prot · GG09104 · 1993-05-04 00:00:00 — Dethar ju inte ett dugg med taxikörning att göra.Jag vet om att det framför allt i storstäderna finnsen del kontroversiella inslag i taxiverksamheten,men ingenting av detta förekommer ju pålandsbygden.Därför måste kontentan av svaret vara att det i dagblir dyrare att bedriva taxiverksamhet pålandsbygden och att det i slutändan drabbarkonsumenterna. Vad som kanske är värre -- när vinu vill ha ett levande -- är att servicenriskerar att bli mycket sämre. Att betala 35 000--för en taxameter, herr statsråd, när maninte kan få in den summan i taxiinkomster finns detväl knappast någon riktig logik i.Anf. 66 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det problem som iMalmö framlägger för oss kan låta delikat. Menfaktum är ju att denna taxiägare inte behöverinvestera i en taxameter i det aktuella fordonet omhan uteslutande ägnar sig åt skolskjutsar. Då krävsdet alltså inte någon taxameter.Detta handlar ju om ett försök till åtstramning avde regler som och jag är heltöverens om är alldeles för liberala, när det gällerhanteringen av taxametrar i dagens läge. Problemetär ju just att man flyttar taxametrar. Problemet äratt de inte är fastsatta och besiktigade och att intetaxameterns registreringsnummer också finns iexempelvis registreringsbeviset, så att man vid t.ex.en flygande besiktning kan kontrollera att det ärrätt taxameter som sitter i bilen.Det som för fram kan låta väldigtlegitimt, men det öppnar ändå på ett alldelesuppenbart sätt, fru talman, för ett fortsatt fusk medtaxametrarna. Detta trodde jag att jag var överens om.Regeringen lade ju som sagt fram en propositionom åtgärder när det gäller taxitrafiken den 17december. ville ha ytterligareåtgärder på såväl lagstiftnings- som tillsynsområdetför att komma till rätta med de problem som finnsinom näringen. Jag är något förvånad över att StenAndersson, som står bakom utskottetsmajoritetsskrivningar om ännu strängare regler, nuvill mjuka upp de regler som finns vad gäller dekvittoskrivande taxametrarna. Man kan inte å enasidan kräva skärpta regler och å andra sidan ta bortkravet på att taxametern alltid skall vara fastsatt ifordonet.Anf. 67 i (m):Fru talman! Jag har läst att man slipper att hataxameter om man t.ex. bara harkontraktskörningar. Men i det här fallet har manflyttat taxametern, som ju ofta krävs för att entaxinäring skall fungera för konsumenterna pålandsbygden. Det har inte förekommit någon kritikmot att så har skett i de små orterna ute pålandsbygden.Problemen i taxinäringen har funnits i storstäderna.Jag var med i den debatt som statsrådet refereradetill. Då tog jag just upp det här exemplet. Jag harockså pratat med den som jag tror är statsrådetssakkunnige på departementet i de här frågorna.Han medger att detta är svårt att förklara.Om vi nu inte kan ändra på det här är vi i alla fallöverens om att det faktum att man tvingas ha entaxameter även om den trafik man bedriver bara liten del består av taxikörningar innebär sämreservice för de boende på landsbygden. I de fall dåman kan få service blir den dyrare än vad den skullebehöva vara.Anf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det här med landsbygden låternaturligtvis väldigt bra. Men var drar man gränsen?Vi har upphävt sambandet. Det är alltsåmöjligt att med vilken taxibil som helst bedrivataxiverksamhet över hela landet.Jag tror att en av grundbultarna för att vi skall fåordning på taxinäringen är att varje bil som inteuteslutande används för kontraktskörningar skallha en taxameter som är plomberad, och man skallkunna avläsa numret på taxametern iregistreringsbeviset. Jag tror faktiskt att det ärnödvändigt att hålla fast vid detta.Anf. 69 i (m):Fru talman! Vi har ju sett i medierna, och fått detvidimerat av taxiägare, att inte ens dagenstaxametrar är tillförlitliga. Det lär finnas en personpå en viss gata i som har sidoinkomsterav att justera taxametrar precis i den riktning somtaxiägaren önskar. Jag tror inte att man löserproblemen genom att säga att det absolut skall varaen taxameter i varje taxibil. Det finns andralösningar -- och det pratade också utskottet om --t.ex. ett tillstånd per bil.Eftersom jag inte har fått svar på frågan tolkar jagdet som att vi tydligen ändå är överens om att detgenerellt blir dyrare att åka taxi på landsbygden omvi skall behålla dessa regler fullt ut. Där har ju denhär verksamheten ofta förekommit.Taxiverksamhetens möjligheter att upprätthålla engod service på landsbygden blir sämre.Anf. 70 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror inte att jag kan hålla med omdetta. Återigen: om den ena bilen uteslutandeanvänds för skolskjutsning finns ju förutsättningarför dispens, och man kan också få dispens föranvändning av bilen för privatkörningar.Frågan från i handlar juegentligen om fruns privata resor. Han frågar: ''beredd medverka till förändringar avgällande regler så att privatkörning blir möjlig isådana fall som relaterats ovan? ''Jag kan inte riktigt förstå vad detta har för sambandmed prissättningen för taxiresor på landsbygden.Anf. 71 i (m):Fru talman! Det finns ett samband. Man har jutidigare kunnat flytta taxametern. När ägaren, i detfall som jag har relaterat till, kör med sin bussflyttar han över taxametern till den. Då får intenågon köra hans bil privat, därför att det då ärkörförbud på den i och med att taxametern ärborttagen. Det måste ju bli dyrare om man tvingasatt ha en taxameter i bägge bilarna, framför allt iden bil som bara till en obetydlig del används förs.k. betald taxiverksamhet.Jag förstår att taxiägarna kommer att säga: Jagkommer icke att investera i detta utan bara köraskolskjutsen. Den service som jag tidigare kunde gemed min buss ger jag inte längre, därför att denverksamheten inte ger några intäkter sommotsvarar de kostnader som jag har. Därför blir detbara en taxi i fortsättningen -- skolskjutsen.Anf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis undrar jag ändå om inteSten i innerst inne kan nära enliten misstanke om att det skulle dyka upp en heldel s.k. fruar som är ute på privatkörningar medbilar, som i själva verket också tar upp passageraremot betalning. Det är ju detta som vi vill undvikagenom att ha detta strikta samband mellan en bilsom används utanför kontraktskörningar och enspecifik taxameter.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:632 om ett störreträbroprojektAnf. 73 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta nödvändiga initiativ för att ettstörre träbroprojekt skall komma till stånd i vårtland.Ansvaret för tekniska frågor som har anknytningtill byggandet av broar för vägtrafik åvilarVägverket. Verket har följt och följer kontinuerligtutvecklingen på broområdet och har för avsikt attunder i sina bronormer ta in ett kapitelsom behandlar träbrokonstruktioner.I andra länder förekommer den ordningen attbeställande myndighet anger vilket material en broskall byggas av, medan vi i gerentreprenören möjlighet att föreslå konstruktionoch material då anbud lämnas. Detta har ännu interesulterat i att nya träbroar kommit till stånd, menav vad jag erfarit pågår en intressant utvecklinginom området som kan innebära att träbroar blir ettalternativ i framtiden.Med hänsyn härtill och då jag har fullt förtroendeför sätt att sköta denna verksamhet serjag ingen anledning att ge någrasärskilda direktiv i denna fråga eller ta initiativ tillett större träbroprojekt.Anf. 74 ():Fru talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Men det är synd att inte kommunikationsministernser någon anledning till att eventuellt påskynda enutveckling på det här området.Sverige är ju ett skogsland, och harvi ju ett rejält överskott av träråvara. Ur mångasynpunkter kunde det därför vara bra att satsa pånya områden och nya produkter, allra helst när detredan finns företag här i landet som satsar ganskamycket på en utveckling på det här området. Detär synd att inte kommunikationsministern ser någramöjligheter att ta dessa initiativ.Om jag i övrigt skall kommentera svaret vill jagsäga att detta med att håller på att ta inett kapitel som behandlar träbrokonstruktionerberor på att man i i Västerbottenbygger träbroar.Vägverket kom helt plötsligt på att man inte hadenågra regler för detta. Man skall hålla Vägverketräkning för att man var generös och godkändeträbroprojekten i som provobjekt tillsman har fått fram regler.Jag skulle vilja påstå att det här är ett alternativredan i dag, och inte bara . I Amerikahar man byggt 17 000 träbroar, i finns 500broar och även i håller man på med attbygga träbroar. Det borde således också varamöjligt i , inte minst eftersomlimträtekniken är mycket intressant.Anf. 75 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag uppfattade mitt svar såsom mycketpositivt gentemot träbroar. Jag tror att JohnAndersson och jag i grunden har sammauppfattning, nämligen att det vore mycket positivtmed en sådan utveckling.Att jag inte ser någon anledning att ta särskildainitiativ beror just på att det nu kommer ett kapiteli den nya utgåvan om bronormer som behandlarträbrokonstruktioner. Det pågår också enintressant utveckling inom det här området somkan innebära att träbroar kan bli ett alternativ iframtiden. Men detta, fru talman, kommer enbartatt bero på om det här är mera gynnsamt än andramaterial ur kostnads- och livscykelsynpunkt.Frågan är således vilket underhåll dessa broarkommer att kräva jämfört med andrakonstruktioner. Jag ser med stor tillförsikt framemot den verksamhet som har startat. Jaghoppas att vi kommer att få se betydligt fleraträbroar i framöver.Anf. 76 (-):Fru talman! Det kan uppstå inkörningsproblem närman skall börja med en ny verksamhet. Deentreprenörer som finns på bromarknadenarbetar med stål och betong. De företag somarbetar med limträteknik är inte direkt brobyggare,utan de utvecklar tekniken och tillhandahållermaterial till brobyggarna.Det var ur den aspekten jag tänkte att någonkanske behöver ta ett initiativ. Jag tänkte dånärmast på kommunikationsministern. Ett sådantinitiativ skulle kunna komma t.ex. när man skallbygga . Anslutningsbroarna till dennabro skulle kunna byggas i trä.Anf. 77 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att den debatt som inte minstJohn har bidragit till här kommer attaktivera entreprenörer och leverantörer av den härtypen av material. Jag är övertygad om att detkommer att finnas sådana offerter att ta ställning tillnär man skall fatta beslut om olika broprojektframöver.Anf. 78 (-):Fru talman! Om den här debatten är ett steg påvägen när det gäller att hjälpa fram sådanverksamhet får väl både kommunikationsministernoch jag ta åt oss äran.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:633 om SASfusionsplaner och den svenska infrastrukturenAnf. 79 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för attsäkra svensk infrastruktur i samband medSAS/Linjeflygs fusionsplaner.Som frågeställaren noterat pågår för närvarandediskussioner mellan SAS, KLM, Swissair ochAustrian om förutsättningar för samarbete ochsamgående. Som bekant arbetar de europeiskaflygbolagen på en marknad med hård och ökandekonkurrens, framför allt beträffande deninternationella trafiken. Strukturförändringar ärett naturligt inslag inom näringsgrenar som arbetarpå en konkurrensutsatt marknad. Jag ser det därförsom ett naturligt steg att också SAS undersökerförutsättningarna för att stärka konkurrenskraftengenom samarbete och eventuellt samgående medandra flygbolag. Denna process kan ju också sessom en fortsättning på det skandinaviskasamarbetet inom luftfarten.Det är att notera att samarbetsdiskussionerna harsom primärt syfte att stärka konkurrenskraften påde internationella linjerna och tillförsäkraSkandinavien en fortsatt god flygtrafikförsörjning idetta hänseende.Det är nu närmast moderbolagen till SAS som haratt bedöma om man skall gå vidare med direktaförhandlingar. Jag kan inte se att frågan om SASframtidsplaner har någon relevans för diskussionerom det svenska flygets infrastruktur.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag kan intepåstå att jag är särskilt nöjd. Nog finns det skäl atttro att den svenska inrikestrafiken kommer attpåverkas av den planerade fusionen. Det är t.ex.säkert att huvudkontoret kommer att flyttassöderut i . Vilket ansvar kommer man då attkänna för den svenska trafiken?Erfarenheterna av samgåendet mellan SAS ochLinjeflyg är inte särskilt goda sett från de resandessynpunkt. Den oreda som rådde under ganska långtid efter samgåendet är inte acceptabel. Dessutomblir fler och fler inrikeslinjer olönsamma. InomSAS/Linjeflyg medger man också att man inte är såbra på att trafikera mindre linjer. Man kan då frågasig hur det kommer att gå vid ytterligare fusioner.Jag anser att oron för vad som skall hända med densvenska inrikestrafiken vid den här stora fusionenär högst berättigad.Flygets avreglering tycks tvinga fram fusioner avoanad omfattning. Jag har full förståelse förnödvändigheten av att förbättra lönsamheten inomflyget. Erfarenheter från avregleringen av deninhemska marknaden i visar att expansiongenom företagsfusioner i syfte att vinnakonkurrenskraft via stordriftsfördelar är en mycketosäker strategi.Jag tycker att det är rimligt att begära att SAS skallvisa att den här fusionen är bra för bolaget och förinfrastrukturen i , innan beslut fattas. skall vi här i kammaren debatteraregionalpolitiken. Om vi skall kunna sätta kraftbakom orden att hela skall leva, ärflygförbindelserna naturligtvis en mycket viktigförutsättning. Jag är säker på attkommunikationsministern delar denuppfattningen.Jag skulle vilja uppmanakommunikationsministern att ta uppöverläggningar med SAS om inrikestrafiken isamband med fusionen. Det har stor betydelse, inteminst när det gäller närmandet till EG.Anf. 81 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det verkar råda en vissbegreppsförvirring i den här debatten. Jag sade imitt svar: ''Jag kan inte se att frågan om SASframtidsplaner har någon relevans fördiskussionerna om det svenska flygetsinfrastruktur.'' använde ordet''infrastruktur'', och det är möjligt att jag harmissförstått vad hon menade med det. Medinfrastruktur menas emellertid i det härsammanhanget de statliga och kommunalaflygplatserna. Infrastrukturen utgörs i det här falletav de fysiska anläggningar som finns på Arlandaoch på övriga statliga och kommunala flygplatser.Men om med sin fråga villveta hur det här påverkar inrikestrafiken, vill jaggärna säga att SAS bildades som ett svar påefterkrigstidens luftfartspolitik. med åttamiljoner invånare, med fyra miljonerinvånare och med cirka fyra miljonerinvånare var för små. Däremot kunde dessa treländer gå samman och bilda ett gemensamt bolag.Nu har vi åter igen en helt ny luftfartspolitisk karta.inom EG och det nya EES-området kommer det attställas helt andra krav på bolagen för att de skallkunna överleva. De tre länder som är aktuellautöver de tre som ingår i den nuvarande SAS-konstellationen är små stater. De har i praktikensamma problem som , och Danmark.Nu pågår en utvärdering inom bolagen. Man harännu inte tagit ställning till om man skall gå vidare,vi avvaktar en rapport till ägarkretsen om hur manser på detta från moderboalgens sida.Anf. 82 ():Fru talman! Jag beklagar om jag uttryckte migotydligt, men jag menade naturligtvis också denverksamhet som bedrivs på flygplatserna.Jag ställde inte frågan med utgångspunkt från omman skall göra en fusion eller inte, vilket kanskeockså framgick. Min utgångspunkt var vilkakonsekvenser en fusion får för flygtrafiken iSverige. Vi vet att det finns problem. Det haruppstått problem genom den avreglering som harskett och den omvälvning som äger rum.Förbindelserna har försämrats kraftigt. Jag ärockså medveten om de ekonomiska problem somfinns.Det är oerhört viktigt att vi upprätthåller en braflygtrafik i det här landet, eftersom vi har långaavstånd inom landet och glest befolkade områden.Vi är oerhört beroende av kommunikationer.Riksdagen har uttalat att staten har ett ansvar föratt regionalpolitiskt viktiga men kommersielltolönsamma linjer skall kunna ha fortsatt flygtrafiki rimlig omfattning. Just i den härfusionsdiskussionen är det angeläget att ta upp endiskussion med SAS om hur man ser på den delen.Anf. 83 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag harsamma syn på detta. Det är oerhört viktigt attpenetrera de frågor som tarupp.Det största hotet mot ett inrikesflyg bedrivet avSAS är givetvis att man får mycket stora förlusteräven på utrikeslinjerna. Det är för att undvikadenna situation som man nu diskuterar olikamöjligheter för att åstadkomma enkonkurrenskraftig verksamhet internationellt. Omdetta skulle allvarligt skada möjligheterna attbedriva en bra inrikestrafik, tror jag att det blirmycket svårt att föra fram en sådan politik iSverige, och Danmark.Anf. 84 ():Fru talman! Den uppfattningen delar även jag. Detär därför angeläget att man klargör detta i förvägför SAS, Linjeflyg och även de andra flygbolagen.Man har liknande problem i andra länder, även omman där inte har de långa avstånd som vi har iSverige.Det är naturligtvis oerhört viktigt att man tar uppdenna fråga i diskussionerna. Det finns 16utredningsgrupper som förbereder dennafusion. De studerar företagsinterna förutsättningaroch liknande. Men enligt de uppgifter som jag harfått ser man inte på flygförbindelserna i resp. länderoch vilka effekter detta kommer att få. Såvitt jagvet pågår det inte något arbete om detta. Det voreangeläget om regeringen kunde ta ett initiativ ochinleda överläggningar eller ta konktakter med SASom just denna fråga.Anf. 85 Kommunikationsminister ():Fru talman! Till det senare vill jag säga: Den bästaförutsättningen för att SAS skall kunna bedriva enbra inrikestrafik är att vara konkurrenskraftig. Manmåste se till att man har rätt priser och rättutrustning för den trafik som det här är fråga om.När det gäller den internationella trafiken är denkritiska frågan om den kan upprätthållas utanförluster, vilket också skulle drabbainrikestrafiken. Jag är övertygad om att dessafrågor kommer att finnas med när man iägarkretsen skall diskutera utfallet av deföretagsinterna utvärderingarna.Anf. 86 ():Fru talman! Det är givetvis oerhört viktigt attföretaget går bra. Men det finns en del frågetecken.Vid samgåendet mellan utfästesatt allting skulle fungera mycket bra. Man säger nusjälv att man egentligen inte klarar av de smålinjerna. De är man inte bra på, säger man. Det varsådana linjer som Linjeflyg tidigare trafikerade,och är det alltså problem.Jag känner till att trafikintensiteten har minskat ochvet att det är ett annat läge. Men det är inte alldelessäkert att en fusion är lösningen. Det är inte någotaxiom. Det är inte en självklarhet att det är så.Anf. 87 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är detta som den nu pågåendeprocessen skall lämna ett svar på.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:645 om förtroendetför PostverketAnf. 88 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att säkerställa Postensförtroende och service på landsbygden.I dag sker stora förändringar av allmänhetens vanorvad beträffar utnyttjandet av posttjänster.Transaktionerna i postkassorna minskade under1992 . Brevvolymerna minskade medknappt . Till följd av desjunkande volymerna i Postens affärer ställs storakrav på Postens förmåga att anpassa sinverksamhet.Under 1991 gnomfördes en översyn av Postenskontorsnät. En arbetsgrupp -- Nät 92 -- medrepresentanter från bl.a. fick dettauppdrag. budgetproposition redovisadesresultatet för . I kort innebar förslaget attdet rikstäckande kontorsnätet med sina ca 2 000servicepunkter skall behållas, men attverksamheten på mindre orter skall kunnasamordnas med landsbygdsbutiker.För att garantera en fungerande betalningsserviceäven i landsbygd köper /93 rikstäckande betalnings- ochkassaservice av . Därutöver harriksdagen fastställt preciserade krav på Postensservice och kvalitet vad avser brev- ochpaketbefordran samt betalningsförmedling.Regeringen avser att föreslå attPosten bolagiseras och att en ny postlag införs. Engrundförutsättning och även motiv till förslagen äratt en fortsatt god postservice till rimliga priser föralla oavsett bostadsort bibehålls.Anf. 89 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Det är utmärkt och betryggande att de ca 2 000servicepunkter som finns i landet skall behållas. Jaghoppas innnerligt att det inte innebär en rovdriftmed personalen i butikerna, dvs. att de får alltfördåliga villkor för att man på det sättet skall sparapengar.Det som föranlett min fråga är att det verkar varaså oerhört bråttom med omändringarna. Man talarhela tiden om en bolagisering, något som riksdagenännu inte slutligt beslutat om. Man har talat om skall gå vidare med denna inriktning. Men detär inte förrän det kommit en proposition med ettförslag till en postlag och haft möjlighetatt diskutera den bolagsordning som skall garanteraen god service på landsbygden, osv., som det finnsgrund för en bolagisering. verkar det som är inne på att genomföra en bolagisering innanriksdagsbeslutet är fattat.En annan sak som bekymrar mig är att man talarom kundorientering. Men det verkar som om det ärett statistiskt mått där man undersöker hur nöjdakunderna är. Vad som är viktigt på landet är att manockså samråder med kunderna. Man har t.ex. iEnviken bildat en intresseförening med enarbetsgrupp för Posten. I är man mycketmån om att kunna diskutera med Posten om hurframtiden skall se ut.Jag hoppas att kommunikationsministern delar minuppfattning att det vore mycket bra om man kundeha en nära kontakt med de närmast berördamänniskorna på landsbygden när förändringargenomförs.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror ärligt talat att det är heltuteslutet att genomföra en bolagisering innanriksdagen har fattat ett beslut om detta. Jag ser attBirgitta i sin fråga säger att det ser utsom om att verkställer bolagiseringenutan att invänta riksdagsbeslutet.Eventuellt har vi också här att göra med en vissbegreppsförvirring. Många tror att bolagisering ärnågonting som driver fram rationaliseringar. Somjag säger i mitt svar sjunker volymerna helt oavsetten sådan både vad avser kassaservicen och antaletbrev. Det är för att framför allt möta utvecklingenav elektroniska befordringssätt som dessa olikarationaliseringsåtgärder måste vidtas, alldelesoavsett bolagiseringen.Ett annat missförstånd är att bolagisering skullevara lika med privatisering. Det finns ingetsamband mellan dessa saker. Jag vill gärnavidimera det säger: en dialogär helt nödvändig, inte minst om det skall ske ettsamutnyttjande mellan en butik och ett postkontor.Jag tror ärligt talat att det inte är fråga om någonrovdrift. Tvärtom visar utredningen att man pådetta sätt kan rädda fler landsbygdsbutiker och flerpostkontor än om man håller fast vid de gamlaprinciperna.Vi skall följa denna utveckling mycket noga,. Vi har tummen i ögat påPostverket i detta sammanhang för att se till attservicen inte försämras. Men vi måste samtidigtförsöka följa upp den tekniska utveckling som göratt vi alla sitter hemma och betalar våra räkningarmed postgiro, använder oss av plastkort mycketmer, att pakteten i större utsträckning skickas dörrtill dörr och att elektroniska meddelanden, såsomtelefax, blir alltmer vanliga. Det är detta som är denstora utmaningen, inte vilken associationsform somPosten arbetar under.Anf. 91 ():Fru talman! Jag tycker att det var värdefullt medkommunikationsministerns klarläggande vad gällerbolagiseringen.Såvitt jag förstår är bolagiseringen motivet till dedrastiska och snabba förändringar som Posten nuverkställer lokalt. Det är i var mans mun, och detstår i tidningarna. Man talar om att bolagiseringenbörjar och att den kräver en mängdolika förändringar.Bolagiseringen, som alltså inte är beslutad ännuoch vars regler inte har tagit ställning tillännu, verkar redan vara färdigbeslutad. Manmotiverar, som sagt, också impopulära ochdrastiska förändringar med den.