens ledamöter som berättar vad det nyaorganet skall arbeta med, innan harbeslutat om BRÅ:s framtida inriktning. Det ärmöjligt att man har en sådan ordning att man delardetta till regeringspartierna, men det hade varit enfördel om oppositionen också hade fått titta på detta.Det är klart att det har en viss betydelse för vårtställningstagande här i kammaren.Det finns klara skillnader, det instämmer jag i. Vivill anslå 3 miljoner extra till forskningsverksamhetpå BRÅ. vill vi anslå ytterligare 4 miljonerkronor för att utöka antalet brottsförebyggandelokala projekt. Vi tycker inte att det är tillräckligtmed de fem som har varit i gång . Vi troratt man behöver gå ut på bred front och använda dekunskaper som delvis redan är utvärderade. Manbehöver se till så att kanfungera som en katalysator och att ett arbete avdetta slag bedrivs på många fler ställen. Vi vet ju attdet ger effekt.En annan skillnad är, som jag ser det,kombinationen av ambitionsnivå och vilja. Jag hartjatat om det förut. Jag kan inte tolka det på annatsätt än att bl.a. har varit väldigt svag närdet gäller att värna om det brottsförebyggandearbetet. Vi behöver en utökning av det arbetet, omvi skall mota den hemska utveckling som antyds, attvi skulle få 200 000 fler anmälda brott fram . Det är märkligt att , ochmajoriteten, är beredd att plocka fram 215 miljonerför att få bort halvtidsfrigivningen och inte ärberedd att plocka fram ens 7--föratt stärka det brottsförebyggande arbetet ochforskningsverksamheten.Det är en politisk skillnad, och den skall vi givetvisanvända oss av i den politiska debatten. Jag är baraförvånad över att deltar på den sidan.Anf. 186 ()replik:Herr talman! Jag får ge rätt på enpunkt. Jag tycker också att det är tråkigt att dennainformation inte kom fram , när betänkandetbehandlades. Det gäller alltså förordningen medinstruktion för Brottsförebyggandet rådet. Därframgår mera tydligt bl.a. att forskning även ifortsättningen skall bedrivas av BRÅ. Det hadesäkert kunnat innebära att ni inte hade behövtreservera er på det området.När vi för över medel för forskning till universiteteninnebär det att de medel som tidigare gått till andrauppgifter på BRÅ försvinner. Det innebär attpersonal sägs upp, och det beklagar jag. Det är alltidtragiskt när personal sägs upp. Men det är här frågaom vilken inriktning man skall ha och hur man skallanvända resurserna mest effektivt.Vi förlorar troligtvis sex anställda på BRÅ. Två avdem jobbar med informationsfrågor, och en jobbarmed administration. Vi vet att det behövs folk för deuppgifterna. Men det är alltså inte forskningen somdet minskas på. Tre utredartjänster försvinnerockså. En av tjänsterna har inte varit besatt på treår. En annan person på en sådan tjänst ärtjänstledig. Men det drabbar naturligtvis ändå enviss utredningsverksamhet, som förs över tilluniversitet och högskolor. Det kan vara bra att vetabakgrunden till omprioriteringen, från informationoch administration till ren forskningsverksamhet.Anf. 187 HANS ():Herr talman! Det är svårt för attbestrida att förslaget i utskottsbetänkandet inte gåri den riktning som hon själv hade önskat och somhon har pläderat för inom . Det är i och för sig riktigt att BRÅ kanfortsätta med vetenskaplig forskning. Menmöjligheterna att göra det på ett effektivt och brasätt, både här i landet och på den internationellaarenan, blir väsentligt mindre, när man inte kanframträda med forskare som harprofessorsställning. Det har varit mycket angelägen om.Det rör sig inte bara om en professor. Det är ocksåfrågan om hur den kriminalpolitiska forskningenskall bedrivas. Det gäller om BRÅ i detta avseendeskall ha en fortsatt central roll, naturligtvistillsammans med universitet och högskolor. ÄrIngbritt Irhammar för att BRÅ skall ha denställningen?Samverkansdelegationen avvecklas. Jag har haftden uppfattningen att inte barahar varit för att den skall behållas utan också för attden skall få erforderliga resurser och att den skulleutökas på så sätt att även ochSocialstyrelsen skulle vara representerade.Det är slutligen en fråga om rollfördelningen. Ipropositionen och utskottsbetänkandet är det klartatt det kommer att saknas ett övergripande ansvarunder en viss tidsmarginal. Det måste betraktas somsärskilt olyckligt under en så kritisk tid när detgäller brottsutvecklingen.Anf. 188 ():Herr talman! Det är inte någon hemlighet att jaggärna skulle ha velat ha mycket större resurser tilldet brottsförebyggande arbetet. Därför är det ocksåmed stort intresse som jag nu skall arbeta inomKommittén för trygghet i lokalsamhället. Där skallvi se över inte bara rollfördelningen mellan polis,kommun och enskilda i det brottsförebyggandearbetet utan också vilken typ av insatser som behövsi framtiden. Jag tror att det är viktigt med en sådangenomgripande utredning på detta område.Jag har en viss grunduppfattning om vem som skallha huvudansvaret i det brottsförebyggande arbetet ifortsättningen, med insatser för den enskilde. Jagtror att det är Polisen som skall ha det. Det har visatsig. Jag har läst om de fem projekt somBrottsförebyggande rådet och ävenRikspolisstyrelsen är inblandade i. De erfarenheterjag har kunnat dra på dessa områden är att det ärviktigt att Polisen spelar en central roll.BRÅ:s roll i detta sammanhang är, som jag ser det,att få fram modeller som kan anpassas till mindreeller större samhällen och tips om på vilka olika sättman kan arbeta brottsförebyggande inomkommunerna och polisdistrikten.Jag skulle framför allt ha velat ha större resurser. Vihade också en diskussion i om att vi kommer att försöka ansöka omstörre resurser särskilt när det gällerekobrottsligheten. Det är också viktigt att vi fårutökade resurser för bekämpning av miljöbrott,särskilt nu när skall införas. Denbehöver följas nära.Samverkansdelegationen skall bort. Men HansGöran lyssnade också på ansvariga inomBrottsförebyggande rådet som sade att samverkanskall fortsätta. Delegationen skall bort, mensamverkan och samordningen skall fortsätta. Manbeklagade tidigare att Samverkansdelegationen intehade kunnat implementera många av sina tankaroch idéer. BRÅ hade ingen möjlighet att styra. Dethar BRÅ aldrig haft. Frågan är vilken roll BRÅskall ha i samordningen, om BRÅ inte skall hamandat att påverka.Anf. 189 HANS ():Herr talman! Samverkansdelegationen avvecklas.Det sägs uttryckligen att BRÅ inte skall ha någotövergripande myndighetsansvar för samordning.Man kan undra om BRÅ över huvud taget skall hanågot myndighetsansvar i fortsättningen.Det allvarligaste är att det inte finns någonmyndighet, någon instans, som har detövergripande myndighetsansvaret enligt det härförslaget. Vi får vänta på att en utredning skallkomma med en del åsikter om detta. IngbrittIrhammar kan inte komma ifrån att det måstebedömas som otillfredsställande. IngbrittIrhammar har själv varit med om att säga att detövergripande ansvaret för BRÅ inte bara skallbehållas utan även förstärkas. BRÅ sade bestämtifrån att det faktum att resurser skulle överföras tillhögskolor och universitet inte fick gå ut överBRÅ:s anslag.Ingbritt Irhammar talade avslutningsvis om detviktiga lokalarbetet. Jag delar hennes uppfattningom hur viktigt det är. Ett faktum är dock att detuttryckligen står att BRÅ inte skall ha några extraresurser för detta, utan att det arbetet skall skeinom den nedbantade budgetramen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Forskning för kunskap och framstegFöredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU29 Forskning för kunskap ochframsteg (prop. 1992/93:170).Anf. 190 ():Herr talman! I kulturutskottets betänkande nr 29behandlas forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet. Det rör sig sammanlagt om sjuolika anslagsposter, och jag har för avsikt attkortfattat kommentera två av dem.Den första anslagsposten jag vill ta upp ärforskningsmedel till . Iregeringens förslag till har man inte tänktsig att anslå medel till det nordiskasamarbetsprojektet om en jonmikrosond somriksmuseet deltar i. Jonmikrosonden som är ettavancerat analysinstrument för geologisk forskningär i övrigt till huvuddelen finansierad, men tilldriften behövs för svenskt vidkommande tvåtekniska tjänster placerade vid Naturhistoriskariksmuseet.I forskningspropositionen menade regeringen attalla anslag till forskning som bedrivs vid museernaskulle frysas i avvaktan på kommande utredningarinom kulturområdet. Det kan i sig verka som enriktig åtgärd, eftersom museernasforskningsverksamhet står under utredning. Mendet får naturligtvis inte tillåtas bli ett obönhörligtstopp för all utökad forskning vid museerna.Från socialdemokratisk sida uppmärksammade vijust jonmikrosondprojektet vid Naturhistoriskariksmuseet i två motioner. Också andra partier harskrivit motioner i denna fråga.Glädjande nog har kulturutskottet i sin helhet ställtsig bakom förslaget att öka anslagsposten tillNaturhistoriska så att inte jonmikrosondprojektetäventyras. Detta är bakgrunden till att ett enigtkulturutskott föreslår en uppräkning avanslaget med utöver vad regeringen harföreslagit i forskningspropositionen.Den andra anslagsposten som jag önskarkommentera gäller anslaget till Statens kulturråd.Regeringen föreslår förvisso en blygsamförstärkning av anslaget utöver förstärkning avanslaget utöver sedvanlig kostnadsuppräkning. I ensocialdemokratisk motion har vi pekat på vikten avatt man forskar kring den vittomfattandeamatörverksamhet som bedrivs inomkulturområdet.Jag vill understryka för att Statenskulturråd, som är vårt expertorgan på det härområdet, i sin rapport om ett vidgat deltagande ikulturlivet har påvisat vilken stor vikt amatörernasverksamhet har för att sprida konst- ochbildintresset i vidare kretsar.Vi menar i den socialdemokratiska motionen, ilikhet med , att det finns mångafrågor som behöver studeras närmare. Vi behöveröka kunskapen om hur amatörverksamheten ärorganiserad, hur den finansieras, vilka materiellaoch personella resurser som står till förfogande ochvad det är som gynnar resp. missgynnaramatörverksamheten. Sist men inte minst borde vinaturligtvis skaffa oss bättre kunskaper om vilkenbetydelse amatörverksamheten har för barn- ochungdomskulturen i det här landet.Herr talman! Vi menar att det är viktigt att få svarpå de frågor som vi ställer i motionen. Det är viktigti synnerhet som vi inom kulturområdet nu har flerautredningar som avser att forma den kulturpolitiksom vi skall bedriva från statens sida.Det är för oss socialdemokrater en självklarhet attforskningsresultat på amatörområdet bör föreliggasom en del i de pågående Kultur- ochMuseieutredningarna och inte komma efter det attutredningarna om framtidens kulturpolitik ärfärdiga. Därför har vi i vår motion föreslagit enökning av anslaget till med 1,5miljoner kronor för nästa budgetår.Herr talman! Jag yrkar bifall till de tvåreservationer som finns i kulturutskottetsbetänkande nr 29.Anf. 191 ():Herr talman! En viktig kulturpolitisk uppgift är attvärna vårt kulturarv. Det är nödvändigt för att viskall kunna utveckla vår kulturella identitet och föratt vi skall kunna möta det övriga med ettkulturellt självförtroende.Värnet av kulturarvet förutsätter kunskap om vårkultur, dess källor, dess utveckling och dessinfluenser. Att utveckla vår kultur betyder bl.a. attvi söker öka kunskaperna om den och arbetar föratt skapa bättre förutsättningar för att bevara den.Därför är forskning viktig för kulturpolitiken.Detta betänkande behandlar inte denkulturvetenskapliga forskningen vid universitet ochhögskolor utan avser kulturområdets myndigheteroch institutioner och omfattar medel för sju olikaanslagsposter.Regeringen föreslår att de sektorsansvarigakulturmyndigheternas möjligheter att uppträdasom kvalificerade beställare av den forskning sombehövs för att utveckla verksamheten stärks.Anslaget för forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom kulturområdetföreslås därför uppräknat med 3,3 miljoner kronorutöver kompensation för prisökningar. Detta sker ien tid då många andra anslag i regeringens budgetminskas.Riksantikvarieämbetet, och Statenskulturråd får ökade resurser. Dessa tremyndigheters roller i forskningspolitiken framstårsom väl definierade. De tre myndigheternaredovisar tydliga program för sina behov avforskningsstöd och anger tydliga utgångspunkterför sitt uppträdande i forskningorganisationen.I sitt program för kulturmiljövårdenssektorsforskning anger femprioriterade områden, nämligen åtgärder motnedbrytning av det fysiska kulturarvet,odlingslandskapets kulturvärden, bebyggelsensåteranvändning och den tekniska byggnadsvården,integration i samhällsplaneringen ochkulturmiljövårdens professionalisering samthantering av industriarvet.Riksarkivets planering för arkivväsendetsverksamhetsforskning bygger på fyra programområden;uppbyggnad av en nationell arkivdatabas, arkiv ochmodern informationsteknik, arkivens långsiktigabevarande samt svenska arkiv i ett internationelltperspektiv.Statens kulturråd redovisar en återhållsam syn påomfattningen av den forskning som bör finansierasvia rådet. uppgift är att ha överblickoch kontakt med forskningen på ett sätt som gör attrelevanta resultat kan läggas till grund förkulturpolitiska bedömningar. börförfoga över egna resurser i första hand förkulturpolitiska utvärderingar, för visstutvecklingsarbete samt för forskningsinformation.Regeringens förslag innebär en total anslagsökningtill med för nästa budgetår.Det är detta kallar en ''blygsam''ökning! Utskottets majoritet kan inte biträda denökning med ytterligare somföreslås i motionerna Kr7 och Ub128, utanmotionsyrkandena avstyrks.Herr talman! Även museerna redovisar viktigabehov av forskningsinsatser. Sammantagetframstår emellertid museernas roll iforskningsorganisationen som delvis splittrad och ibehov av preciseringar. skalldärför behandla frågor om museernas forskning.Det är således rimligt att avvakta resultaten avMuseiutredningens arbete innan man tar ställningtill den fortsatta utvecklingen avanslagstilldelningen till museerna. Något uttalandefrån sida i denna fråga är inte motiverad.Motion Kr8 bör därför avslås.Ett enigt utskott vill emellertid biträda begäran om770 till driften av ett nordisktjonmikrosondprojekt. bidrag till driftenskall avse medel till två tekniska tjänster.Oförändrade anslag till museernas forskning iavvaktan på får enligt fleramotionärer inte äventyra genomförandet avprojektet. Utskottet delar motionärernasbedömning och tillstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Herr talman! Jag yrkar bifall till kulturutskottetshemställan i betänkande 29.Anf. 192 () replik:Herr talman! Det är möjligt att Rose-MarieFrebran tycker att jag tog i när jag kallade den 20-procentiga ökningen av Statens kulturråds budgetpå detta område blygsam. Om man överför det ikronor så ser man att det innebär en ökning på utöver den kostnadsuppräkning det i övrigthandlar om. Det är möjligt att man inte skall sägaatt det är blygsamt som en ökning, det kan jag hållamed om.Men det gör ju inte forskningen kringamatörverksamheten mindre viktig. I vår motionhar vi föreslagit att man skall öka anslaget med 1,5miljon för att den här angelägna forskningen kringamatörverksamheten skall kunna bedrivas. Denhar trots allt en stor betydelse, det vet vi. Vi vet attden är oerhört viktig för barn och ungdom, men vivet inte riktigt hur den ser ut. Den är inte kartlagd.Vi skulle behöva den informationen och deuppgifterna i samband med den utredning som skalllägga fram förslag. Vi skall taställning till den framtida kulturpolitik som statenskall bedriva. Då är det viktigt att vi har deninformation som den här typen av forskning skullekunna ge.Anf. 193 ()replik:Herr talman! Det är bra att tartillbaka litet i bedömningen av storleken påökningen till . Jag vill hävda att mansjälvfallet inte kan kalla en 20-procentig ökning förblygsam.Vi får finna oss i att räkna i procent. Det finns enmängd olika anslag man skulle kunna klaga på närdet gäller ökningen om man talar i fasta krontal.Men självklart måste vi i en stor budget tala iprocent.Vill man ha en stor ökning på en post måste man pånågot sätt omprioritera. Man kan inte bara plussapå och nästan fördubbla ett anslag utan att detmärks någon annanstans.Vi som regeringspartier måste ta ansvar förekonomin i det här landet. Det är som jag ser detoansvarigt att plussa på i den föreslagnastorleksordningen. Vi har inte funnit det möjligt attomprioritera för att lägga på de pengar på anslagetsom oppositionen har velat ha.Inte ens har ställt upp på det här,utan Socialdemokraterna är ensamma omreservationen.Anf. 194 ():Herr talman! Det händer att man somriksdagsledamot får ett uppdrag utanför riksdagen.Jag har fått ett uppdrag som jag är mycket tacksamoch glad för. Det är som ordförande iMuseiföreningen, och det är därför jag vill säga ettpar ord här.Regeringen säger i propositionen att man tycker attmuseerna har en viktig forskningsuppgift, men ser bilden litet splittrad. Därför har man givitMuseiutredningen i uppdrag att titta påforskningen och se vilka resurser som behövs ochhur de skall fördelas.Jag förstår det. Vi har en lång rad museer. Vi harstatliga -- vissa är ansvarsmuseer, vissa ärcentralmuseer -- och vi har kommunala museer,privata museer, hembygdmuseer och en lång radandra. Det är klart att bilden är, som man säger ipropositionen, splittrad.Vi är också övertygade om att museernas uppgift ivårt framtida kommer att vara stor. Jag troratt museerna kommer att få en vidgad uppgift i dennya skolan. Jag tror också att museerna på ett brasätt kommer att kunna bidra till bilden av iett vidgat samarbete med . Det gäller intebara , utan det gäller bilden av i helavärlden.Därför kommer vi att med nyfikenhet och medöppenhet för samarbete se fram emotMuseiutredningens resultat. Jag vill också säga attutredningen för vår del har börjat väldigt bra. Vihar redan haft sammanträde medMuseiutredningens ordförande, där vi haftmöjlighet att framföra våra synpunkter och fåtthöra en del av hans synpunkter, även om arbetetännu bara just har börjat.Jag kommer därför inte att säga någonting om vadsom kommer att ske. Jag vill tillägga att iMuseiföreningens styrelse sitter också BjörnKaaling, som var första talare i detta ärende. Vikommer att följa mycket noggrant vad som sker.Museiutredningens betänkande kommer att liggatill grund för de ställningstaganden som kommer attske i den s.k. stora kulturutredningen.Ett önskemål som man framställt i propositionenoch som utskottet också har ställt sig bakom är attdet så att säga uteblivna forskningsbidraget för dethär året inte får betyda att vi för framtiden liggerlägre än andra. Det har man som sagt redan slagitfast i propositionen. Naturligtvis kommermuseiföreträdarna runt om landet att se till att såinte heller sker. Det finns därför ingen anledning attbefara det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande1992/93:TU34 Transportforskning (prop1992/93:170 delvis och 1992/93:100 delvis).Anf. 195 BO ():Herr talman! blir säkerligeninfrastrukturens årtionde. Det betyder naturligtvisatt forskningen om trafik och transporter ökar ibetydelse. Med tanke på de stora belopp som krävsoch som delvis redan investerats i trafikensinfrastruktur, rullande material och för drift ochunderhåll, är det viktigt med ökad kunskap. Det ärangeläget att planera och att politiker ochtjänstemän på olika nivåer får tillförlitliga och godaprognoser och faktauppgifter om hurtransportsystemet kan tillgodose dagens ochmorgondagens efterfrågan på transporttjänster.Det är viktigt att ha god kännedom omkonsekvenser av ingrepp och åtgärder itrafiksystemet samt kostnader för dessaförändringar.Det är utifrån detta perspektiv som behovet avforskning om trafik och transporter skall bedömas.Man måste ha ett på forskning baserat fakta- ochkunskapsunderlag inför behovet av förändringar itransportsystemet.I proposition 170 om forskning för kunskap ochframsteg har vi noterat att den sammanlagdastatliga satsningen på transportforskning ökar meddrygt . Det är både nödvändigtoch glädjande.Regeringen betonar också i propositionen justvikten av forskning och utveckling på transport-och kommunikationsområdet. Men man har, enligtvår mening, dragit felaktiga slutsatser när det gällerde organisatoriska frågorna.Att renodla beställar-/utförarrollerna, som villregeringen vill åstadkomma, har möjligen ettteoretiskt intresse. Men detta är varken tillräckligtutrett eller färdigt för beslut.När det gäller forskning är kvalitet ochtillförlitlighet, i varje fall för oss socialdemokrater,viktigare än den ideologiska köp- ochsäljmentalitet som alltför ofta präglar denborgerliga regeringens politik. Dessutom finns detandra alternativ som bör tas med i en diskussion omframtidens organisation när det gällertransportforskningen.Vi socialdemokrater menar att det finns mångavinster att göra på en ökad samverkan mellan SGI,VTI och TFB.