prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — Vi hade redan ipropositionen förutsett att sannoliktkommer att justera regeringens förslag. Förslagetsom lades fram var därför mycket försiktigt. Vikommer att följa ställningstagande, ochjag tror att det kommer att tillgodose de problemsom tar upp.Jag är också medveten om att och andra är mycket angelägna omatt priserna på livsmedel inte höjs mer ännödvändigt utan kanske i viss mån även sänks.Därför har jag sagt att referenspriserna måstesänkas för att vidareföra en del avkostnadssänkningarna. har regeringengett uppdrag till att studera hur det utfaller närpriserna sänks för bonden men inte förkonsumenten. Det är en oefterrättlig situation.Så går jag vidare till Norrlandsfrågan. Jag vill barapåpeka för och kammarens ledamöteratt det gjordes en viss höjning av Norrlandsstödet --låt vara liten. I nuvarande läge är det faktiskt intemånga stöd som har behållits på tidigare nivå. Deallra flesta stöden har på grund av budgetskäl fåttvidkännas minskningar. Så är inte fallet förNorrlandsstödet, vilket visar att det stödet ärprioriterat.Vad gäller positionerna, är det min avsikt att vid ettbesök i EG-delegationen delgeledamöterna i innehållet ipositionerna i huvudsak.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jordbruksministern säger att hanvisste att regeringen skulle bli justerad på punktenom inlösen av spannmålspriset som i sin turpåverkar animalieproduktionen. Det är ganskaanmärkningsvärt. Varför lades då inte ett sådantförslag fram från första början?Anf. 34 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag uppfattade inte det sista som ÅkeSelberg sade. Debatten pågick ju ijordbruksutskottet när vi skrev denna proposition,även om beslutet inte var fattat. Därför tyckte jagatt det fanns skäl att vara försiktig. Debatten ijordbruksutskottet grundade sig ju den gången pådet förhållandet att kronan hade flutit , medan regeringens tidigarebedömningar grundade sig på den kronkurs som vihade före den 19 november förra året.Anf. 35 (nyd)replik:Herr talman! Jag tackar jordbruksministern förinformationen, men jag har några frågor som jagvill ställa.Jag vet inte om jordbruksministern var i kammarennär denna debatt började. Jag talade då ganskamycket om behovet av en långsiktig strategi. Jaghänvisade då till att det i betänkandet, varshemställan antagligen kommer att antas avriksdagen, står att det inte går att ha en fastlagdlångsiktig strategi, eftersom man då är oflexibel ochlåst vid förhandlingarna med EG.Jag undrar vad jordbruksministern anser omföljande. Om man nu har en långsiktig strategi, sominnebär att man ganska detaljerat har angett hurdet skall se ut fram till EG-inträdet 1995, om viantar att blir medlem då, är alternativet dåatt inte ha någon strategi alls? Jag är övertygad omatt det för den enskilde bonden är mycket bättre attha en fastlagd strategi, som man kanske måsteändra, därför att det sker en förändring avomständigheterna, än att leva i ovissheten av attinte ha någon strategi alls.Jag vill ställa en fråga som gällerLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. Ipropositionen står det att jordbruksministern avseratt låta den här institutionen få till uppgift attundersöka var i livsmedelsproduktionenkostnaderna finns. Det handlar huvudsakligen omlivsmedelsindustrin och handeln. Jag undrar: Voredet inte vettigt att i detta uppdrag lägga man skall föreslå åtgärder? Att det är fel och vardet är fel, det vet vi ganska bra. Däremot har vi inteen klar uppfattning om vilka åtgärder som skallvidtas.Avslutningsvis har jag en kort fråga beträffandeEG-anslutningen. En areal äromställd. En del av denna areal är redan planteradmed skog. Hur blir det med den delen som ärskogbeväxt? Kommer den att kunna räknas in i dens.k. 36 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag skall börja med bakifrån. Om han hade varit uppmärksamhade han hört att jag från talarstolen sade att denomställningsareal som inte är skogsplanterad börräknas in i basarealen. Den som är skogsplanteradär nu alltså använd för annat ändamål, och det harutgått omställningsstöd och ofta ävenanläggningsstöd till denna areal.När det gäller frågan om uppdrag är detta uppdraggivet från regeringen. Vi kommer i endelredovisning , om jag minnsrätt, att få en bedömning av den nuvarandesituationen. Därefter skall nämnden följautvecklingen efter de sänkningar och förändringarav referenspriser och av kostnader som görs och lämna en rapport till regeringenom detta. Det finns nog inte något förslag omåtgärder i uppdraget, och det är inte säkert att justdenna myndighet är bäst skickad att föreslååtgärder.Beträffande en strategi, tror jag inte att jag harnågon uppfattning som i grunden skiljer sig frånChrister Windéns. Jag uppfattar det som att vi haren förhållandevis långsiktig strategi påjordbrukspolitikens område. Den baseras alltså istora stycken beslut. Den kompletterasnu med de ändringar som är nödvändiga med tankepå förhandlingarna om ett EG-medlemskap och ettökat inflöde av synpunkter utifrån. Det kommer attfullföljas med att vi efter ett medlemskap 1995 bliren del av EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Dettycker jag är ett tillräckligt svar på den frågan. Menom vill ha det klarare uttalat,tycker jag att det är viktigt att ha en långsiktigstrategi. Jag försöker arbeta med det somrättesnöre.Anf. 37 (nyd)replik:Herr talman! Jag tackar jordbruksministern fördetta uttömmande svar. Jag har bara en följdfrågabeträffande EES. Avser jordbruksministern att inågot annat sammanhang återkomma med ettuppdrag till något lämpligt institut att ge förslag tillvilka åtgärder som behöver vidtas för att svensklivsmedelsindustri skall bli konkurrenskraftig i ettEG-perspektiv?Anf. 38 Jordbruksminister ():Herr talman! Om inte livsmedelsindustrin själveller jag själv eller någon annan kommer på det,kommer vi säkert att ge ett uppdrag till någon attkomma med förslag. Även ledamöterkan ju komma med bra förslag.(forts. 6 §)5 § Information från regeringen om aktuellaESK-frågor under ordförandeskapetAnf. 39 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill tacka kammaren för dennamöjlighet att lämna information om det svenskaESK-ordförandeskapet. Som ordförande i villSverige vara med och skapa en ny freds- ochsamarbetsordning i . Av de senaste årensbittra erfarenhet har vi lärt att övergången frångammalt till nytt kommer att bli långdragen ochkomplicerad. Att verka för fredliga förändringar iCentral- och och att förhindra nyakonflikter och avveckla gamla krishärdar är enuppgift som kräver konsekvens, tålamod ochuthållighet under, men också långt bortom, detsvenska ordförandeskapet.Vi har sett det som en huvuduppgift att genom enmålmedveten och uppslagsrik satsning påförebyggande diplomati främja europeisk fred ochsäkerhet. Denna satsning kommer att fortsätta. Iryggen har vi det mandat som ordförandeskapetfick vid i i december.Inte minst har ESK i Jugoslavienkrisen inriktat sigpå att förhindra konfliktens spridning till nyaområden, till Kosovo och till Makedonien.ESK upprättade en närvaro i Estland.Tanken är att pröva om ESK genom sin blottanärvaro kan hjälpa till att bygga upp ett förtroendemellan estnisktalande och ryskspråkiga, somförhindrar framväxten av spänningar och därmedbidrar till stabilitet i vårt eget närområde.Som ordförande har vi lagt ned betydande kraft påsamarbetet med den minoritetskommissarie somtillsattes vid . Jag har själv vid ettpar sammanträffanden medminoritetskommissarien diskuterat inriktningen avhans verksamhet. Efter besök i de baltiska staternahar han fastslagit att kränkningar av de mänskligarättigheterna inte förekommer i mensamtidigt uppmanat dessa staters regeringar attvidta ett antal åtgärder för att bygga broar till deryskspråkiga befolkningsgrupperna.Vid behandlingen av minoritetskommissariensrapport har vi kunnat konstatera en glädjande gradav samsyn mellan och de baltiskaregeringarna. Det blir nu en uppgift för ESK-gruppen i , för minoritetskommissarien ochför ESK:s ordförandeskap att föra en fortsatt dialogmed de baltiska regeringarna i dessa frågor.Efter samråd med mig beslötminoritetskommissarien att även rikta sinuppmärksamhet mot den ungerskabefolkningsgruppens ställning i Slovakien.Hans besök i och har nuföranlett beslut om en särskild tillsynsgrupp somtvå gånger skall besöka ochUngern för att granska de ungerska resp.slovakiska befolkningsgruppernas situation. Medett enkelt, kostnadssnålt initiativ har ESK därmedtagit ett viktigt steg för att förhindra uppkomstenav en ny etnisk varböld i hjärtat av Centraleuropa.Initiativet är en påminnelse om den förebyggandediplomatins möjligheter.Jag har av flera skäl uppehållit mig utförligt just vidden förebyggande diplomatin. ESK:s insatser pådetta område präglas av framsynthet och har hittillsgivit goda resultat. Att förhindra morgondagenskonflikter är lika viktigt som att ta itu med dagenskriser. Men det förebyggande arbetet fångar sällanuppmärksamheten på samma sätt som den akutakrishanteringen.I de samtal jag som ESK-ordförande haft med minaryska och amerikanska kolleger, ochWarren , har krisen på stått iförgrunden. I det f.d. står ett nyttEuropa mot ett gammalt. Medan enöverväldigande majoritet av länder, medstöd av , genom bilateralt och multilateraltsamarbete söker finna fredliga lösningar på gamlamotsättningar, strävar rödbruna krafter med detförflutna som ledstjärna efter att med våld,grymheter och hot förändra karta.ESK har på eftersträvat att understödjaFN:s arbete för att återupprätta fred och stabilitet.Det har inte enbart skett genom insatser för attmotverka konfliktens spridning utan också genomåtgärder för att genomföra FN:s sanktionsregimoch värna om respekten för människovärdet.Erfarenheter som ESK gjort i sitt förebyggandearbete skulle, då den akuta konflikten äröverstånden, kunna utnyttjas i en rehabiliteringensdiplomati -- i fredsbyggande insatser för attåterskapa ett minimum av förtroende mellan olikabefolkningsgrupper.Att börja bygga upp den tillit mellan serber ochmuslimer som kriget och terrorn på raseratär förvisso en uppgift av vida större dimension ochsvårighetsgrad än brobyggande mellan balter ochryskspråkiga eller mellan slovaker och ungrare.Men jag är övertygad om att ESK har kompetensatt tillföra ett sådant arbete. Till dennarehabiliteringens diplomati bör även icke-statligaorganisationer kunna lämna sina bidrag.Sverige har som ordförandeland fått befatta sigäven med andra svårartade kriser inom ESK-området. I konflikten om harparterna efter internationella påtryckningar enatsom mandatet för en övervakningsstyrka i ESK:sregi, som skulle kunna sättas in när en vapenvilainträder och en fredskonferens kommer i gång.Den av armeniska styrkor i Nagorno-Karabachinledda offensiven mot Kelbadjar och andraområden i försvårar emellertid förnärvarande dialog och förhandlingar. En radpolitiska hinder återstår att övervinna. ESK har ettansvar när det gäller att åter få i gångfredsprocessen.I har ett kreativt sökande efter öppningari konflikterna om Abchasien och Sydossetienhittills bara givit begränsade resultat. I Moldavienhåller ESK på att upprätta en närvaro avsedd attbidra till ansträngningarna att finna en varaktiglösning på problemet Transnistrien. Frågan omESK kan bidra till en konstruktiv utveckling iTadzjikistan kommer att i Wiendiskuteras av ESK-staterna.Vid sidan av konflikt- och krishanteringen, som jaghär berört, har värnet om demokratin, rättsstatenoch de mänskliga rättigheterna varit ett av detsvenska ordförandeskapet prioriteratarbetsområde. Denna inriktning av vårt arbetehänger samman med det breda säkerhetsbegreppsom omhuldas inom ESK. På kort sikt måste vi göravad vi kan för att förebygga krig och mäkla fred. Pålängre sikt kan enbart respekt för ESK:sgrundläggande värden -- demokratin, rättsstatenoch de mänskliga rättigheterna -- göra fred ochstabilitet bestående.Vid mitt besök i de fem centralasiatiska ESK-staterna stod dessa principiellafrågor i förgrunden. Jag tog upp dem i samtligapolitiska samtal jag förde under resan. Det finnsinga skäl att sticka under stol med att det i fleracentralasiatiska ESK-stater förs en politik somligger långt ifrån den värdegemenskap påParisstadgans grund som vi vanligen talar om. ITadzjikistan har det skoningslösa inbördeskrigetupphört, men förföljelsen av oppositionenfortsätter. I och ges fögaeller intet politiskt utrymme åtmeningsmotståndare till regimen.Vi har länge varit medvetna om att flera nya ESK-stater inte vill eller förmår leva upp till sinaåtaganden vid inträdet i ESK. krävs att ESK taritu med detta problem. Det måste ske på flera sätt.-- Vi måste tala klarspråk om problemen. Om viinte klarar en rak dialog i dessa frågor har vi intebestått det första provet.-- måste vi vara realistiska i våramålsättningar. Det lönar sig föga att begära attdessa stater blir fullfjädrade demokratier över ennatt. Men vi får varken sväva på målet om ESK-åtagandenas innebörd eller underlåta att kräva attberörda stater rör sig i riktning mot politiskdemokrati och respekt för de mänskligarättigheterna.-- Dialog och påverkan som första handlingslinjeinnebär att vi måste vidta en rad konkreta åtgärderför att dra in dessa stater i ESK:s arbete. Jag avseratt i lägga fram förslag till en radåtgärder med detta syfte inriktade på decentralasiatiska ESK-staterna.Vid samtalen i berördes också demilitära frågor om vilka förhandlingar pågår inomramen för Säkerhetsforum i . Det är väsentligtatt integrera de centralasiatiska ESK-staterna äveni dessa förhandlingar. Inte minst arbetet på enuppförandekod med dess koppling till andra delarav ESK-arbetet har stor betydelse för alla ESK-stater.I dialogen med de nya ESK-staterna behövs allagoda krafter. I min Centralasiendelegation ingicken företrädare för ESK:sparlamentarikerförsamling. Utbyggda kontaktermed parlamentarikerna i de nya ESK-staternaskulle kunna ge ett bidrag både till konfliktlösningoch till meningsutbytet i demokrati- och MR-frågor. Därvid hoppas jag också på stöd frånSveriges riksdag.Som konstaterades vid den internationellakonferensen om förebyggande diplomati i det härhuset för en månad sedan är den bästa garanten försäkerhetspolitisk stabilitet i en fungerandevärdegemenskap mellan ESK-länderna. Någonform av granskning av ESK-staternas vilja ochförmåga att efterleva påbuden om demokrati ochmänskliga rättigheter i Parisstadgan och andragrundläggande ESK-dokument borde bli resultatetav höstens möte i , som skall behandlauppföljningen av åtagandena inom den s.k.mänskliga dimensionen av ESK-arbetet.Herr talman! Under återstoden av det svenskaordförandeskapet avser jag att lägga stor vikt vidfrågor rörande demokrati och mänskligarättigheter. Vi planerar att i genomföraett informellt högnivåmöte om MR-frågor i ESK-området med deltagande av , FN:sGenèvekontor, ESK:s minoritetskommissarie ochESK:s kontor för demokratiska institutioner ochmänskliga rättigheter.Det är uppfattning att flyktingfrågorna börfå ökad uppmärksamhet i ESK. Vi har därför viddet migrationsseminarium som ägderum i fört fram tanken på en europeiskordning för hantering av massflyktssituationer.Avsikten är att skapa bättre möjligheter förflyktingar att få en tillfällig hemstad i geografisknärhet av sina ursprungsländer.På många andra områden än de jag här berörtpågår ett intensivt arbete avsett att förstärka ESK:sförmåga att ta itu med såväl omedelbarkonflikthantering som långsiktigdemokratiuppbyggnad inom ESK-gemenskapen.Jag räknar med att inom kortskall kunna utnämna ESK:s förstegeneralsekreterare. Jag planerar att tillsammansmed FN:s generalsekreterare underteckna ett avtalom samordning med FN vid ett besök i i vår.Det är min starka förhoppning att vi på alla deområden jag här berört -- konflikthantering,befästande av värdegemenskapen, det inrereformarbetet, samverkan med FN -- under denåterstående tiden av ordförandeskap skallkunna ta ytterligare steg i riktning mot en nyeuropeisk samarbetsordning. Jag är övertygad omatt ESK på nytt kommer att ge prov på bådeslitstyrka och uppslagsrikedom. Vi behöver ta nyasteg för att förebygga konflikter. Vi börkomplettera våra preventiva insatser med enrehabiliteringens diplomati. Vi måste på allvar taitu med den utmaning som avsaknaden avdemokratiska traditioner och bristen på respekt förde mänskliga rättigheterna i flera ESK-stater utgör.I dessa strävanden är det ESK:s styrka att ingeneuropeisk stat står utanför ESK, och att de storademokratierna på andra sidan ingår iESK-kretsen. ESK har särskilda förutsättningar attbinda in alla i en politiskgemenskap. Ingen annanstans kan alla Europasstater tillsammans med ett pånyttfött, demokratisktRyssland planera för en gemensam framtid. Häriligger ESK:s oumbärlighet.Anf. 40 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern. Detvar en värdefull och omfattande information.Mycket ger anledning till kommentarer och frågor.Jag skall försöka koncentrera mig till ett område.En formulering var ungefär så här: Icke-statligaorganisationer bör kunna lämna bidrag. Icke-statliga organisationer -- NGO med den engelskaförkortningen -- har egentligen inget tillträde tillESK-processen. Den nuvarande NGO-ambassadören redovisade i den senaste briefingenfrån UD litet grand från sin verksamhet. Därpekade han just på detta.Vi vet att många regeringar inte vill att människoroch folkrörelser skall engagera sig i frågor somdemokrati och mänskliga rättigheter. Men vi iSverige har alltid satt stort värde på folkrörelsernasengagemang. Det folkliga engagemanget driver jumånga gånger oss politiker. Därför skulle jag viljafråga: Är utrikesministern beredd att utnyttja denuppslagsrikedom som finns i folkrörelserna ochMR-organisationerna och på något sätt försökasläppa in dem i ESK-processen?Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tackar för . Jag delar hans bedömning att vi här har enviktig uppgift. Vi måste se till att vi i ESK-processen får in mer direkta och enkla kanaler förett samarbete med frivilligorganisationer eller, meddet engelska uttrycket, ickestatliga organisationer.Där har i själva verket ESK-processen, eller somdet ibland sägs Helsingforsprocessen, en oerhörtfin tradition att bygga på, nämligen att självagrundandet av ESK ledde till uppkomsten avHelsingforsgrupper, som sedan har haft storbetydelse för frigörelseprocessen i Central- ochÖsteuropa.Jag kan nämna för att när jagvar i träffade jag i två av staterna jagbesökte MR-grupper som kallade sigHelsingforsgrupper. Detta gav mig också impulsenatt vi måste ta ett initiativ för att förbättra utbytet.Här i har vi en form av utbyte. Vi harregelbunden dialog mellan icke-statligaorganisationer och de som jobbar med ESKfrågorpå utrikesförvaltningen. Jag hade även själv tillfälleatt träffa ett antal personer i denna fråga.Men vi behöver också bygga upp dettainternationellt. Jag ser ett tillfälle, bara för attförmedla denna tanke till kammaren, vidparlamentarikerförsamlingens möte i ibörjan av juli. Då tycker jag att man borde försökaåstadkomma någonting för att få medfrivilligorganisationer.Får jag också tillägga att jag tror attfrivilligorganisationerna kommer att ha en mycketstor uppgift när det gäller att försöka hjälpa till attåterskapa förtroendet och återställa ett civiltsamhälle i Bosnien.Anf. 42 ():Herr talman! Tack utrikesministern för svaret. Jagskulle också vilja peka på något utöverparlamentarikerförsamlingen. Frågan är om intedet toppmöte som utrikesministern aviserade i höstskulle kunna spela en roll. Där tror jag attfrivilligorganisationerna på något sätt åtminstoneborde få en viss insyn.Anf. 43 Utrikesminister ():Herr talman! Avser nästaministerrådsmöte i ? Ja, jag håller med omdetta. Vi skall se vad vi kan göra.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar också för den redovisningsom utrikesministern har givit om Sverigesordförandeskap i ESK. Jag skulle vilja ställa enfråga som har att göra med en av delkonflikternapå . Det gäller Kosova. Jag vet att ESK harplacerat ut observatörer i området för att bevakahur mänskliga rättigheter och annat hanteras. Dettycker jag är alldeles utmärkt.Jag skulle vilja fråga: Kan utrikesministern säganågonting om huruvida somordförandeland driver frågan om attfredsbevarande styrkor skall utplaceras mellanSerbien och Kosova, för att förhindra ytterligare enblodig konflikt i det ? Finns detandra funderingar från svensk sida på att i ESKdriva krav på andra insatser för att skyddamajoriteten i Kosova mot den serbiskaminoriteten?Anf. 45 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tackar för denfrågan. Jag vet att det var många från riksdagensom träffade när han var här iStockholm. Det gjorde även jag. Jag hade dåmöjlighet att med honom diskutera läget i Kosovo.Den internationella närvaron där utgörs i förstahand av ESK-observatörerna, som har verkat dären . Jag tror också att det nu finns ettlokalkontor för UNHCR. Men ESK-närvaron ärmycket väsentlig. Jag hade möjlighet, när jagbesökte , att sammanträffa medambassadör som leder den här missionen.Det finns också sedan Stockholmsmötet ett beslutom att utöka närvaron av observatörer i Kosovo.Det är på gång att utöka observatörsstyrkan, så därmed kan finnas på flera orter i Kosovo. Detjag också diskuterade med var att vi frånsvensk sida ville ta initiativ till att han och hansmedarbetare skulle kunna sammanträffa medWiengruppen och därmed diskutera situationen iKosovo.Frågan om utplacering av några större styrkor motgränsen tror jag måste diskuteras också med FNoch i FN-sammanhang.En av de frågor som kommer att finnas kvar påJugoslavienkonferensens bord i de fortsattaöverläggningarna är Kosovafrågan. Det är deninformation som vi har alldeles färsk. Det innebäratt detta problemkomplex kommer att fortsätta attbehandlas.Anf. 46 ():Herr talman! Också jag vill tacka utrikesministernför redovisningen. Den är mycket värdefull. Det ärett oerhört ansvar som har att varaordförande i denna otroligt omfattandeorganisation, som har en så stor uppgift nu i alla dekonflikter som redan finns i och som dessvärre kan komma.Jag vill ta upp det som var innepå, nämligen att frivilligorganisationernas, icke-statliga organisationers, roll är viktig. I sambandmed Stockholmsmötet ordnades enparallellkonferens, där bl.a. och frihet varinitiativtagare. Där kom många människor frånpotentiella konflikthärdar med konstruktiva idéer.I Stockholmsmötet beslutade man, somutrikesministern sade, att icke-statligaorganisationer nu skall få möjlighet att inte baranärvara vid mötena och ha en status som är vanliginom FN utan också vara med i de meraoperationella verksamheter som EESK har. Dettycker jag är väldigt intressant.Jag skulle vilja fråga utrikesministern: alla de krafter som finns i ?Jag tänker på för freds-och framtidsforskning i som ju har mycketstor egen erfarenhet av Kosova och som skullekunna ge många impulser för att direkt användas iESK-arbetet. Jag tänker inte bara på svenskaorganisationer. Som representant förordförandelandet skulle utrikesministern kunnadammsuga alla frivilligorganisationer och alla idéersom finns -- i , , , vartendaEG-land och också i -- ochmed sin närvaro gå in i en konfliktläkande process.Man skulle kunna börja med Kosova, där inget krigännu har brutit ut, och komma med nya, andratankar än militära och vanliga diplomatiska i denfruktansvärda konflikten i Bosnien.Tar utrikesministern ordentliga initiativ både iSverige och internationellt för att fokusera för icke-statliga organisationer möjligheten att direkt gå in iett operativt arbete för fred i det ?Anf. 47 Utrikesminister ():Herr talman! Här iSverige har vi väl utvecklade kanaler sedan lång tidmellan frivilligorganisationer, ,och andra statliga organ.Vad jag skulle vilja försöka -- och det är i linje medmitt tidigare svar till -- och vadjag ser behov av är att få smidigare kanaler på ettmer internationellt plan. Detta måste vi ägna enviss tankeverksamhet åt, för det är kanske inteheller så lätt åstadkommet. Men vi skall försöka.Jag vill gärna säga det. Vi tar gärna emotsynpunkter på och förslag till hur vi skall göra detpå ett sätt som gör att det hela kan fungera lätt ochsmidigt.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tackar särskilt för den inställningsom utrikesministern här visar, att vi kan göra dettapå ett lätt och smidigt sätt.