prot · GG0986 · 1993-03-30 00:00:00 — Det sägsockså i utredningen att analysen av olika rättsfalltyder på att samhällstjänst i högre utsträckningtillämpats för sitt syfte.Jag är lika angelägen som om attreglerna följs. Men vi skall kanske inte rusa i vägmed åtgärder förrän vi har större erfarenhet.Anf. 68 ():Fru talman! Jag har inte läst BRÅ:s rapport, men vifick en föredragning av det som fannstillgängligt från BRÅ angående samhällstjänsten.Det är möjligt att det är precis så somjustitieministern säger, att underlaget inte ärfullödigt. Jag tycker i alla fall att tendensen ärväldigt oroväckande. Samhällstjänsten skall baravara alternativ till fängelsestraff.Man får hoppas nu att BRÅ:s rapport går ut till detingsrätter som har dömt till samhällstjänst och tilldem som kommer att dömas, så att de blirmedvetna om detta.Anf. 69 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill än en gång understryka att detär viktigt att intentionerna med lagstiftningen ocksåföljs.Jag vill avsluta med att rekommendera SigridBolkéus och övriga i att tadel av själva utvärderingen, för den ser heltannorlunda ut i sin formulering än vad som framgårav tidningsreferaten.Anf. 70 ():Fru talman! Jag skall läsa igenom hela . Vi har en gemensam önskan,justitieministern och jag, nämligen att vi skall fåfram bra alternativ till bra fängelsestraff.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:493 om HudiksvallskriminalvårdsanstaltAnf. 71 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omkriminalvården kommer att få de 400--500 miljonerkronor som enbart driften av det ökade antaletfängelseplatser kostar.I årets budgetproposition redovisade jag min syn påbeläggningssituationen vidkriminalvårdsanstalterna. Jag nämnde då bl.a. attdet hade skett en kraftiguppgång av antalet intagna på anstalterna och attBrottsförebyggande rådet på mitt uppdrag gjort enanalys av utvecklingen. Jag nämnde också att detskulle finnas anledning för mig att återkomma tillregeringen med förnyade prognoser längre fram,med hänsyn till den då svårbedömda situationen.Jag har härefter noga följt och analyseratutvecklingen i nära samarbete medKriminalvårdsstyrelsen. Dessutom har regeringengett i uppdrag att isamverkan med ochRikspolisstyrelsen ta fram en framtids- ochomvärldsanalys bl.a. som ytterligare underlag förmer långsiktiga bedömningar angåendebelastningen på kriminalvården.Jag är på grundval av detta arbete beredd att ianslutning till årets kompletteringsproposition --men inte -- närmare redovisa hur jag nu ser påbeläggningen på anstalterna och häktena och vilkabehov av eventuellt ytterligare medel som behövsför verksamheten. Jag vill också erinra om attriksdagen i anslutning till beslutet omen reform av systemet med villkorlig frigivning harbegärt att regeringen skall återkomma ikompletteringspropositionen med förslag till nybudgetreglering för /94 samt meden långsiktig konsekvensanalys rörandekriminalvården.Anf. 72 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern även fördet här svaret. Jag hade naturligtvis hoppats på attfå beskedet att kriminalvården skall få de pengarsom behövs för att man skall klara den ökandebeläggningen. Glädjen är stor i över attKriminalvårdsstyrelsen vill fortsätta medverksamheten vid fängelset där. Men jag har intekunnat dela denna glädje, och det beror på att jagvill först veta om det finns pengar.Enligt kommerbeläggningen att ökas med 1 020 platser under denärmaste två åren. Om beläggningsgraden -- somriksdagen har beslutat -- skall vara , rör det sigom 1 263 platser. Kostnaden för driften blir då 400--500 miljoner, sominvesteringskostnaderna uppgår till drygt 1 miljard.Jag har några frågetecken angående dessa pengar. Ialla andra sammanhang finns det inga nya pengarpå grund av det ekonomiska läget, som ju ärallvarligt. I direktiven till Straffsystemkommitténstår det: ''Förslaget om en permanent lösning avsystemet med villkorlig frigivning skall rymmasinom oförändrad resursram''. Det är alltså detkravet som vi arbetar under.Dessutom efterlyste utskottet finansieringen när viförra veckan behandlade betänkandet omprovisoriet angående den villkorliga frigivningen.Finansieringen och en långsiktig konsekvensanalysskall presenteras i kompletteringspropositionen.Redan den 1 juli skall provisorietangående villkorlig frigivning börja att gälla.Kriminalvårdsstyrelsen behöver redan nu beskedför sin planering. Oron är mycket stor.Jag lär väl knappast få något besked om pengar.Det skall ju komma förslag i propositionen. Menjag vill fråga: Kan jag säga till de anställda påHudiksvallsfängelset att de kan vara lugna,eftersom det inte blir någon nedläggning den 1december ?Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! Här kommer flera andra frågor in idiskussionen. Frågan om effekterna avupphävandet av den obligatoriskahalvtidsfrigivningen har varit uppe ikammaren. Jag har då informerat -- vilket jag kangöra även nu -- att projekteringen började planerasredan på ett tidigare stadium, eftersom vi visste attom förslaget gick igenom, skulle det mycket snartuppstå behov av ytterligare platser. Detta har viförberett så långt det har varit möjligt. Också påKriminalvårdsstyrelsen är man medveten om detta.Vidare tog , som har som en av sinauppgifter att se på utformningen av den villkorligafrigivningen . Men det är inte den endauppgiften. Därmed hänger kravet på att man skallhålla sig inom befintliga resurser samman med attdet i uppdraget ingår att också komma med förslagtill alternativa påföljder. Vi arbetar så att säga frånbåda hållen. Det måste finnas möjlighet tillfrihetsberövande där så är påkallat. Men vi kan intefortsätta som , då det ofta saknas instrumentför att komma åt speciellt unga människor sombehöver ett ingripande. finns det barafängelse.Min förhoppning är att vi skall få ett underlag somgör det möjligt att ersätta fängelse i vissa fall medandra påföljder som kan verkställas i frihet.Anf. 74 ():Fru talman! Det planeras 275 slutna, 50 öppna och207 tillfälliga platser, vilket inte kommer att räcka.Jag undrar alltså hur det är med förberedelserna.Det stämmer att det ingår i Straffsystemkommitténsuppdrag att lägga fram förslag om alternativapåföljder. Vi skall också redovisa de ekonomiskakonsekvenserna av våra förslag. Det blir ganskasvårt, både när det gäller ekonomin och när detgäller hur många platser som kan räknas bort påfängelserna, om inte de påföljder som vi föreslårkommer att tillämpas som alternativ till fängelse.Det är ju en förutsättning.Jag fick inget svar på frågan: Anserjustitieministern att Hudiksvallsfängelset -- ett välfungerande fängelse som har varit riksanstalt underden tid då Härnösandsfängelset har byggts om --skall vara kvar?Anf. 75 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller den långsiktigaplaneringen för kriminalvårdsanstalten jag ifrån att och jag är överensom att en anstalt inte för evigt kanfungera som en kriminalvårdsanstalt. Därför stårdet tidigare beslutet -- som ju ocksåSocialdemokraterna stod bakom -- om ennedläggning fast. Däremot är det tveksamt omdetta beslut kan verkställas redan kommandebudgetår. Det är en av de frågor som vi nu brottasmed inför kompletteringspropositionen.Anf. 76 ():Fru talman! Det stämmer att en anstalt från 1869inte kan finnas kvar för evigt i det skick somanstalten är . Men det finns baracker,gymnastiksalar, sjukavdelningar osv., och då tyckerjag att det inte skall behöva råda några tvivel om attanstalten behöver finnas kvar framöver. Vistod visserligen bakom beslutet att fängelset skullestängas, när det inrättades 32 nya platser i ,men situationen då var ju en helt annan.Personligen har jag aldrig förstått varför man skullelägga ner en så bra anstalt.Anf. 77 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan bara återigen påpeka att frågankommer att avgöras av regeringen i samband medatt vi lägger fram kompletteringspropositionen.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:495 om frivilligskuldsaneringAnf. 78 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att verksamhetenmed frivillig skuldsanering inte skall försenas ellerhelt stoppas upp.Många människor har det bekymmersamt med sinekonomi. Det gäller inte minst dem som har settvärdet på sin villa eller bostadsrättslägenhet sjunkaunder den skuld som belastar egendomen.Jag är en varm anhängare av frivillig skuldsanering,vilket jag framhållit i många sammanhang, bl.a. häri . De projekt som pågår på olika håll ilandet följer jag med stort intresse. Jag är interiktigt säker på vad syftar på med sinfråga. Möjligen är det vissa uppgifter i massmedierom att regeringen inte skjutit till utlovade medel tillden försöksverksamhet som pågår iKonsumentverkets regi. Dessa uppgifter ärfelaktiga. Regeringen har stött projektet finansielltmed totalt , eller per år.Därutöver har regeringen inte åtagit sig att bidra tillfinansieringen av projektet. ursprungligaprojektbeskrivning var kostnaderna förförsöksverksamheten budgeterad till totalt 1,4miljoner kronor. För att klara detta harKonsumentverket begärt, och fått, avregeringen. Jag har naturligtvis inget inflytandeöver själva genomförandet avförsöksverksamheten, men jag håller miginformerad om utvecklingen. Jag har därigenomfått veta att har fått problem närdet gäller finansieringen av försöksverksamheten,bl.a. beroende på att förhållandena har ändratsefter det att projektet först presenterades. Samtalpågår med bl.a. bankerna för att lösa dettaproblem. Det är därför min förhoppning att dessaproblem , i allas intresse skall kunna lösas påett tillfredsställande sätt.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Justitieministern förstår nog mycket väl vad somföranledde min fråga. I morse sades det pånyheterna i radion att denna mycket viktigaverksamhet inte kunde fullföljas, eftersom stateninte hade betalat ut utlovade pengar. Det är klartatt detta är alarmerande. Uppgiften var hämtad,inte ur mitt partiorgan utan ur justitieministernsviktigaste partiorgan.Mitt i den debatt som vi nu har, där alla aktörersåsom myndigheter, konsumentföreträdare,banker och också konsumentministernhävdar att vi behöver en skuldsaneringslag, ärjustitieministerns och hennes medarbetares endaargument att man vill avvakta denförsöksverksamhet som har startats bl.a. iSkellefteå och Stockholm.Även för oss som stångar oss blodiga för att få enskuldsaneringslag är givetvis den enda tröstenhittills att denna verksamhet åtminstone skullekunna komma i gång. Det är klart att det då äralarmerande när man hör uppgifter om att dennaverksamhet inte skulle kunna komma i gång. Det ärvisserligen bra att den pågår, men den behöver inteförsena en lag.Jag skulle önska att justitieministern nu inte bara,som hon säger, har förhoppningar om att dessaproblem skall lösas, utan att hon faktiskt garanteraratt den här försöksverksamheten nu skall fortlöpaså som det är tänkt. Annars tycker jag att det voreganska katastrofalt.Anf. 80 Justitieminister ():Fru talman! Skälet till att jag uttalade att jag intevar riktigt säker på vad syftade påmed sin fråga var att eftersom självhar erfarenhet som statsråd och därför vet bättre änandra hur arbetsfördelningen är ordnad, bordefrågan som den är formulerad rimligen ha ställts tilldet statsråd som ansvarar för detta projekt,nämligen civilministern.Justitieministerns och del iprojektet är att vi av våra anslag överför pengar tillCivildepartementet som betalar tillKonsumentverket. Därför anade jag, vilket jag nuockså får bekräftat, att det verkliga skälet till fråganinte var att diskutera frivillig skuldsanering, utanett förslag till tvångsskuldsanering i form av enskuldsaneringslag. När det gäller den diskussionenhar jag varit mycket tydlig om min uppfattning,vilken innebär att vi måste göra allt vi kan för attfinna former för frivillig skuldsanering.Det ena projektet efter det andra växer nu ocksåupp. startade man i Jönköpingskommun en diskussion från vilken jag frånkommunstyrelseordföranden har fått informationom att man i samverkan mellan kommun ochbanker etc. har för avsikt att få i gång ettskuldsaneringsarbete. iMalmö har satt i gång ett arbete för att hjälpamänniskor.Vår lagstiftning skapar ganska goda förutsättningarför skuldsanering, men vi har i varit dåligapå att utnyttja den lagstiftning som finns. Dennadiskussion om frivillig skuldsanering har, märkerjag , också skapat en medvetenhet om demöjligheter som redan finns.Anf. 81 ():Fru talman! Jag är medveten om att det ärkonsumentministern som ansvarar för dessapengar. Jag har inte hunnit att ordentligt kollaupp vad som ligger bakom de senaste dagarnasuttalanden av konsumentministern. Men vad jagförstår inser också hon vikten av att vi får enskuldsaneringslag. Jag har sällan upplevt att ettstatsråd lutar sig så hårt mot en försöksverksamhetsom har gjort när vi har debatteratom varför vi inte får en skuldsaneringslag.Argumentet har varit att vi först skallavvakta vad försöksverksamheten ger.Om denna försöksverksamhet inte kommer i gångborde det medföra ett stort bekymmer, inte bara föross här i och för konsumentministern,utan också för justitieministern. Detta tycker jagnog ändå att justitieministern skulle kunnaerkänna. Till saken hör att alla de, som så vällovligtarbetar med den försöksverksamhet somjustitieministern beskriver, med stort patos hävdaratt de behöver en lagstiftning för att kunna utförasina jobb.Anf. 82 Justitieminister ():Fru talman! Det är helt riktigt, som , att jag är bekymrad över att projektet medden frivilliga skuldsaneringen inte har kommit igång. Så snart vi fick den informationen, vilken viinte har fått direkt från utan påomvägar, engagerade vi oss för att ta reda på hurman kan komma vidare. Det är helt klart att denförsta budgeteringen, som låg till grund förKonsumentverkets begäran om pengar, inte håller.När nu har kommit fram tilldetta har diskussioner kommit i gång för att finnaen lösning på problemet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:496 ompersonalkontrollenAnf. 83 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förbättrapersonalkontrollen.Ingela syftar på ett fall, som nyligenuppmärksammats i massmedia, där enriksdagsledamot framställts som en säkerhetsrisk.Som väl känner till finns det intemöjlighet att personalkontrollerariksdagsledamöter för deras uppdrag i riksdagen.Det har heller såvitt jag vet aldrig varit på förslagatt införa sådan kontroll.Den händelse som syftar pågäller alltså inte personalkontroll. Jag kan ändånämna att ett förslag om vissa ändringar i reglernaom personalkontroll har framlagts av i dess slutbetänkande.Denna fråga bereds inomJustitiedepartementet. Jag räknar med att ettförslag till reformering av personalkontrollen skallligga på regeringens bord före sommaren.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Som sägs i svaret utsätts inte riksdagsledamöter förpersonalkontroll, utan det gäller personer som äranställda. Det har framförts synpunkter på att enledamot skulle vara en säkerhetsrisk.Personalkontrollen innebär att man skall ge akt påde personer som kan misstänkas utgörasäkerhetsrisker. Det är ett mycket viktigt arbete attse till att personer inte förråder vårt land. Samtidigtär det allvarligt att anklaga en person för att utgöraen säkerhetsrisk. Därför är det ett grannlaga arbeteatt se till att landet skyddas somrättssäkerheten skall vara så stor som möjligt.Det har riktats kritik motpersonalkontrollen, vilket har gjort att ytterligareen utredning tillsattes sedan.Utredningen kom sedan med ett förslag som harlegat . Den innehöll bara en reservationbeträffande buggningsmöjligheterna. I övrigt varman helt överens om att förslaget var bra.Remissbehandlingen gav uttryck för samma sak.Det är därför så märkligt att detta förslag nu harlegat och att ingenting händer. Jag får nuigen svaret att frågan bereds, och att den troligenblir klar till sommaren.När KU behandlade ett ärende, som jag också hadeanmält, vilket gällde försvarsministerns chaufför,riktades ingen anmärkning mot försvarsministernutan mot hur hela ärendet hanterades. Man svaradedå att ett lagförslag skulle komma . Om jagförstår svaret rätt skall förslaget nu komma föresommaren. Kommer det förslaget att varadetsamma som kom fram till?Anf. 85 Justitieminister ():Fru talman! Det är för tidigt för mig att yttra mig.Jag vill avvakta tills jag får materialet från minatjänstemän.När det gäller tidpunkten '''' har jag i alla fallinte varit delaktig i att lämna den informationen.Den information som jag har lämnat och denkontroll som jag har gjort på mitt eget departementger mig skäl att, som jag själv har uttryckt, räknamed att ett förslag skall föreligga före sommaren.Anf. 86 ():Fru talman! Varför har det tagit så ? Ävenden socialdemokratiska regeringen har legat påförslaget. Jag hade förväntat mig att densocialdemokratiska regeringen skulle ha lagt framförslaget, eftersom det var den som tillsatteutredningen. Jag kommer inte exakt ihåg hur längeberedningen pågick, men den pågick utan att något förslag lades fram.Det har under den nuvarande regeringens tid dröjtytterligare. Varför har beredningen tagit så långtid?Anf. 87 Justitieminister ():Fru talman! Orsaken till fördröjningen är att detbl.a. inom kommittén fanns olika uppfattningar.Utgångspunkten var att man skulle lägga fram ettstörre paket. Det fanns olika uppfattningar i vissastora frågor.Vi har när det gäller frågan om personalkontrollenför avsikt att lägga fram förslaget. På detta områdepågår ju en hel del annat arbete också.Diskussionerna om hur stora paket man skall läggafram bidrar också till fördröjningen.Jag skall göra vad jag kan för att ett förslag skallläggas fram före sommaren.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vet inte vad justitieministern syftarpå när hon talar om andra sammanhang. När detgäller själva betänkandet var det just kring fråganom buggningen som det fanns en avvikandemening, men vad beträffar tillämpningen avpersonalkontrollen var man helt överens. Förslagetvar ju uppskattat hos remissinstanserna också.Har det pågående Europasamarbetet haft något attgöra med att arbetet fördröjs? Kan det varaorsaken?Anf. 89 Justitieminister ():Fru talman! Om det hade varit så, hade jag intekunnat säga att vi skall lägga ett förslag påregeringens bord före sommaren.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:481 omförhandsbesked från skattemyndigheternaAnf. 90 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att en skattskyldig skallkunna förutse de skattemässiga konsekvenserna avsitt handlande.Frågan har ställts mot bakgrund av att musikern enligt tidningsuppgifter vänt sig tillRiksskatteverket för att få veta hur den byggnadsom han planerat att uppföra skulle komma attbehandlas från skattesynpunkt och fått till svar atthuset, trots att ritningar och modeller finns, förstmåste uppföras innan myndigheten kan ta ställningtill sakfrågan.Jag känner inte till de faktiska omständigheterna iPer fall. Rent generellt vill jag säga att enskattskyldig alltid kan vända sig tillskattemyndigheten för att få hjälp med sinaskatteproblem. De besked som skattemyndighetenlämnar är emellertid inte bindande vid en senareprövning av den skattskyldiges taxering. Bindandeförhandsbesked kan bara lämnas avSkatterättsnämnden som bröts utfrån Riksskatteverket.Som förutsättning för att ett förhandsbesked skalllämnas gäller att frågan skall vara av synnerlig viktför sökanden eller för en enhetlig lagtolkning ellerrättstillämpning. Det är i princip endast ärendendär rättsläget är oklart som tas upp. som avgör om ett ärende skalltas till prövning eller inte.Just beträffande frågan om en fastighetsklassificering är reglerna så klara att det i regel intetorde vara något problem att bedömabeskattningskonsekvenserna.I många skattefrågor är det emellertid svårt att göraen bedömning på förhand. För detta krävskännedom om samtliga faktiska omständighetersom kan påverka bedömningen. Frågor därförutsättningarna inte är tillfredsställandeklarlagda lämpar sig inte för förhandsbesked.Svaret på fråga blir att jag förnärvarande inte har för avsikt att vidta någrasärskilda åtgärder.Anf. 91 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om det väcker ytterligare några frågor.Min nästa fråga gäller vem som bäst tolkarbestämmelserna i skattelagstiftningen. Är det denenskilde eller myndigheten? Statsrådet har i sittsvar pekat på möjligheten att få ärendet prövat iSkatterättsnämnden, men det gäller ju bara iprincipiella fall. En enskild kan ha en fråga tillskattemyndigheten som kan gälla betydandebelopp utan att den är principiellt viktig. Den blirinte föremål för prövning.I det läget kan man hamna i en svår situation. Detgäller väl också det fall som har föranletttidningsrubrikerna. Varför skall det behöva vara pådet viset? Det förefaller ju som om rättsläget i defallen är osäkert för den enskilde.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Man kan, som jag sade, inte geförhandsbesked i alla fall. Det gäller för osspolitiker att försöka förenkla skattelagstiftningenså långt som möjligt. Det gäller naturligtvis ocksåför skattskyldiga att med eller utan hjälp kunnabedöma konsekvenserna i vissa fall.I normalfallet vet man att det utgår fastighetsskattom man bygger ett hus för bostadsändamål. Dereglerna är fullkomligt klara. Det som kan skapaproblem är om man skall kombinera sitt bostadshusmed arbetsytor. Då kan man diskutera vilkakonsekvenserna blir, men även i de fallen ärreglerna förhållandevis klara.Problemen uppstår oftast då man vill användalokaler som är inredda som arbetslokaler också förprivat ändamål. Då får man räkna med att betalamotsvarande skatt i det avseendet.Jag har inte direkt tagit reda på vad som gäller i detfall har tagit upp, men jag harförstått att det är fråga om en mycket stor villa somskall innehålla vinkällare, studio, pool, jacuzzibadoch annat -- om jag skall tro på tidningsuppgifter.Jag är ganska säker på att gymnastiksal för egetbruk, pool, videorum, jacuzzi, sovrum, matsal, kökoch vinkällare får räknas som bostad. Ingen sernågra oklarheter i detta.Den studio som eventuellt planeras kan, om vissaförutsättningar uppfylls, vara att betrakta somarbetslokal. De förutsättningarna finns angivna imånga rättsfall.Den här typen av frågor löses bäst genom att denskattskyldige har kontakt med någon som är kunnigom skattelagstiftningen och kan hjälpa till att tafram material. Den lämpar sig inte förförhandsbesked i Skatterättsnämnden.Anf. 93 ():Fru talman! Jag håller helt med statsrådet om detsenare påståendet. Man kan rent generellt fråga sigvilken betydelse det får för allmänhetens tilltro tillskattesystemet att ett sådant här fall får ganska storpublicitet. Det är en känd person inblandad, menförhållandena kan överföras på många andra fall,där mindre kända personer är inblandade och därdet inte skrivs en rad i tidningen.När den skattskyldige läser om detta tycker haneller hon att det råder stor oklarhet och att det ärorimligt att skattemyndigheten inte kan ge besked.Jag tror nog att statsrådet delar min uppfattning. Påvilket sätt påverkar det skattesystemet på längresikt?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! behövs, ochdet har också förbättrats i många avseenden. Jaghar lämnat frågesvar tidigare i kammaren om justden saken.Jag tycker att det finns anledning att ändåuppehålla sig vid just denna typ av fall -- inte justdetta enskilda fall.Det är ett problem för skattemyndigheten attritningar som företetts frångås. Hur skall manexempelvis bedöma det faktum att en dörr tagitsupp från en tidigare avskild lokal in tillboendedelen? Det är en liten justering i ett stortbygge, men den kan påverka skattekonsekvensernaavsevärt.Skattemyndigheterna har därför all anledning attvara restriktiva med att uttala sig innan man sernågonting föreligga. Om man vet förutsättningarnaför att få en del av en bostad klassificerad somarbetslokal och därmed undgå att belastafastigheten med de skattekonsekvenser som följerav att den är en bostad, kan man som individanpassa bygget till detta.