prot · GG0993 · 1993-04-16 00:00:00 — Vi har fattat beslut i dennakammare som motsvarar skattesänkningar påproduktionen med , varav 12 à14 miljarder har kommit små och medelstoraföretag till del. Vi har fått en de factoavdevalveringpå mycket stora tal som medfört de kanske störstakonkurrensförbättringarna för svenskt näringsliv imodern tid. Det skapar förutsättningar för enindustriell expansion. Men den måste vårdas medlåg ränta, låg inflation för att vi skall kunnabibehålla dessa förbättringar och ha stabilaspelregler som möjliggör långsiktiga investeringar iSverige.Vi måste också förnya näringslivet, få fram nyaväxande företag som skapar nya arbetstillfällen ochbygger för framtiden. Då är det naturligtvis viktigtatt se till att man skapar den rätta drivkraften ochde rätta incitamenten.Jag sade tidigare att vi har sänkt skatter för små ochmedelstora företag med ungefär 12--14 miljarder påhelårsbasis. Men även beskattningen av vinsterna idessa företag måste göras konkurrenskraftig. Vikommer att lägga fram förslag om detta till hösten.Bolagsbeskattningen på aktiebolag är redan i dagkanske den mest konkurrenskraftiga i västvärlden.Det måste gå att tjäna pengar i små och medelstoraföretag. Vi måste ha företagare, inte bara företag,för att få den rätta drivkraften och möjligheter attbygga upp ett eget kapital som skapar säkerhet ochmöjligheter för framgång längre fram.Vi har skapat förutsättningar för återskapande aven svensk riskkapitalmarknad dels genomsatsningen på riskkapitalbolag via Industri- ochnyföretagarfonden, dels genom förändringar avskatteregler som gör beskattningen av riskkapitaletkonkurrenskraftig med beskattningen i andraländer.Jag hoppas att vi skall få ekonomiskt utrymme föratt även ta bort dubbelbeskattningen avaktieutdelningar, inte för aktieägarnas skull, för fördem spelar det i praktiken ingen roll. Skall mansatsa pengar i som tysk eller svensk äravkastningen efter skatt intressant. Är detdubbelbeskattning i och enkelbeskattning iövriga ställs det högre krav på lönsamheteni investeringarna i än utomlands. Detskapar ett tryck att föra investeringarna ut urlandet. Därför är det viktigt att beskattningen påkapitalet också är konkurrenskraftig för att vi skallkunna dra till oss riskinvesteringar ochinvesteringar i ny industriell kapacitet.Vi behöver helt klart moderniseringar avarbetsrätten. Det visar inte minst olika typer avungdomspraktikplatser, som till den heltdominerande delen har hamnat i små ochmedelstora företag. Det är en klar indikation på attdet finns anledning till en modernisering avarbetsrätten för att skapa bättre förutsättningar föratt verkligen kunna expandera arbetsmarknadenoch de mindre och medelstora företagen, där manuppenbarligen sett arbetsrätten i nuvarandeutformning vara ett problem.Men det gäller även förnyelsen av näringslivet. Detär därför som vi vill göra de omfattandesatsningarna på industrirelevant forskning. På detsättet kan vi dra nytta av en bra forskning som kanomsättas i nya produkter och nya företag. I länder,exempelvis och , med låg ränta ochlåg inflation finns det också ett mycket klart ochentydigt samband mellan omfattandeindustrirelevant forskning och stark ekonomisktillväxt. Där har vi i historiskt sett inte varitså framstående.Vi vill också skapa teknikbroar, som kan förenaidéer från universitet och högskolor medentreprenörer. På det sättet kan man åstadkommaen bättre kunskaps- och tekniköverföring tillmindre, medelstora och nya företag, som kan bidratill en förnyelse av näringslivet.Till hösten kommer vi att lägga fram förslag omvillkorslån. Det har varit ett av den viktigasteskatteincitamenten för att bygga upp en stor del avdet teknikintensiva nyföretagandet i ett antalländer runt om i världen.Jag vill inte att skall bli ett låglöneland.Därför måste vi satsa på förnyelse av näringslivet.Det är den ökande industriella expansionen,forskningen och kompetensutvecklingen som kanmotivera högre löner. Därmed är det förnyelse ochinte industriakuten som är det centrala förframtiden. Det är förmågan i de små ochmedelstora företagen som måste finnas med isatsningen på förnyelse, förutom att vi måste klaraen fortsatt expansion bland de större företagen.Anf. 19 HANS () replik:Herr talman! Jag blev överraskad när PerWesterberg dök upp här. Han fanns inte med påtalarlistan. Jag har inte hört honom på så lång tidatt jag knappt trodde att han fanns. Det finns inteheller mycket av näringspolitik i landet.Näringsministern sade att ungdomspraktiken visarpå någonting bra. Jag har inte med mig papperen,men det har gjorts en del utvärderingar.Ungdomspraktikanterna i de små företagen finnsframför allt inom sådana yrkesgrupper somhembiträden, kioskbiträden, djurskötare osv. --just inom sådana områden där det inte kommer attskapas några nya jobb. Det är tragiskt att se -- jagkommer själv från industrin -- att det finns praktiskttaget inga praktikplatser inom den produktivasektorn i industrin.Per betonar vikten av att ytterligareriva ner arbetsrätten. Det kommer att skapakonfrontationer på arbetsplatserna. Då går vi misteom ett samarbetsklimat, där man kan dra nytta avde olika intressenterna i företagen. Detta är enundergångens väg, som kommer att leda till eländei landet. Vänta bara, Per , på vad somhänder när nu lägger framsina förslag! Det som sker är tragiskt.Det är lika tragiskt att se hur regeringen riktar sinaangrepp på de sociala trygghetssystemen, som harvarit en del i möjligheterna att ha människor iarbete, inte minst kvinnor. Den politik som i dagförs med avregleringar, privatiseringar ochneddragningar av sociala trygghetssystem är till stornackdel för arbetslivet på sikt.Jag är emellertid överens med Per omatt allting inte bara är en fråga om trygghet. Jag harverkat i konkurrensutsatt industri under många år.Det handlar om att höja produktiviteten och att ökakompetensen. Varför har det ännu inte kommitnågot förslag från regeringen som bygger påkompetensutredningarnas förslag för att underlättakompetensutveckling inom företaget? Då kankonkurrenskraften ökas innan folk hamnar utanförföretagen i arbetslöshet.Det har talats om den konkurrenskraftsförbättringsom har skett. Ja visst har det genomförts en sådan,med det har till stor del skett trots -- skulle jag viljasäga -- regeringens insatser. En avgörande orsak ärkronkursfallet. En annan orsak är de mycket lågalöneavtal som resulterade i.Jag ser näringspolitiken i första hand som en icke-politik, där man hoppas på marknadskrafterna.Det är tyvärr just marknadsaktörerna som under80-talet satsade på finansiell spekulation i stället förindustriell innovation och investeringar. Jag fasarför vad som skall hända om den politiken fårfortsätta under Per ledning.Anf. 20 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att ihuvudsak recenserar den socialdemokratiskapolitiken under 70och 80-talen i stället för denpolitik som den borgerliga regeringen har förtunder de gångna 18 månaderna. Det var på 70- och80-talen som den industriella nedrustningen skeddeoch den finansiella krisen skapades. genomförvi i stället mycket omfattande förändringar inäringsklimatet för företagen. Vi genomförkraftiga skattesänkningar -- vi skulle i och för siggärna ha gjort det via sänkta arbetsgivaravgifter istället för en de facto-devalvering , men blev detsom det blev beroende på krafter som vi icke kunderå på. Vi har skapat en förutsättning för en mycketstark industriell expansion i Sverige.Förändringarna för små och medelstora företag ärstora. Vi satsar på förnyelse av näringslivet,forskning, utbildning, expansion av högreutbildning, kompetenshöjning i samband medomställningar inom industrin och på att höja denrelativa konkurrenskraften hos svensk arbetskraft.Men det går inte att göra allt, man måste både gasaoch bromsa, inte minst med det statsfinansiella lägesom vi har fått ta över. Man kan inte bara ökautgifterna, utan man måste också skära ner på olikaområden. Det är inte med någon glädje som vi gårin i olika välfärdssystem och gör förändringar. Detgör vi för att vi är tvungna att skapa resurser för denindustriella expansion som genererar välfärd. Mankan inte bara fortsätta att tro att det ärvälfärdssystemen som genererar välfärd. Det ärfaktiskt näringslivet som skapargrundförutsättningarna, något som kraftigt harförsummats . Näringslivet måste nurestaureras steg för steg.Det talades litet grand om arbetsrätten. Jag tyckeratt man måste kunna diskutera områden där detråder problem. Jag säger inte att man skall ta borteller göra radikala förändringar, utan jag säger skall modernisera och föra konstruktivasamtal för att försöka få fram arbetstillfällen och föratt undanröja de hinder som ligger i vägen för enökad sysselsättning. Jag beklagar om det finnssådana blockeringar att man inte är beredd att föraen konstruktiv dialog för en modernisering som kanunderlätta för arbetsmarknaden att fungera ochsom kan skapa ny sysselsättning.Anf. 21 HANS () replik:Herr talman! Det finns visst beredskap, åtminstonefrån vår sida, för att föra samtal om ochmodernisera t.ex. arbetsrättslagstiftningen. Mendet som har skett på initiativ av regeringeninnebär att man ställer den ena parten åt sidan ochatt låta ägarmakten slå igenom. Det är den sämstalösningen som man tänka sig, om man vill ha enkonstruktiv utveckling.Nej, välfärden kan inte upprätthållas utan enproduktion. Det är jag den förste att erkänna. Jagvet att Per och jag har så att säga varitintressenter i samma bolag, men jag har befunnitmig på den produktiva sidan medan Per Westerberghar befunnit sig på den kapitalägande sidan. Jagtror ändå att vi har insikt om betydelsen avproduktiv verksamhet och av att kunna stå sig ikonkurrensen. Man skall akta sig, så att man intebegår dumheter.Ja visst är det viktigt med budgetunderskottet.Därför förvånar det mig att varje initiativ tillinkomstförstärkningar avvisas av regeringen. Mankan ju inte bara sänka skatter och ökabudgetunderskottet. Då kommer hög ränta ochsvårigheter med investeringarna som ett brev påposten.Jag efterlyser konstruktiva initiativ, sådana somman kan finna i , , -- jagnämnde fler exempel i mitt anförande -- men definns bara inte. När det gäller vem av de borgerligaoch socialdemokraterna som har mest skuld politik, är detta sannerligen inte lätt attavgöra. Men inte bidrog väl ni på den borgerligasidan till att få stopp på det marknadsraseri och deavregleringar som ledde till de utomordentligtskamliga handlingarna, som inte kan förklaras varagjorda bara av lönsamhetsskäl. Det var dålig moral,spekulation och i väldigt många fall ren ekonomiskbrottslighet. Med tanke på det betänkande vi nudiskuterar frågar jag mig: Varför sätter man stoppför initiativen när det gällerunderleverantörsprogram, VT-delegationen,teknikspridning osv. ?Vi borde kunna ha en konstruktiv diskussion, menbåde i propositioner och i utskottsbetänkandenmöts man av formuleringarna: har vibestämt oss. En generell politik skall föras.Marknaden skall få råda. Vi är därför inte bereddaatt diskutera dessa konstruktiva förslag.Jag tycker att detta är en usel näringspolitik ochvart den har lett kan vi se i statistiken och iverkligheten i våra kommuner i Sverige.Anf. 22 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall först nämna vartnäringspolitiken har lett. Vad erosionen av desenaste 25 årens näringsklimat har lett till kan vi nuse. Det är de förändringar som vi nu genomför somkommer att ge resultat ,knappast nu medan vi steg för steg håller på attsätta dem i sjön.Varför gör vi ingenting på underleverantörernas,teknikspridningens, VT-delegationens områdenetc.? Jo, vi gör väldigt mycket på dessa områden,inte minst genom att vi försöker att få ut ett antalmänniskor med högre utbildning i konstruktion,omdaning och produktförnyelse i företagen. Vi gören hel del när det gäller teknikprovstiftelserna föratt på så sätt kunna gifta samman kunskap ochidéer -- kunskapsöverföring från universitet ochhögskolor till näringslivet. Det vidtas ganskaomfattande åtgärder för kompetenshöjning isamband med omställningar inom industrin. Detgörs på en hel del områden där det gäller att hjälpaunderleverantörer under nuvarande omställningar,inte minst inom bilindustrin.Jag tror att det finns ett delat ansvar från alla ikammaren för de avregleringar som genomfördesunder 80-talet. Så till vida kan jag hålla med omdetta. Men vi har kritiseratordningsföljden. Vi ville först hamarginalskattereformen, sedanvalutaavregleringen och därefterkreditavregleringen. Detta hade varit den rättaordningsföljden, och vi hade då kunnat undvika enmycket stor del av de finansiella problem som vi ser i den finansiella kris som vi har ärvt.Jag vill peka på vad det är som är bra och vad manhar lyckats med i , och --länder som har varit framgångsrika. Det handlarom program, tekniköverföring,kunskapsöverföring, forskning, utveckling ochstabila spelregler för näringslivet. Det är detta viförsöker applicera här i . Det innebär inteatt vi alltid behåller det som har funnits i ,utan att vi vågar genomföra förändringar. Viförsöker att ta till oss det bästa av det som finns runtom i världen.Men detta innebär faktiskt också att vi nu lever i enoerhört internationaliserad värld. Det går inte attpå exempelvis produktionen -- företagen -- läggahögre skatter i än utomlands, eftersom dehela tiden är konkurrensutsatta och kan flytta. Villvi ha en högre social välfärd i får vi räknamed att betala den med vår egen privatakonsumtion i stort sett. Det finns ingen annan somkan betala den. Jag tror därför att skattehöjningarmånga gånger kan vara direkt kontraproduktivaoch att de kan skada ekonomin och tillväxten ochdärmed även våra förutsättningar att komma åtbudgetunderskottet.Till sist, herr talman, välkomnar jag att HansAndersson är beredd att föra konstruktiva samtalför modernisering av arbetsrätt där det kan hjälpaoch underlätta funktionen av arbetsmarknaden.Det tycker jag är positivt.Förste vice talmannen anmälde att HansAndersson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Vår näringsminister är som enpokerspelare. När argumenten inte räcker till är detbara att höja rösten.Det som Per nu har sagt uppfattar jagsom väldigt tomt och innehållslöst. Naturligtvis haralla avregleringar kommit i fel ordning, vilket manhar hört under , senast i denallmänpolitiska debatten. Jag tänker därför inte taupp denna fråga nu.Jag tycker att det är önskvärt att näringsministernlyssnar till vad som sägs från industrins sida. Därhar man en helt annan uppfattning om vilkaåtgärder som behöver vidtas för att vi skall få fart påSverige. I sin argumentation säger näringsministernatt alla andra politikområden skall rättas till för attdet skall bli ett fungerande näringsliv. Visocialdemokrater menar att det är exakt tvärtom.Det är näringspolitiken som är så oerhört viktig attandra områden får underordna sig och komma ini en samfas så att vi får ett näringsliv som gynnarindustrin, företagarna, de anställda, vår nation ochoss skattebetalare, och som kan garantera vårvälfärd. Det är en sådan industrination, som ocksåtar tillvara miljön, som vi socialdemokrater vill ha.När jag har ordet vill jag passa på att ta tillbaka endel av de yrkanden som jag ställde i mitthuvudanförande. Jag ber nu i stället att få yrkabifall till reservationerna 1, 3, 4, 8, 9, 14, 15 och 18.Anf. 24 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag tacka bekräftelsen på att vi under ett antalår har tjatat om att avregleringar för finansiellamarknader skall ske i rätt ordning. Om det hadeskett i rätt ordning hade det svenska folketbesparats mycket.När det sedan gäller industrins krav tror jag inte attdet är högre arbetsgivaravgifter och skatter somman vill ha, utan att det är att man vill få enökad konkurrenskraft gentemot utlandet. Detta äri alla fall det vad som har sagts till mig. Man vill fåavregleringar som ökar förutsättningarna att delta ikonkurrensen och att få förutsättningar att få upplönsamheten på arbetande kapital i industrin så attden överträffar obligationsräntan och helt säkrastatsobligationer. Detta är en grundförutsättningför att man egentligen skall kunna attrahera medbra riskkapital för expansion av svenskt näringsliv.Vi måste se till att förutsättningarna blir bra för nyasmå och medelstora företag och att vi klararriskkapitalbeskattningen, annars kommer vi aldrigatt få rätt pris på riskkapitalet och därmed inteheller en industriell expansion.Herr talman! Om och hennesvänner hade varit mervaksamma på näringslivets behov hade vi inte suttiti den här båten. Det är just bristen på lönsamhet,lägre obligationsränta, högre skatter än omvärldensoch därmed lägre konkurrenskraft som underdenna uppförslöpa har skapat denuvarande ekonomiska problemen. Men jag ärglad över att insikten nu finns att det är därsatsningarna måste sättas in. Det är näringslivetsexpansion som skall klara både sysselsättningenoch välfärden.Om vi kan enas om detta och arbeta förnäringslivets konkurrenskraft, som kanske måstevara något bättre än omvärldens för att vi skalluppnå expansionen, tror jag att förutsättningarnaär goda för att kunna enas om medlen därför.Anf. 25 ()replik:Herr talman! Så överens är nog intenäringsministern och jag i frågan om hurnäringslivet skall skötas . Vi tror inte påalla de icke-politiska åtgärder som näringsministernständigt tror skall komma att lyfta upp svensktnäringsliv. Det har talats om litet olika tidsperioder.Ibland är det som hela Sverigehar eroderat och senast var det sedan 20 årtillbaka i tiden.Det är märkligt att det enbart ärSocialdemokraterna som skall stå till svars fördetta. Såvitt jag förstår består av flerapolitiska partier, varav Moderata samlingspartietunder har tillhört denna kammare. när valuta-, kredit- och skatteavregleringarnagenomfördes, uppfattade jag inte att det fannsavvikande meningar. Därför har vi alla ettgemensamt ansvar.Det är viktigt att lyssna till industrins företrädare,som vill få en långsiktig utveckling av svenskindustri till stånd, och att ta tillvara den kunskapoch de resurser som finns. Näringsdepartementethar genom de olika förslag som har lagts fram iriksdagen avhänt sig den möjligheten. Den friamarknaden kommer inte att ge konkurrensfördelarför och för svensk industri. Om vi inte hadehaft en statlig näringspolitik skulle många av deprojekt som har varit viktiga för , och somhar gett ett gott renommé utomlands, inte hakommit fram. Det är detta innovationstänkandesom på ett bättre sätt måste komma fram igen. MenPer säger ju att den borgerliga politikensteg för steg har satts i sjön. Ja, den håller på attdrunkna.Anf. 26 Näringsminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis kalla det icke-politik om man vill. Men att det är en politik somavviker från den socialdemokratiska, är väl alldelesuppenbart. Det är väl också ganska uppenbartvarför.Om vi har haft en utförslöpa under 20--,då den svenska industriella basen har eroderat stegför steg, år , och det har blivit sämre år efterår, vore det märkligt om man inte bytte politik ochpå detta sätt skapade förutsättningar för expansion.Vi gör förändringar och vill göra moderniseringar iarbetsrätten i konstruktiv anda. Vi görförändringar i skatten med 40 miljarder påproduktionen. Vi är ganska ensamma om att drivaden linjen. Vi gör förändringar när det gällerriskkapitalförsörjningen för företagen. Vi görförändringar när det gäller avregleringar ochkonkurrensförutsättningar för att vässa det svenskanäringslivet. Vi skapar förutsättningar för ökadexport och därmed ökad konkurrenskraft.Jag tror att vi genomför ett program som liggeroerhört nära det stora lyftet som Industriförbundetpresenterade för omkring för attrenovera det svenska näringslivet och ge det denindustriella expansionen av den industriella basen iSverige.Vi genomför nästan punkt för punkt programmenfrån småföretagarorganisationerna för att göra deminternationellt sett mycket konkurrenskraftiga ihela deras näringspolitiska miljö.Vi gör satsningar på förnyelsen genom dessainternationellt mycket stora satsningar påindustrirelevanta forskningsfonder och äventeknikprovstiftelser vid våra tekniska högskolor,för att på det sättet få bättre kunskapsöverföring,ökad kompetensutveckling och starkare utbildningför att kunna försvara vår välfärd, vårt löneläge ochdessutom vår expansionskraft i näringslivet.Till sist, herr talman, skall jag säga något om definansiella marknaderna. Det är bara att gå tillbakaoch se hur det var . Jag tror inte att vårakrav på marginalskattesänkningar undgick någon,att det var detta som vi ville ha först. Självfalletmotsätter vi oss inte heller annan avreglering. Vihar drivit krav på valutaavreglering, krav påkreditavreglering. Men självfallet måste allavreglering skötas med stort ansvar för att det skallgå rätt till och för att man skall få fungerandemarknader, speciellt om man tar det stegvis.Anf. 27 (nyd) replik:Herr talman! Det är bra, herr näringsminister, attvi får nya satsningar på en industriorienteradforskning och utveckling med storskaliga lösningarpå universitet, högskolor, riskkapitalbolag, osv.Men vi behöver nya lösningar och ekonomiskasatsningar som tränger längre ned, på gräsrotsnivå.Jag undrar därför om näringsministern är bereddatt medverka till att öka de insatser som skullestimulera den enskilda uppfinnarens verksamhet,och för all del också småföretagsinnovatörernasagerande. Jag är främst ute efter tankar som skulleresultera i ökad tillgång till en organisation sombåde kan förmedla och som har kapital som liggerpå seed capital-nivå.Anf. 28 Näringsminister ():Herr talman! Jag delar att detta är ett utomordentligt viktigtområde. Satsningarna på forskningsstiftelserna ärnaturligtvis en omfattande satsning. Jag håller medom att den i mycket stor utsträckning kommer attgå till större företag, eftersom det är fråga omstörre projekt.Jag vill dock peka på några saker som görs.Teknikprostiftelserna, som jag hoppas attriksdagen kommer att fatta beslut om senare ,kommer i stor utsträckning att rikta sig till små ochnya innovatörer. Att gifta samman dem med olikaformer av entreprenörer har det funnits mångapositiva exempel på runt om i världen. Jag hoppasatt vi skall kunna genomföra det även här i Sverige.Jag vet att riskkapitalbolagen och portföljbolagenär på väg att bilda särskilda s.k. seed capital-bolag,som skall satsa just på företagande på ett tidigtinnovationsstadium, för att på det sättet kunna varalångsiktiga och hjälpa till i utvecklingsprocessen avnya produkter och företag.Vi har Industri- och nyföretagarfonden, som ger enbetydande nysatsning som förefaller att gåutomordentligt väl. Men vi får naturligtvis avvaktasenare utvärdering.Vi har diskuterat uppfinnarföreningar ochuppfinnarverksamhet runt om i landet. Jag vill baranotera de skrivningar som finns i utskottet. Detfinns även förberedelser i departementet för att såfort klubban faller i tillsätta eninternutredning för att gå igenom möjligheterna förytterligare åtgärder på detta område. Jag villemellertid betona att vad vi vill stötta ärverksamhet inte organisationer, dvs. direkt hjälptill uppfinnarskolor och liknande, inteorganisationer i sig, eftersom det är denverksamheten som verkligen kommerinnovatörerna till godo.Anf. 29 (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar näringsministern för ettuttömmande svar och gläder mig över att dennautredning kommer att tillsättas, vilket vi indirektkommer att klubba i dag.Anf. 30 ():Herr talman! Svenskt näringsliv mårutomordentligt dåligt . Svenska företag sittermycket hårt i kläm beroende på olika faktorer,nationella och internationella. Det gäller bådestora och små företag inom de flesta branscher.Detta är en situation som är så allvarlig att helariksdagen, med regering och opposition, har allanledning att göra allt för att få i gång hjulen igen.Det är näringslivet som skall försörja , somskall svara för produktion av varor och tjänster,tillgodose inhemska behov och genom export dra invaluta till vårt land. Näringslivet skall alstra enekonomisk utveckling, som i sin tur är enförutsättning för att vi skall kunna upprätthålla denvälfärd som vi alla vill ha.