prot · GG0976 · 1993-03-16 00:00:00 — Jag vill därför interusa i väg och definitivt sätter ner klacken innan jaghar tagit del och intryck av de olika aspekter somkan finnas.Anf. 112 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis helt kort säga attjag med avsikt inte har frågat om glesbygdsskolornautan om de små skolorna. Det finns många småskolor även i tätorter, t.ex. B-skolor ibostadsområden som kommunerna vill ha kvareftersom de är viktiga.Jag hoppas att vi kan hjälpas åt att försvara de småskolornas existens . De är viktiga förbarnen och ungdomarna samt för likvärdigheten iutbildningen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:427 omBetygsberedningens förslagAnf. 113 (m):Fru talman! har frågat mig omjag kommer att bereda remissinstanserna förnyademöjligheter att lämna synpunkter på regeringenskommande förslag till nytt betygssystem innanriksdagen skall ta ställning.Regeringen kommer att läggafram en proposition om ny läroplan och nyttbetygssystem för . Hur ett nyttbetygssystem skall se ut bereds alltså förnärvarande inom . I vårtunderlag för utarbetande av en proposition ingårdels Betygsberedningens förslag, dels alla desynpunkter på hur ett betygssystem bör varautformat som remissinstanserna bidragit med.Därutöver har många lärare, elever och föräldrarspontant hört av sig med synpunkter på betyg ochderas roll.Jag räknar inte med någon ny remissomgång ombetyg av bl.a. följande skäl. För det första hörbetygsfrågorna till ett av de mest utredda områdenainom skolan. har sexolika statliga utredningar lämnat offentligabetänkanden som behandlar betyg. De flesta harremissbehandlats. Betygsfrågan är således mycketväl penetrerad. För det andra har vi nu möjlighetenatt presentera förslag till ett betygssystem som bliren integrerad del av det viktiga nationellamåldokument som läroplanen utgör. Att då brytaut betygssystemet och behandla det för sig skullevara olyckligt. För det tredje tidsaspekten. En nyremissbehandling av den del av läroplansförslagetsom betygssystemet utgör skulle försena såvälregeringens förslag som beslut i frågan.Anf. 114 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.En enig Betygsberedning lade fram förslaget till ettnytt betyggssystem. Eftersom förslaget har mött enförödande kritik från samtliga remissinstansermåste förslaget följdriktigt arbetas om. Det anseräven statsministern. Är det då inte rimligt atttillsätta en parlamentarisk beredning och att geremissinstanserna nya möjligheter att lämnasynpunkter på det nya omarbetade förslaget innanvi i skall fatta beslut i denna viktigafråga?Det kan inte vara rimligt att en minoritetsregeringfår för stort inflytande i en så viktig fråga som gällerett nytt betygssystem som skall hålla i många år.Det viktiga kan inte vara att skall hinnafatta beslut inom utan att vi får ett brafungerande och väl förankrat betygssystem.Anf. 115 (m):Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi har haft enberedning som har varit parlamentarisksammansatt och som har varit relativt enig, i principhelt enig, och att det har kommit mycket kritik.Under arbetet med beredningen av de synpunktersom har inkommit kommer vi att ha enarbetsgrupp, där samtliga partier är företrädda,som följer arbetet. Det kommer att finnas gott ominsyn och möjligheter att utbyta synpunkter.Dessutom har utskotten i allamöjligheter att föra ordentliga diskussioner om vadvi kommer fram till.I mitt svar försökte jag säga att utifrån alla deutredningar som har gjorts och den mängdsynpunkter som har inkommit i olikaremissomgångar har vi ganska väl belyst de olikaaspekter som finns på denna fråga. Jag kan intetänka mig att det skulle vara omöjligt förregeringen, utskotten eller att utifrån dethär materialet komma fram till en någorlunda braståndpunkt, särskilt som ledamöter från de olikapartierna har arbetat mycket intensivt iBetygsberedningen och i, så att säga, modern tidgått igenom många av de aspekter som finns i denhär frågan.Anf. 116 ():Fru talman! Faktum kvarstår att remissinstansernaskritik var mycket nedgörande. Förslaget bör därförarbetas om i grunden. Statsministern har aviseratatt det skall ske. Jag tycker därför att det är rimligtatt remissinstanserna får yttra sig om förslaget.Statsrådet sade i svaret att det redan har gjorts såmånga utredningar i betygsfrågan. Det är en viktigfråga. Det hjälper inte att man har en mängd gamlautredningsresultat när man skall fatta ett slutgiltigbeslut. Jag tror att problemet är att ordningsföljdenhar varit fel. Först skulle halagt fram sitt förslag, och sedan skulle haBetygsberedningen haft tid att titta på det innanden lade fram sitt förslag. Det är synd att man harså bråttom. Vad skulle det ha för betydelse om vidrog ut på behandlingen av förslaget och i stället tillslut fick ett väl förankrat beslut?Anf. 117 (m):Fru talman! Det är uppenbart att vi har litet olikasyn på den här frågan. Det är riktigt attremissinstanserna är kritiska. Jag vill dock påpekaatt det inte bara är så att remissinstanserna är emotett förslag från Betygsberedningen. Det finns variation på synpunkterna. Det kan handla omatt man vill att en viss fråga skall vidareutvecklas,att man vill utreda något eller göra något mer i vissaavseenden. I remissmaterialet finns också väldigtmycket som man är för, och det finns ensamstämmighet i många frågor.Vi håller på att analysera det här, och vi skall göradet i beredningsarbetet. Jag tycker utifrån min synpå dessa frågor att det är fullt möjligt att hitta enform som ligger i linje med vad vi har lärt avremissinstanserna.Jag gör som sagt en annan bedömning än MarianneCarlström i den här frågan. Jag tror inte att vi skallbehöva en ny remissomgång.Marianne frågar varför det är såbråttom. Jag anser -- och det är nog regeringensuppfattning också -- att vi har slitit med ett dåligtbetygssystem på tok för . Det finns anledningatt försöka ändra på det.Anf. 118 ():Fru talman! Det är trots allt så, att dessapropositioner kommer enligt vad som äraviserat. Det betyder att inte kan fattabeslut förrän . Då har jag svårt att förståvarför man inte gör detta grundligt. Det är viktigtatt det är väl förankrat. Det finns brister i detnuvarande betygssystemet. Om vi skall få ettsystem som skall fungera länge och vara välförankrat, är det viktigt att alla parter hinner varamed och göra en bra översyn.Anf. 119 (m):Fru talman! Det är riktigt att inte kanfatta beslut förrän . Det är så vår planeringligger. Det finns goda möjligheter för alla attkomma med synpunkter på en proposition om viinte skulle lyckas med att lägga ett väl förankrat ochbra förslag, men jag tror att vi lyckas med det.Jag ser seriöst på den prövning ochutskottet gör. Det är en poäng med den tid somligger mellan en proposition och ett riksdagsbeslutatt även här kan det förekomma en debatt. Det kankomma synpunkter från olika håll.Vi gör olika bedömningar i den här frågan. Det ärbara att konstatera. Jag hoppas ändå att vi skallkomma fram med ett förslag som alla kan varanöjda med. Det är viktigt att vi hittar något som deflesta kan tycka är bra och som kan verka underlångt tid när det gäller betygsfrågor ochläroplansfrågor. Vi skall göra ett tappert försök.Anf. 120 ():Fru talman! Jag hoppas att remissinstanserna tarchansen att göra sig hörda på annat sätt än genomen ordinarie remissomgång. Det finns ju andramöjligheter.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:455 omrehabiliteringsutredningar vid lång sjukfrånvaroAnf. 121 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen tänker göra åt det allvarligamissförhållandet att så fårehabiliteringsutredningar kommer in automatisktfrån arbetsgivarna och att de oftast är av så lågkvalitet.Lena framhåller att arbetsgivare enligt lagskall göra en rehabiliteringsutredning vid långsjukfrånvaro. Utredningen skall lämnas in tillförsäkringskassan senast eftersjukanmälningsdagen. Detta sker dock enligtuppgift endast i mindre utsträckning. Det normalaär att 5--av utredningarna kommer inautomatiskt. Dessutom är utredningarna oftast avlåg kvalitet.Låt mig först säga att jag anser att arbetet medrehabilitering av långtidssjuka är en ytterstangelägen uppgift. Jag vet att det läggs ner ett stortarbete hos försäkringskassorna för att få den nyaverksamheten att fungera. Man måste emellertidhålla i minnet att det är fråga om ett helt nytt sätt attarbeta med rehabilitering av de långtidssjukskrivnasamtidigt som arbetsgivarna också skall finnaformer för att realisera sitt utökade ansvar. Det ärav vital betydelse att arbetsgivarna får fortlöpandeoch tydlig information om det ansvar och deskyldigheter som åligger dem.De nya reglerna om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning har varit i kraft sedan den1 . Jag bedömer att det kan komma attta ytterligare innan man hosförsäkringskassor, arbetsgivare och andrarehabiliteringsaktörer utvecklat nya rutiner ochverksamhetsformer.Även jag har emellertid nåtts av vissa signaler omatt arbetsgivarna inte alltid lever upp till sitt ansvarnär det gäller att göra rehabiliteringsutredningarinom föreskriven tid. Av regleringsbrevet /93 framgår attRiksförsäkringsverket skall redovisa resultatet avnyligen genomförda regelförändringar inomsjukförsäkringen såvitt avser bl.a. rehabiliteringoch sjuklön. Jag anser att denna redovisning i förstahand bör avvaktas.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jag kankonstatera att man kan uttrycka sig på litet olikasätt och man kan göra olika bedömningar om hurlång är.Låt mig börja med tidsaspekten. Detta har varit ikraft , men propositionenkom , och beslutet fattades våren1991. Där angavs enmycket tydlig ansvarsfördelning mellanarbetsgivaren och . Om inte denhär informationen har gått fram ordentligt, är detpå tiden att regeringen på något sätt aktualiserarden och inte bara väntar på besked.I svaret får jag veta att arbetsgivarna inte alltidlever upp till sitt ansvar. Jag vill nog uttrycka det så,att det är ytterst sällan de lever upp till sitt ansvar.Det är en litet annorlunda bedömning av saken. Jagmenar att det är väldigt allvarligt att det är ytterstsällan som det automatiskt sker, som enligt lag skallske. När utredningarna väl kommer in är dedessutom nästan oanvändbara.Vi har i den försäkringskassa jag tillhör gjort enuppföljning av i hur stor omfattning utredningarnakommer in och vilken kvalitet de håller. Detta ledertill att i mycket stor omfattningfår merarbete, och det är allvarligt i den situationendå försäkringskassorna skulle behöva ägna sig åtsjälva rehabiliteringsarbetet.Min fråga blir då: När kan vi få förslag omsanktioner, som ju beställde i sambandmed beslutet? Tanken var ju då attförsäkringskassan skulle kunna ta betalt för allt sittmerarbete.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Det är klart att man kan ha litet olikaspråkbruk. Det är möjligt att mitt språkbruk är merdämpat än -- jag har iblandmisstänkt det --, och det kanske visar sig också i dethär konkreta fallet.Som jag har redovisat i svaret har regeringen intebara väntat, utan regeringen har i detregleringsbrev som är utfärdat funnit det vara enviktig uppgift att verket ser till att vi får en bragenomgång av vad som har skett med de härregelförändringarna. På grundval av det får mansedan vidta åtgärder.Jag tycker att detta är oerhört angeläget, ochsamtidigt har jag så att säga en viss insikt i att detändå tar innan man lyckas få till stånd ettstort genomslag av mycket stora förändringar, somdet är fråga om i det här fallet.Det är bra att har uppmärksammatfrågan. Jag vet att man på många försäkringskassorgör liknande saker som vad man tydligen har gjortpå den försäkringskassa där är aktiv.Arbetet är alltså fullt tillåtet att bedriva ,och när vi får en sammanställning av läget frånverket får vi bedöma om nya åtgärder skall vidtas.Anf. 124 ():Fru talman! Jag uppmärksammade statsrådetKönberg på den här frågan redan påFörsäkringskasseförbundets kongress . Nuhar det gått ytterligare , och det finnsrapporter om att det råder allvarligamissförhållanden. Jag tycker då att regeringen klartoch tydligt skall säga ifrån, att det inte får gå till såhär. Det är faktiskt en brottslig verksamhet sompågår i och med att man inte följer den lag somriksdagen har stiftat.Jag fick inget svar på min fråga, så jag uppreparden: När kan vi få det förslag om sanktioner somriksdagen har beställt ?Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Det svar jag gav var att vi, efter det attvi har fått in uppgifter om hurdant läget är, skallbedöma vilka åtgärder som skall vidtas. Jag har förögonblicket ingen tidpunkt att ange för någotförslag om sanktioner, utan den frågan får viåterkomma till.Anf. 126 ():Fru talman! Det statsrådet nu sade ger miganledning att fråga om det över huvud taget harpågått något arbete med att utforma ett förslag omsanktioner, den beställning som alltså gjordes avriksdagen våren 1991.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om att införa sanktioner isystemet har inte varit en prioriterad arbetsuppgiftpå Socialdepartementet.Anf. 128 ():Fru talman! Efter den här diskussionen kanske manändå kan hoppas på att frågan något upprioriteras.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Det viktiga med den här frågan ärenligt min mening inte införandet av någon form avsanktioner, även om kanske brinnerav längtan efter att vara med om att göra det, utandet viktiga är att se till att arbetet fungerar både utehos arbetsgivarna och på försäkringskassorna. Detär något som både och jag ärangelägen om och som jag räknar med att vi medhjälp av skall kunna kommalängre i.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:453 omsamarbetsavtalet med omkrigsmaterielAnf. 130 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig omsamarbetsavtalet med och vilka garantierSverige har för att avtalet inte leder tillvidareexport som är oförenlig med svensk lag.Jag har i denna fråga samrått med utrikes- ochutrikeshandelsministern.Låt mig först konstatera att i 1992 årsförsvarsbeslut (prop. 1991/92:102, FöU 12, rskr337) bl.a. anslöt sig till regeringens bedömning attsvensk försvarsindustri bör bevaras inom förSverige viktiga teknikområden samt att enindustriell hög kompetens bör vidmakthållas inomför speciellt viktiga områden även för attmöjliggöra internationellt kunskapsutbyte ochdeltagande i projektsamarbete.I syfte att åstadkomma en effektivareresursanvändning skall båda parter enligtsamarbetsavtalet mellan och Frankrikesöka främja gemensam forskning, utveckling,produktion, upphandling och gemensamthandelsutbyte.Låt mig sedan understryka att alla ärenden somgäller krigsmaterielexport från handläggsenligt de regler som godkänt i sambandmed den nya lagstiftningen om krigsmateriel (SFS1992:1300). Det gäller även för de konkretaärenden som kan komma att omfattas avsamarbetsöverenskommelsen med Frankrike.Avser ärendena försäljning till tredje land av engemensamt utvecklad eller tillverkad produkt, skerpå sedvanligt sätt beredning med denparlamentariskt sammansatta rådgivande nämndeni krigsmaterielexportfrågor.Jan Jennehag kan vara förvissad om attsamarbetsavtalet med kommer atttillämpas så, att det inte leder till vidareexport somär oförenlig med svensk lag.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.23 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1992/93:FiU2024 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:191 Ytterligare anslag till Invandrarverketsförläggningsverksamhet /931992/93:196 Överföring av Riksskatteverketsbeskattningsavdelning i i , m.m.1992/93:215 FörsäkringsöverdomstolenFörslag1992/93:RFK4 förvaltningskontorsförslag till en lag om informationssystemRIXLEXMotionernamed anledning av prop. 1992/93:115 Ändringar ijordabalkens hyresregler1992/93:Bo28 av (-)1992/93:Bo29 av och (fp)1992/93:Bo30 av m.fl. (s)1992/93:Bo31 av m.fl. (s)1992/93:Bo32 av ()1992/93:Bo33 av ()1992/93:Bo34 av ()med anledning av prop. 1992/93:166 Vissapunktskattefrågor1992/93:Sk25 av (-)1992/93:Sk26 av (-)1992/93:Sk27 av m.fl. (s)1992/93:Sk28 av m.fl. (nyd)1992/93:Sk29 av m.fl.(s,m,kds,v)med anledning av prop. 1992/93:171 Forskning ifrontlinjen1992/93:Ub91 av ()1992/93:Ub92 av m.fl. (nyd)1992/93:Ub93 av ()1992/93:Ub94 av m.fl. (s)1992/93:Ub95 av m.fl. (v)1992/93:Ub96 av m.fl.(c,m,fp,kds,v)25 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 mars1992/93:461 av () tilljustitieministern om det rättsliga skyddet förpersoner som hjälper polisen:Avser justitieministern föreslå förbättrat rättsligtskydd för personer som är polisen behjälpliga ikampen mot brottsligheten?1992/93:462 av () tillkommunikationsministern om Stångådalsbanan:Berörda län, och , har genomuppvaktningar hos kommunikationsministernagerat för Stångådalsbanans fortlevnad, då som enlänk ner till från stambanan. I prop.1992/93:176 nämns inte banan, men i pressen hardet uppgivits att banan blir räddad. Till grund fördetta åberopas ett pressmeddelande, nr 33.Hur ser statsrådet på Stångådalsbanans framtidsåsom länsjärnväg?26 § Kammaren åtskildes kl. 16.46.Förhandlingarna leddes av talmannen.