prot · GH0935 · 1993-12-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:35Torsdagen den 2 decemberKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 november.2 § Svar på interpellationerna 1993/94:21 och 26om åtgärder för att minska antalet vräkningarAnf. 1 Socialminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder skatteministern avser att vidta för deredan vräkta samt vilka förändringar ibostadspolitiken som planeras för att förhindraytterligare vräkningar.Hans Göran har frågat vad jag vill göra föratt förhindra vräkningar av hushåll som råkar ut förtillfälliga ekonomiska svårigheter. Vidare frågarHans Göran om jag ämnar ta något initiativför att förmå att fungera bättre närdet gäller att bistå den enskilde med råd och stödför att förhindra att vräkningar ofta fullföljs ionödan.Interpellationen av haröverlämnats till mig för besvarande. Jag besvararde båda interpellationerna i ett sammanhang.Låt mig först slå fast att målet för bostadspolitikenär att alla skall ha möjlighet till en bra bostad till ettrimligt pris. De problem vi har inombostadssektorn beror till stor del på denekonomiska kris vi befinner oss i. Därtill kommerett högt kostnadsläge i bostadsbeståndet till följd av1980-talets spekulationsekonomi som i föreningmed generösa subventioner blåste upp fastighets-och produktionskostnader. Många bostäder harunder senare år producerats till kostnader som integår att bära, vare sig för enskildabostadskonsumenter eller skattebetalarna.Problemen kan inte lösas genom nya subventionerutan genom att det förs en ekonomisk politik somskapar förutsättningar för tillväxt, låg inflation ochlägre ränta. Statens ansvar är att främja godhushållning, vilket här innebär att bostadsbyggandeoch fastighetsägande ges sådana villkor attproducenter och ägare stimuleras att hålla sinakostnader låga. Det förändrings- ochförenklingsarbete som regeringen inledde påhösten 1991 lägger grunden för en ordning som gerförutsättningar för byggare och fastighetsägare atttillhandahålla bostäder som hushållen kanefterfråga med utgångspunkt från sina egnaekonomiska villkor och utan omfattandekostnadshöjande subventioner i form avräntebidrag.Subventioner i form av räntebidrag ger inte hellerönskvärda fördelningspolitiska effekter. Detkonstaterades redan av utredningar som denföregående socialdemokratiska regeringen tillsatteunder . Däremot har bostadsbidragen enmycket god fördelningspolitisk precision och ärdärför ett bättre instrument om man vill sänkaboendekostnaderna för vissa grupper.I regeringens proposition (1992/93:174) ombostadsbidragens administration slogs fast attbostadsbidragens uppgift är att ge ekonomisktsvaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda ochrymliga bostäder. Den bostadsstandard som stödetskall säkra skall vara den som man vill nå förhela befolkningen och inte bara den standard somkortsiktigt klarar hushållens omedelbara behov.Bostadsbidragen är således ett viktigtbostadspolitiskt instrument.Som jag tidigare uttalat vid olika tillfällen iriksdagen kan det krävas förändringar avbostadsbidragen när man minskar de generellasubventionerna till bostadsbyggandet. De nyaregler som gäller för bostadsbidragen från januari1994 innebär en rad förbättringar, bl.a. höjdabostadskostnadsgränser. Bidrag utgår framför allttill de hushåll som har en låg inkomst i förhållandetill sin försörjningsbörda. Justeringarna avbostadskostnadsgränserna innebär att framför allthushåll med höga boendekostnader får ökadebidrag.Nu till frågorna om vad jag ämnar göra för attförhindra vräkningar och för att förbättrasocialtjänstens arbete med att bistå den enskildesom riskerar att vräkas. Den allvarligastekonsekvensen av en vräkning är om personen ifråga inte lyckas skaffa en ny bostad och därmedblir bostadslös. Regeringen har uppdragit åtSocialstyrelsen att bl.a. kartlägga hur omfattandeproblemet med bostadslöshet är och analysera debakomliggande orsakerna. Styrelsen har ien delrapport presenterat resultatet av en förstakartläggning. Av rapporten framgår att antalethemlösa i är ca 10 000 personer, varav ca1 000 personer är uteliggare och lever under socialtoacceptabla förhållanden. I uppdraget ingår ocksåatt inventera vilka insatser som görs avsocialtjänsten och frivilliga organisationer samtanalysera behovet av åtgärder för en mer långsiktiglösning. Styrelsen skall slutredovisa uppdragetsenast den 1 september 1994.Den av beslutade nya hyreslagen träddei kraft . De förändringar som införtsi den nya hyreslagen innebär förbättringar förhyresgästerna, bl.a. så till vida att dröjsmål medbetalning av hyran som grund för uppsägning skallvara mot tidigare . Den tidinom vilken man kan återvinna hyresrätten genomatt betala hyran ändras till treveckor. Den nya lagen innebär också attsocialnämndernas möjligheter att förhindravräkningar förbättras. Om socialnämnden inomåtervinningsfristen skriftligen meddelarhyresvärden att nämnden åtar sigbetalningsansvaret skall vräkning inte kunna ske.Det är för tidigt att redan nu uttala sig om vilkaeffekter som dessa förändringar ger . Syftetmed lagändringarna är dock att minska antaletvräkningar. Regeringen kommer att noga följautvecklingen.Jag vill också i det här sammanhanget understrykaatt har en mycket viktig roll när detgäller att stödja och hjälpa människor som av olikaskäl behöver samhällets stöd i de här situationerna.Socialnämndens uppgift är dels att förebygga attnågon förlorar sin bostad, dels att biträdavederbörande om vräkning skulle ske. I de fall däravhysning innebär att någon blir utan bostad skallsamhället på olika sätt bistå den enskilde för att lösaden uppkomna situationen. hartidigare utarbetat allmänna råd som vägledning försocialtjänstens handläggning avavhysningsärenden. Styrelsen har för avsikt att ibörjan av gå ut med ny information tillkommunerna för att förbättra deras handläggningav ärenden som rör vräkningar.Jag vill också nämna att regeringen den 28 oktober1993 beslutat att inom Finansdepartementettillsätta en arbetsgrupp med uppgift att följautvecklingen när det gäller bostadsförsörjningenför de hushåll för vilka kommunen har ett särskiltansvar enligt socialtjänstlagen och för andra hushållsom av ekonomiska och andra skäl kan ha svårt attsjälva ta sig in på bostadsmarknaden.Gruppen skall fortlöpande bedöma ombostadsförsörjningen för de berörda hushållenfungerar tillfredsställande eller om några åtgärdermåste vidtas. I sammanhanget skall devräkningshotade hushållens situation särskiltbelysas. Förutom ochFinansdepartementet kommer det i arbetsgruppenatt finnas företrädare för de statliga myndighetersom har ansvar inom det aktuella området samtrepresentanter för kommunerna ochfastighetsägarna.Jag vill också knyta an till den tidigare debatt omvräkningar, som bl.a. och jaghar fört här i kammaren. Därvid berördes fråganom en skuldsaneringslag. Jag vill peka på attregeringen har för avsikt att under våren 1994föreslå att det införs enskuldsaneringslag, vars syfte blir att hjälpa svårtskuldsatta människor.Fru talman! Avslutningsvis vill jag understryka attjag även i fortsättningen noga kommer att följautvecklingen på bostadsmarknaden, särskilt vadgäller svaga gruppers möjlighet att få sittbostadsbehov tillgodosett.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, även om jagtycker att det tagit sedaninterpellationen lämnades in.Under 1993 har ca 8 000 hushåll vräkts från sinahem. står det 55 000 lägenheter tomma.Arbetslösheten stiger i vårt land, och blandbyggnadsarbetare är arbetslösheten 30 %.Regeringens åtgärder på bostadsmarknaden går förlångt. Vi socialdemokrater anser att det inte går attdra ned på bostadssubventionerna . De 3miljarder kronor som skall dras in måste ocksåfördelas rättvist, inte bara från dem som har dehögsta boende kostnaderna. Vi anser också attbostadssubventionerna av solidariska skäl måstefinnas även i fortsättningen.Även de som är unga måste ha möjlighet god bostad till ett rimligt pris, och då är detnödvändigt med subventioner.Vi måste också få i gång byggandet igen. Det finnsstatliga och kommunala objekt som kan startas medkort varsel, och det finns behov av underhåll ochreparationer inom miljonprogrammet. Det handlarbara om att bestämma sig.Vi socialdemokrater hade ett mer långtgåendeförslag än den borgerliga majoriteten när det gällerförändringarna i hyreslagen. Vi ville ha enåtervinningsfrist för hyresrätten ;detta för att man skulle hinna få två månadslönerinnan tiden går ut och därmed kunna ökamöjligheten för den drabbade att själv klara sinsituation.De av majoriteten genomförda förändringarna ärför små för att minska antalet vräkningar till följdav brist på betalningar.I interpellationssvaret står det attFinansdepartementet har tillsatt en arbetsgrupp föratt följa utvecklingen för de hushåll somkommunerna har ett särskilt ansvar för enligtsocialtjänstlagen. I den gruppen skall bl.a.representanter från ingå.Detta är ytterligare ett bevis på att det inte finnsnågon som har det direkta ansvaret för den fördabostadspolitiken. Man har också problem medsamordningen och helhetssynen. Det var nog inteså klokt att avskaffa , BengtWesterberg; detta bara för att sedan behövatillsätta en massa grupper för att få överblick översituationen för de boende och över den fördapolitiken.Att regeringen tydligen kommer attverkställa beställning på enskuldsaneringslag är bra. Men enligt deundersökningar som gjorts kommer en sådan laginte att ha någon större effekt för devräkningshotade människorna, eftersom dessa iallmänhet inte har tillräckligt höga skulder. Låt migpåminna om att man i av fallen hade en skuldpå upp till 20 000 kr.Det måste vara av ett övergripandesamhällsintresse att till varje pris förhindravräkningar. Som jag ser det kan ingen tjäna på attmänniskor måste lämna sina hem på grund avbristande betalningsförmåga.Då av de vräkta har en skuld på högst 20 000handlar det om en summa på högst 70 miljonerkronor. Detta måste sättas i relation till detmänskliga lidande som de människor som blirvräkta råkar ut för. Det handlar bl.a. om ökatsocialbidragsberoende, sociala problem, ohälsamed sjukskrivning och förtidspension som följd,kostnader för det sociala, såsom hotellboendem.m. Barnen blir ju också extra utsatta. Genomundersökningar vet vi också att kriminaliteten oftaökar i samband med vräkningar.Allt detta innebär ökade kostnader för samhälletsom kan undvikas om man sätter in åtgärder i tidoch följer upp riskgrupper. Det kan man göragenom t.ex. ekonomisk rådgivning och genomSocialtjänstens uppföljning och agerande. Mångagånger visar sig stora brister vad gäller hursocialkontoren fungerar.Konsumentkontoret kan också hjälpa till och ställaupp med ekonomisk rådgivning.Kvinnor är särskilt utsatta vid vräkning, därförmåste speciella åtgärder sättas in för dem. Manskulle också kunna inrätta någon typ avvräkningsakut. Det finns kända exempel från andraverksamheter.En ändring i hyreslagen, något som visocialdemokrater har föreslagit, är också en åtgärdsom kan sättas in.I svåra tider med stigande arbetslöshet ochförsämrad betalningsförmåga för hushållen måstesamhället ta sitt ansvar och använda resurser ochfantasi för att förhindra att människor måste lämnasina hem, med alla de problem som det för med sig.Vi måste få ett förstärkt socialt skyddsnät för attförhindra fler vräkningar.Anf. 3 HANS ():Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Det är bra att gårut med ny information till kommunerna för attförbättra deras handläggning i ärenden som rörvräkningar.Det är också av betydelse att vi kanfå en skuldsaneringslag, men värdet av de här tvååtgärderna beror givetvis på innehållet ianvisningarna och i lagstiftningsförslaget. Jagundrar om socialministern kan kommentera dethär.Dess värre måste jag säga att det somsocialministern i övrigt framför knappast är av denbetydelse att den fortgående ökningen av antaletvräkningshot, beslutade vräkningar och verkställdavräkningar kommer att minska.Vi har redan hört uppgifter om hur tendensen är förnärvarande. kan man alltså räkna med 8 000verkställda vräkningar. står förungefär en fjärdedel av vräkningarna i hela landet.Vad gäller registrerade vräkningar, räknar manmed så mycket som 21 500 vräkningar för helalandet 1993. Det motsvarar en dryg fördubbling,jämfört med utfallet år 1992.I en nyligen presenterad , vilken jag utgår från attsocialministern väl känner till, konstateras det attförändringen i hyreslagen före i årkommer att få mycket liten betydelse för antaletvräkningar. Det beror på det som jag tidigareframhållit, nämligen att regeringens lagförslag varalldeles för begränsat i förhållande tillHyreslagsutredningen. Jag var själv ledamot i denhär utredningen, och jag beklagar mycket attförslagen inte genomfördes fullt ut. Det finnsanledning för regeringen att efter en viss tidåterkomma med förslag till en förbättradlagstiftning. Det vore av intresse att hörasocialministerns kommentar till det.De ekonomiska faktorerna är viktigast, dåhyreshöjningarna av allt att döma har den störstabetydelsen. Att få till stånd en dämpning eller ibästa fall en sänkning av hyrorna skulleotvivelaktigt få en god effekt.Många hushålls vräks i onödan, därför att man intefått tillräcklig hjälp att reda ut sina ekonomiskabekymmer. Vräkningarna borde fungera som enlarmsignal om växande klyftor och utslagning isamhället.Förutom en kontinuerlig analys av bakomliggandeorsaker krävs nu konkreta och snabba åtgärder.I den forskningsrapport som jag nämnde harförslaget om ett inrättande av en vräkningsakut,som också nämnts här , lagts fram. Men detfinns också några andra förslag som forskarnakommer med, exempelvis lagstadgad skyldighet förvärden att avisera hyran om ändradebetalningsrutiner, ändring av hyreslagen så atthyresrätten inte förverkas, om det som liggerhyresgästen till last är av liten betydelse, rätt tillretroaktivt bostadsbidrag vid hyresskuld och ökaderesurser till och Konsumentverketför ekonomisk rådgivning till hushållen. Slutligenföreslås det att i ökad utsträckninguppmärksammar de kvinnor som riskerar attvräkas, eftersom mycket tyder på att kvinnordrabbas särskilt hårt.Hur ställer sig socialministern till de här framlagdaförslagen?Det är angeläget att socialministern engagerar sigytterligare i det växande problemet. De tvåjustitieministrarna har gjort olycksaliga inhopp pådetta område. Ingen av dem har någon störreförståelse för problemens sociala sidor. Det ärmycket viktigt att socialministern arbetar merintensivt för att rejält minska antalet vräkningar.Anf. 4 Socialminister ():Herr talman! Låt mig kommentera några av desaker som frågeställarna tar upp.Att interpellationssvaret har dröjt beror påsvårigheter att samordna en tidpunkt då de bäggeinterpellanterna kunde vara närvarande.Jag har annars varit beredd att svara påinterpellationen tidigare. Jag beklagar detta, menlåt oss vara glada över att debatten kommit tillstånd i dag.Marianne tar upp frågan ombostadssubventionerna generellt och säger att detär socialdemokraternas uppfattning attbostadssubventionerna måste vara kvar. Det är enmycket olycklig ståndpunkt, eftersom effekten avde generella bostadssubventioner som vi haft underen mycket i har varit attkostnaderna vid bostadsbyggandet har drivits upp,vilket har gjort det allt svårare för människor att boi nybyggda bostäder.Detta har visats i flera utredningar och också, somjag sade i mitt svar, av utredningar som harinitierats av den socialdemokratiska regeringen.Jag tror alltså att det är fel väg att gå för att få ettbilligt byggande och billiga bostäder för människor.En annan sak är att även om vi skulle lyckas meduppgiften att få ned byggkostnaderna så kommerdet ändå att vara dyrt för en del hushåll, iförhållande till inkomsterna. Därför spelarbostadsbidragen en mycket viktig roll för att manockså skall kunna erbjuda hushåll med mycket lågainkomster ett bra boende. På det området kan vi se,vilket jag tycker är mycket glädjande, att enväxande andel av de hushåll som har rätt tillbostadsbidrag, också har söktbostadsbidrag. Det gäller framför allt den grupp förvilken man öppnade den här möjligheten i sambandmed skattereformen 1991, dvs. hushåll utan barn.Till en början var det en ganska låg andel av de somhade rätt till bostadsbidrag som sökte. växerden andelen och börjar närma sig den andel avbarnfamiljerna som söker och får bostadsbidrag.Jag tycker att det är en positiv utveckling.Marianne och skuldsaneringslagen. Jag håller med om attdess betydelse naturligtvis är marginell i det härsammanhanget, eftersom många grupper, precissom påpekade, inte i förstahand har skuldproblem. Skälet till att jag ändånämnde det i mitt svar är att det var ett viktigt temanär och jag sedanhade en diskussion här. Jag ville bara påminna omatt vi har haft det uppe och att det nu är på gång.Hans Göran nämnde också rapportenVräka i laga ordning, som jag naturligtvis välkänner till. Vi på departementet har varit med omatt initiera framtagandet av den här rapporten ochvi har finansierat den. Den innehåller mångaintressanta uppgifter. Jag tycker dock att forskarnapå en punkt har gått litet utöver sin forskargärning,nämligen när de försöker bedöma vilka effekternaav en ny lagstiftning kommer att bli. Detta vet denaturligtvis som forskare ingenting om, utan de kanbara göra en bedömning av det som vem som helstskulle kunna göra. Jag tycker att det är nödvändigtatt avvakta något och se vad förändringarna ihyreslagstiftningen kommer att leda till, innan vikan säga att åtgärderna inte är tillräckliga.Som svar på konkreta frågavill jag säga: Om det visar sig att den pessimistiskabedömningen är korrekt så är vi självfallet bereddaatt gå vidare och vidta ytterligare åtgärder på dethär området.Jag håller naturligtvis med om att sänkta eller i allafall oförändrade hyror skulle vara bra för mångahushåll. På den punkten kan vi glädjande nog se attvi nu tycks ha nått något slags mättnad på storadelar av hyresmarknaden och att hyreshöjningarnainför 1994 är mycket låga. Generellt sett skulle jagtro att man kommer att hamna på hyreshöjningarunder , även om man räknar in effekterna avminskade bostadssubventioner . Vi vetatt många av de avtal som har träffats mellanframför allt Allmännyttan och hyresgästerna liggerpå en ännu lägre nivå. Det finns exempel på atthyrorna kommer att ligga kvar på oförändradenivåer och att det kanske t.o.m. blir någrahyressänkningar.Hans Göran tog också upp frågan om envräkningsakut. Jag är något tveksam om behovet avatt skapa ytterligare institutioner. Socialnämndernahar i praktiken den rollen, dvs. att gripa in ochhjälpa människor som befinner sig i en akutvräkningssituation. Eftersom det inte bara handlarom bostadsfrågan utan ofta är förenat medfamiljefrågor i största allmänhet, missbruksfrågoroch annat som kommer in i bilden, tycker jag attdet är en ganska rimlig ordning att det ärsocialnämnden som har den uppgiften. Jag tyckerinte att det finns något starkt behov av att skapaytterligare nämnder eller institutioner för att lösajust det här problemet.Jag delar naturligtvis interpellanternas uppfattningatt det här är ett svårt problem, men jag vill ändåkomma tillbaka till att huvudskälet till att det harskett en viss ökning av vräkningar under senare årär de allmänna ekonomiska problemen, som ledertill arbetslöshet och andra svårigheter. Även i godatider har ett ganska stort antal människor råkat utför vräkningar. Det finns säkert många olikaorsaker till detta. Det är uppenbart att det inte barahänger ihop med de ekonomiska problemen. Detfinns andra, sociala, problem som vi kan behövahjälpa till med oavsett om det är goda eller dåligatider.Anf. 5 ():Fru talman! Först vill jag säga några ord ombostadssubventionerna. Vi håller nog fast vid denåsikten att det är viktigt att ha bostadssubventioneri framtiden. Frågan om vad som egentligen drevupp kostnaderna diskuteras i varje bostadspolitiskdebatt, och det är ännu ingen som verkligen harkunnat leda i bevis att det var subventionerna somgjorde det. Det var många effekter.Det är bra att man funderar på och i framtidenkanske kommer att se över bostadsbidragen närhyrorna höjs. Detta gäller också en annan sak, ochdet är möjligheten att få ut bostadsbidragretroaktivt. Det kan vi läsa om i den förut citeradeskriften. Jag tycker att det är en idé som kanskeborde prövas. Det har visat sig i undersökningarnaatt vissa inte har sökt bostadsbidrag trots att devarit berättigade till det. Det vore därför enlösning, som kanske kunde förhindra någravräkningar.Visst är det glädjande att hyreshöjningarna nukommer att ligga på en ganska låg nivå, men det ärsamtidigt oroande. Vi vet ju vilken situationbostadsföretagen, t.ex. många kommunala sådana,befinner sig i. Skälet till att de inte höjer hyrornamer är ju inte att de inte har kostnader, utan det äratt det inte finns någon betalningsförmåga hoshyresgästerna. I många fall är det tyvärrunderhållet som får stryka på foten. Då blir detbara så att hyreshöjningen skjuts upp, och det kanbli en hyresexplosion . Det kommerknappast de boende att tjäna på i längden.Anf. 6 HANS ():Fru talman! Alla kanske inte anser att 8 000vräkningar är ett stort antal. Jag tycker att det ärväldigt mycket. Men vad som är ännu värre är attdetta är de verkställda vräkningarna. Antaletregistrerade vräkningar är väsentligt större.Sedan är det också ett faktum att mångavräkningshotade flyttar. Det sker ju uppgörelsermellan borgenär och gäldenär, och man flyttarinnan själva verkställigheten äger rum.Det här är ett mycket stort problem,socialministern. Det är därför som jag måste säga,som en kommentar till debatten, att det fordrasverkliga krafttag för att problemet skall kunnamotverkas och om möjligt lösas.Jag nämnde vad föreslogtidigare. Det var många saker, och en del ligger ilinje med det som forskarna föreslår.Socialministern kommenterade bara förslaget ominrättande av en vräkningsakut. Man kannaturligtvis fråga sig om det är nödvändigt. Jagdelar nämligen uppfattningen att det ärsocialnämnden som har den huvudsakligaskyldigheten att ingripa, vilket också har markeratsi den nya lagstiftningen.Det finns tydligen ett problem här. Socialnämndenskall ju underrättas och har skyldighet att agera.Men frågan är ändå om en del av de personer somnu blir vräkta och som inte kommer tillsocialnämnden, skulle kunna fångas upp av ett nyttorgan. Jag tycker i alla fall att man måste funderaöver den saken.Vad sedan gäller regeringens förslag att spara 3miljarder i bostadssektorn --1996,kan det få mycket stora verkningar, bl.a. när detgäller antalet vräkningar. Jag tycker att regeringenmåste överväga om den här besparingen verkligenskall göras nu.Anf. 7 Socialminister ():Fru talman! säger att det ärsvårt att leda i bevis att bostadssubventionerna harbidragit till att driva upp kostnaderna.När man skall kartlägga samhällsutvecklingen påsådana stora områden som bostadsbyggandet är detnaturligtvis alltid svårt att se vad en enskild faktorhar betytt. Flera statliga utredningar, som just harställts inför frågan vad den snabba ökningen avbostadskostnaderna beror på, har dock kommitfram till att bostadssubventionerna är en mycketviktig faktor.Att bostadssubventionerna är en viktigt faktor ärostridigt. Men det kan säkert diskuteras hur tungtdenna faktor väger och vilka andra faktorer somkan ha spelat in för den här utvecklingen.Jag vill påminna om att bostadssubventionernasuccessivt minskade under de socialdemokratiskaregeringsåren. I samband med skatteuppgörelsenvar vi dessutom överens med Socialdemokraternaom att det var riktigt att minskabostadssubventionerna, och var vieniga också om de 3 miljarderna.Socialdemokraterna har ändratuppfattning på denna punkt. Jag är övertygad omatt bostadssubventionerna inte har minskat för sistagången ens om Socialdemokraterna, i enlighet medsin önskan, skulle komma tillbaka tillregeringsställning. Bostadssubventionernakommer att fortsätta att minska.Jag delar uppfattning att detär många som är vräkta, som är registrerade ochsom hotas av vräkning.