prot · GH0928 · 1993-11-23 00:00:00 — Vidare måste byggare ochäven kommuner ta ett ansvar för att de totalaproduktionskostnaderna pressas ned till sådananivåer att hushållen kan efterfråga ny- ellerombyggda bostäder.Samtidigt vill jag understryka att förutsättningarnaför bostadsbyggandet har förbättrats --förutom avdet sänkta ränteläget -- genom det nya systemet förräntesubventioner till ny- och ombyggnad avbostäder som blir fördelaktigare vid lägre ränta ochgenom möjligheten till skattereduktion för bl.a.ombyggnadsarbeten. Skattereduktionen kandessutom erhållas tillsammans med det statligaräntestödet för underhålls-, reparations- ochenergisparåtgärder, det s.k. RBF-stödet. Statligtstöd utgår således till i stort sett alla åtgärder somutförs på en bostadsbyggnad. Någon motsvarighettill omfattningen av statliga stödinsatser tillbyggbranschen går inte att finna för någon annandel av näringslivet.Jag vill också erinra om att regeringen lagtfram förslag till åtgärder för att stabiliserabostadskreditmarknaden. Från flera håll, inteminst från Byggentreprenörerna, har anförts att deföreslagna åtgärderna kommer att verksamt bidratill problemens lösning. Vidare har regeringen lagtfram förslag om fastighetsskattesänkningar. Bl.a.föreslås att bestämmelserna för reduktion avfastighetsskatten efter ombyggnad ändras så att deblir likvärdiga med vad som gäller efter nybyggnad.Regeringen har således redan vidtagit en lång radåtgärder för att ge rimliga förutsättningar förbostadsmarknaden och ett bostadsbyggande påsunda villkor. Ingen kan rimligen på saklig grundkritisera omfattningen och inriktningen av dessaåtgärder som syftar till att komma till rätta medkonsekvenserna av 1980-talets ekonomiska misstagsom nu fått så olyckliga effekter, inte minst förbyggbranschen.Anf. 111 ():Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Den 14 januari 1992 fick jag svar på en liknandefråga som jag hade ställt. I det svar som jag då fickbetonade skatteministern att den förda politikengentemot byggmarknaden, och speciellt motbostadsmarknaden, skulle leda till fullsysselsättning och tillväxt.I det svar som jag här har fått finns inte den faktornmed. Det är ganska naturligt. har vi ju facit ihand. ser vi att byggbranschen går mot enkollaps. Det blir 46 000 arbetslösa . Vi värsta situationen för byggbranschen.I kommer mer än hälften avbyggnadsarbetarna att vara arbetslösa.Förra veckan fick vi en skrift,''Byggkonjunkturen'', från Byggentreprenörerna.Det är i sanning en förskräcklig läsning.Från en redan låg nivå kommerbygginvesteringarna att falla och medytterligare . Bostadsmarknaden ärnaturligtvis värst drabbad. Där sjunkerinvesteringarna och med ytterligare55 % . Det handlar alltså om en minskningmed . Detta motsvarar faktiskt 1,5 %sänkning av BNP innevarande år och sänkningnästa år.Jag förstår att skatteministern inte längre har medargumentet om tillväxt när det gäller bygg- ochbostadspolitiken. Men det är inte fråga om enekonomiskt bra väg att gå, därför att det mansparar i ena änden förlorar man omi kostnader för arbetslösheten och för dekreditförluster som kommer att uppstå, trotsförslag som regeringen nu lägger fram.Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! lever, liksom mångaandra i hans parti, i det förgångna. Jag har svårt attinse att egentligen själv skulle troatt det som orsakade dagens problem också kanlösa dem. Det var ju regleringarna och start- ochstoppolitiken som skapade den storabygguppgången, som inte var grundad på enegentlig efterfrågan. Det var detta som skapadeproblemen och det kraftiga fallet i sysselsättningen.Om ni inte hade drivit upp byggkostnaderna såkraftigt och genom våldsamma subventioner drivitfram en så stor produktion som ni gjorde, skullesituationen naturligtvis inte ha varit såbesvärlig som den är.Vi vidtar åtgärder för att lindra utvecklingen. Jagvet inte om menar att vi skallbygga bostäder som ingen efterfrågar och omvi skall gå tillbaka till den planekonomi som harförstört så mycket för -- inte minst för debyggnadsarbetare som man ibland träffar härutanför och som, när man resonerarmed dem, inser att det är den storaspekulationsdrivna bygguppgången som skapatmånga av dagens problem.Regeringens politik syftar till full sysselsättning ochtill att tillväxt åstadkoms i ekonomin. Det gäller dåhela ekonomin. Ingen av oss kan garantera att densom har varit verksam inom en viss bransch, t.ex.inom byggbranschen, skall kunna få jobb just inomden branschen. Man får i stället vara beredd på attändra arbetsinriktning.Det viktiga för oss är att rätta till efter 80-talets allamisstag. Värst av dem är den spekulationsekonomisom förra regeringen drev fram under den senarehälften av 80-talet.Anf. 113 ():Fru talman! Jag tycker att det med förlov sagt nuär dags att skatteministern slutar krypa bakom denpolitik som bedrevs . Skulle denpolitiken ha varit moderatledd, skulle det nämligenha varit etter värre. När genomfördeavregleringar i ekonomin stod alltid Moderaternasförslag för ännu mer av avregleringar. Det varnaturligtvis ingen lösning.Jag lever icke i det förgångna. I stället tror jag attjag i allra högsta grad lever i . Jag ser ju vaddet här åstadkommer. Det råder inget tvivel om attockså Byggentreprenörerna inser att det ickegår att fortsätta på det här viset, för detta kommeratt kosta samhället oerhörda summor den dagenbyggandet måste öka igen. Det finns faktiskt ettbehov av bostäder. Många kommuner i Sverigebefinner sig väldigt nära en situation medbostadsbrist.Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! Det senaste som är just exempel på ett återfall i det gamla.Bengt-Ola vet att det finns behov. Meningen efterfrågar lägenheter.Felet är de produktionskostnader som ni haråstadkommit men som håller på att gå ner ochsom kan skapa en efterfrågan som motsvarar ettbehov som i så fall kommer av efterfrågan. Det ärde här kostnaderna som skapade problem. Niresonerade om detta och bestämde hur mångabostäder som skulle byggas. Ni subventioneradeoch försökte bromsa på fel sätt. Det är denpolitiken som kan upprepas. Jag måstestå här och upprepa detta så länge jag någonsinkan, i förebyggande syfte och i strävan att i någonmån försöka se till att och andrasocialdemokrater inser vad som behövs.Vad som behövs är alltså att vi driver en sundekonomisk politik, där vi exempelvis avreglerar.Däremot skall vi se till att detta inte ger inflationoch höga marginalskatter, som ju var grunden förspekulationsekonomin.Anf. 115 ():Fru talman! Skatteministern och jag har väldigtolika uppfattning om vad som är en sund ekonomi.Det är inte många svenskar som efterfrågardiamanter. Men det beror inte på att man intetycker att diamanter är vackra, utan det beror påatt diamanter kostar för mycket.Den bostadspolitik som bedrivs innebär attbostaden kostar för mycket. Detta skall ses ikombination med människors brist på framtidstro.En oerhört stor del av befolkningen saknar arbete.Dessutom känner många att deras jobb är hotade.Det är klart att man i en sådan situation inte väljerett nytt boende.Start- och stoppolitik när det gäller bostädernabedrev den förra enligt Bo Lundgren.Jag har sagt att jag instämmer i denkritiken. Men den stora kritiken mot den borgerligaregeringen gäller att det bara finns stopp i dessvapenarsenal.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Jag förstår så, att närhan bedömer att det antagligen finns behov avlägenheter -- men de får inte kosta lika mycket somdet kostar att producera dem -- måste man gripa inoch minska kostnaderna, dvs. subventionera.Bengt-Ola vill alltså ha ytterligaresubventioner. På samma sätt skulle han alltså anseatt det vore bra om fler fick tillgång till dediamanter som människor egenligen har behov avmen som de inte har råd att efterfråga -- dvs. att detvore bra med diamantsubventioner här i Sverige.Det senare visar hur galet det förra är. Dennasubventionspolitik har nått vägs ände i och med detvåldsamma fallet i fråga ombostadsinvesteringarna. Min uppgift är att se till attvi får ner produktionskostnaderna och räntorna, såatt vanliga människor kan efterfråga de lägenhetersom de har behov av. Det skall då vara rimligakostnader, inte de kostnader som hans parti var med om att driva fram.Anf. 117 ():Fru talman! Det var faktiskt inte bostadsbyggandetsom var kostnadsledande . Det var istället de kommersiella lokalerna som drev upppriserna. Det finns klara indexserier som beläggerdetta. Det är bara att kontrollera, och det tror jagatt man på borde göra.Det finns en stor skillnad mellan diamanter ochbostäder. Diamanter är nämligen en lyx som mankan vilja ha men som alls inte är nödvändig.Bostäder däremot är nödvändiga för att man överhuvud taget skall ha goda förutsättningar attfungera som en bra människa. Naturligtvis är detoerhört viktigt för kommande generationer attderas familjer kan ha ett bra boende. Jag anser attdetta är oerhört grundläggande.Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! Även om det är kommersiellabyggnationer som driver upp kostnadslägetpåverkas också byggandet av bostadsfastigheter.Grunden för spekulationsekonomin var naturligtvisatt avregleringen genomfördes för sent och i felmiljö -- med, som jag sagt, hög inflation och högamarginalskatter.Det var inte jag som tog exemplet om diamanterna.Jag är långt ifrån av den uppfattningen att statenskall subventionera diamanter. Jag tror inte att vihar skilda uppfattningar i det avseendet. Men tillskillnad från menar jag att en brabostad inte skall vara så lyxig som det var fråga omunder den socialdemokratiska regeringen. Mantillät ju kostnaderna att stiga så kraftigt att detegentligen blev en lyx att få en modern bostad,t.o.m. med de kraftiga subventioner som fortsatteatt driva upp kostnaderna.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1993/94:176 om skatteväxlingför miljönAnf. 119 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till en skatteväxling sominnebär att skattekilen inom tjänstesektornminskar som miljö- och energiskatternahöjs.Jag delar uppfattning attskattekilen utgör ett hinder för framväxten av nyajobb framför allt inom den privata tjänstesektorn.Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt enutredare som skall se över möjligheterna att skapaförutsättningar för expansion av tjänstesektorn. Encentral uppgift för utredaren är att belysa den totalaskattekilens effekter på den privata tjänstesektornsutveckling och värdera betydelsen av de skattersom ingår i skattekilen. Utredningen berör såledessåväl inkomstskatt som arbetsgivaravgifter ochmervärdesskatt.Utredaren skall lämna sitt betänkande senast den31 . Regeringen kommer därefter att taställning till vilka åtgärder som kan bli aktuella ochhur de skall finansieras.Anf. 120 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Vitsen med den skatteväxling som jag pratar om imin fråga är ju att vi skall kunna angripa två storaproblem, dels de växande miljöproblemen, delsden höga arbetslösheten. Vi är överens om att vibehöver minska skattekilarna för att främjaframtidens många nya jobb inom tjänstesektorn.Just de stora skattekilarna är en stor bromskloss närdet gäller framväxten av nya jobb.Arbetsgivaravgifter, moms och skatter hämmartillsammans just detta.Vi är nog överens om att skattekilarna bör minskas,och vi är kanske också överens om att skattetrycketbör minskas, även om jag tror att Bo Lundgrenefter helgens moderatstämma är något mer het pågröten än vad en kristdemokrat kanske är.Det intressanta är just skatteväxlingsidén, som juinnebär att man angriper båda de här problemenoch som skapar en möjlighet för oss att kommaframåt -- vi kan minska skattekilarna somvi för in mer av ekonomiska styrmedel för att skapaett mer resursbevarande samhälle, ett samhälle därmarknadskrafterna, marknadsmekanismerna,utnyttjas för att minska energiförbrukningen ochutsläppen av miljörfarliga ting.Vi vet också att dagens och framtidensmiljöproblem i allt högre grad orsakas av just demånga, små utsläppen. Det är helt enkelt vårlivsstil, vårt sätt att konsumera, vårt sätt att levasom skapar miljöproblem -- det gäller ozonskiktetsförtunning, avfallsproblemet, etc., etc.Att flytta över en del av beskattningen påmiljöfarliga utsläpp, energiförbrukning ochförbrukning av ändliga naturresurser kan då varaett sätt att komma åt dessa miljöproblem ochsamtidigt skapa många nya jobb. I det avseendettycker jag faktiskt att svaret är något tunt. Jagskulle därför gärna vilja att statsrådet utveckladesina synpunkter.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker alltid om att utvecklasynpunkter.Låt mig först säga att jag nu är lika het på grötenmen realistisk när det gäller skattetrycket som jagvar före moderatstämman.Det är bra att vi är överens om skattekilen ochtjänstesektorn. Vi kommer tillbaka till det.Vad gäller miljöskatter och miljöavgifter är detalldeles uppenbart att såväl jag som mitt partimenar att den typen av ekonomiska styrmedel böranvändas. Vi har varit pådrivande i föratt exempelvis etablera den koldioxidskatt somsvarar för en betydande del avenergibeskattningen, att få en relatering avenergiskatten till miljösituationen.Det som är väsentligt och som gör att det är svårtatt svara konkret och rakt på den här frågan är juatt vi i inte lever isolerat, utan att Sverigeär ett land med en omvärld, ett land som lever i enöppen ekonomi.Ett exempel på de här avvägningarna är denindustrienergiskattereform som genomfördes förraåret och som har trätt i kraft under innevarande år.En del förespråkar att man skall höjakoldioxidskatten för svensk industri. Man hävdarnämligen att det skulle ge vissa positiva effekter förmiljön i . Det som skulle inträffa då vore attsvensk industris konkurrenskraft urholkades. Viskulle tappa arbetstillfällen i -- påmarginalen möjligen, men de skulle ändå tappas.Vi skulle sannolikt få se att investeringar i tungindustri gick från till andra länder medmindre stränga miljökrav. Eftersom detta är ettglobalt problem, skulle en sådan isolerad svenskpolitik bara leda till att vi flyttade problemen frånSverige till ett annat land, dessutom möjligen till ettland med betydligt mindre stränga miljökrav än dei den svenska lagstiftningen. Därmed skulle viförsämra effekten.Jag tror att vi kan göra mycket på det här området,men det viktiga är att jobba internationellt, att setill att vi får internationella överenskommelser medde större industriländerna, där man är beredd att gåi den riktning antyder. Det ser jagsom en väldigt viktig uppgift.Anf. 122 ():Fru talman! Det är intressant att Bo Lundgrensäger att vi bör använda oss av ekonomiskastyrmedel i högre grad och att han också nämnerkoldioxid som ett viktigt område att använda somskatteunderlag även i en sådan här skatteväxling.Det finns emellertid en risk att vi bara står ochväntar på vad som skall hända i omvärlden. Jagmenar att vi måste jobba parallellt med tvåområden. Vi måste jobba vidare inom EG och inomde olika GATT- och OECD-sammanhang som vifinns med i för att få in mer ekonomiska styrmedel.Men det fina med skatteväxlingen är att den gör detmöjligt också för som land att ta steg påvägen. Skatteväxlingen bygger nämligen på att vihöjer vissa beskattningar av miljöfarliga utsläppoch sänker andra skatter för företag, exempelvisarbetsgivaravgifterna. Därmed är skattetrycket påföretagen generellt sett oförändrat.Självfallet finns det vissa risker för exempelvis vissabranscher, och därför har vi kristdemokrater ocksåföreslagit att man skall göra en parlamentariskutredning för att granska de här frågorna och läggafast en långsiktig plan för hur vi skall komma framåtoch jobba parallellt med svenska åtgärder ochinternationella åtgärder.Min fråga till är: Är inte en utredningett lämpligt forum för att diskutera sig samman omden omställning som vi måste göra åtminstone föratt klara vår framtida miljö?Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! som jag är överens medStefan Attefall om att vi bör diskutera de härfrågorna rejält, både på bredden och på djupet, ärjag inte helt övertygad om att man i enparlamentarisk utredning hittar det bästa forumetför en sådan diskussion -- om det är så kan alltiddiskuteras.De restriktioner som måste gälla är ändå de som jagsade. Vi skall kunna driva frågorna i omvärlden,men vi måste, som själv sade, varamedvetna om att det som , en skatteväxling rakt upp och nerenbart i , mycket väl kan leda till att viglobalt sett får en mycket sämre miljösituation,bl.a. till följd av att industrier i ett sådant läge skulleomlokalisera från till andra länder. Bådesett ur konkurrenskraftssynpunkt och med hänsyntill miljöeffekterna måste man vara ytterligtförsiktig med att i vidta förändringar sominte har paralleller i andra länder.Som väl är förs en debatt om detta, inte bara iSverige utan även i många andra länder, och vi kanhjälpa till att driva på i olika sammanhang ochockså föra idéerna vidare till och Amerika.Anf. 124 ():Fru talman! Medan ser problemenoch restriktionerna ser jag möjligheterna attSverige successivt och noga genomtänkt kan börjaställa om i en mer miljövänlig riktning än hittills.Jag tror att det blir nödvändigt för framtiden. Vikan göra detta inom ramen för ett totalt oförändratskattetryck, kanske blir det också fråga omett sänkt skattetryck. Vi kan genom att minska dehär skattekilarna också främja skapandet av nyajobb snabbare än vad som annars vore möjligt, ochvi kan också stimulera fram miljöteknologiskindustri med nya jobb.Självfallet måste det här genomföras med förnuftoch med noga genomtänkta system, och speciellahänsyn måste tas till viss typ av tung ochenergikrävande industri. Jag tror att just detta kanlösas, speciellt med tanke på att utvecklingen är pågång i den här riktningen också i . Jagmenar att detta kan ske just i en utredning. Jämförmed den stora skattereform som genomfördes förnågra år sedan. Då lyckades man samla ihop sigöver partigränserna och faktiskt få till stånd viktigaförändringar i skattesystemet. Även om inte BoLundgren och inte heller kds var med på noternapå alla punkter, var många delar i skattereformenviktiga och bestående och något som vi fortfarandehar nytta av. På samma sätt menar jag att enutredning om en skatteväxling kan föra fråganframåt. Vi behöver samla oss över partigränserna.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill påminna om attden stora skattereformen med sänkningar avmarginalskatten och en justering avföretagsbeskattningen var ett sätt att anpassaSverige till vad som gällde i flertalet andraindustriländer, att gå från en extrem situation till eninternationellt anpassad situation. Det är en annansak att i införa skatter som skulle leda tillatt konkurrenskraften urholkades,arbetslöshetsproblemen förvärrades och att viockså skulle kunna motverka det egentliga syftet påmiljösidan. Självfallet skall det här diskuterasvidare.Låt mig också påminnna om att en skatteväxlingalltid lider av problem. Man kan i vissa fallkomplettera en nödvändig skattesänkning med attockså förbättra strukturer. En skatteväxlinginnebär att någon skattekil minskar och en annanskattekil ökar, möjligen inte i samma omfattning,men en växling innebär ändå negativa effekter pånågot annat område än där man får positivaeffekter. Det är också någonting som man måstevara varsam med när man diskuterar hur man skallgå vidare i tekniken.Anf. 126 ():Fru talman! Jag är litet ledsen över att behövakonstatera att framstår sompessimisten som inte ser möjligheterna. Det brukarnormalt sett inte vara hållning.Bo Lundgren talar här om att vi i den förraskatteutredningen anpassade oss. Låt oss nu se omdet är möjligt att gå före. Jag är helt övertygad omatt vi annars tvingas att anpassa oss, om inte annatpå grund av de hot som miljöproblemen skapar.Detta är ett sätt att i mycket större utsträckning änhittills få marknadsekonomin att arbeta i miljönstjänst. Den möjligheten måste vi ta. Det måste vigöra på ett långsiktigt förutsägbart sätt och intemed kniven på strupen.Många företagare som jag har talat med säger attdetta inte är helt omöjligt om de bara får klaraspelregler, långsiktighet i besluten, och får veta vadsom gäller. Det är det vi skall åstadkomma genomatt samarbeta mellan partierna och inte bara grävaner oss i problemen och svårigheterna.Det finns möjligheter att diskutera oss samman ochutreda frågan ordentligt. Då kan vi också lösa deproblem som alltid uppkommer i övergångsfaserna.Frågan är bara: Är beredd attmedverka till detta?Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Som misstänkte är jagalltid optimistisk. Jag ser alltid möjligheter i ställetför problem. Men tillhör det mitt jobb attvara realistisk. Det är kanske också det som ärskillnaden mellan mig och en del påmoderatstämman.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1993/94:102 om villkoren förnämndemän och kommunala förtroendemänAnf. 128 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att ta några initiativ till förbättring avlagstiftningen för dels förtroendevalda ikommuner, dels nämndemän i domstolar.När det gäller de kommunalt förtroendevalda finnsredan i dag en bestämmelse i kommunallagen omrätt till den ledighet som behövs för uppdragen.Dessa regler gäller dock inte för nämndemän,eftersom dessa inte räknas som förtroendevalda ikommunallagens mening.De frågor som tar upp utreds förnärvarande av två olika utredningar. För det förstagör Utredningen om ledighetslagstiftningen enöversyn av lagstiftningen på detta område i syfte attgöra lagstiftningen lättare att förstå, överblicka ochtillämpa för dem som berörs av den. Regeln ikommunallagen om rätt till den ledighet sombehövs för de kommunala uppdragen är en av debestämmelser som uttryckligen omfattas avöversynen. Utredningen skall vara klar tillårsskiftet.Vidare skall Utredningen om domstolarnas ochdomarnas ställning inför 2000-talet bl.a. se påmöjligheten att utse nämndemän på annat sätt ängenom direkta val av fullmäktige. Denna utredningskall vara klar före den 1 juli 1994.Jag vill också peka på den allmänna genomgång avde förtroendevaldas arbetsvillkor somLokaldemokratikommittén har gjort i sittslutbetänkande. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.Jag skall alltså konstatera, att regeringen redan påen rad olika sätt har uppmärksammat deförtroendevaldas situation.När det gäller nämndemännens arbetsvillkor anserjag att pågående utredningsarbeten bör avvaktasinnan regeringen tar eventuellt nya initiativ.Jag kan ge rätt i att problemet medrätt till ledighet för förtroendevalda medskiftarbete kvarstår olöst. Det framgår inte avförarbetena till vare sig kommunallag eller1991 års kommunallag hur detta problem skalllösas. Jag är därför beredd att ta initiativ till enöversyn av reglerna i kommunallagen om rätt tillledighet för kommunala förtroendeuppdrag.Anf. 129 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Den sista delenav svaret är glädjande. Civilministern säger där atthon är beredd att ta initiativ. Det är ett fall framåtefter de som vi har diskuterat dessafrågor.Jag tror att en ökande andel av dem som har långarbetstid har problem med detta. Samhället ställerkrav på att människor skall kunna vara flexibla i sinarbetstid och jobba skift. Det gäller inom såväloffentlig som privat sektor.Därutöver har kraven på närvaro inom arbetslivethaft en tendens att öka. Det gäller inte baraskiftarbetare, utan även andra med oregelbundenarbetstid. Det gäller också nämndemännen, förvilka det inte, som det sades i svaret, finns enreglering.Detta är naturligtvis ett problem för enbart en delav arbetskraften. De flesta får nog ledigt för att tadessa uppdrag. Men man kan också uppleva detsom ett hinder att ta ett förtroendeuppdrag. Dethindret bör undanröjas.Jag vill tacka för svaret. Kan vi förvänta oss att detkommer en proposition om deörtroendevaldas villkor?Anf. 130 Civilminister ():Fru talman! Jag har förståelse för de problem somskiftarbetare har. har man gjortbedömningen att de skulle kunna lösas och att detkanske inte är så många som omfattas avproblemen. Det är orsaken till att diskussionenpågått under så många år.Jag anser att man bör se över detta och se till attpersoner även från denna kategori i samhället harmöjlighet att ställa upp som förtroendevalda.Däremot kan jag givetvis inte svara på omregeringen hinner lägga fram något förslag.