prot · GH0937 · 1993-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:37Måndagen den 6 decemberKl. 12.00--12.291 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29 och 30 november.2 § Svar på interpellation 1993/94:64 omSverige och EMUAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har ställt tre frågortill om och EMU. Men dehar överlämnats till mig. En fråga handlar omkonsekvenser av EMU för den svenska ekonominoch två om den svenska förhandlingspositionenrörande EMU.Låt mig först ge en kort bakgrund och därefterinleda med att besvara frågan om konsekvensernaav EMU för svensk ekonomi.Maastrichtfördraget har trätt i kraft och därmedockså den del av dess regelverk som rör denekonomiska och monetära unionen (EMU). EMUskall enligt fördraget förverkligas stegvis. Den s.k.andra fasen -- som inleds -- är enförberedelsefas. För deltagande i självavalutaunionen -- tredje fasen -- skallmedlemsländerna kunna uppvisa en ekonomiskstabilitet som uttrycks i ett antal överenskomnamått för inflation, räntor, offentliga finanser ochfast växelkurs, de s.k. konvergenskriterierna.Såväl penning- som finanspolitik förs på nationellnivå, och det ankommer på varje land att verka föratt uppfylla de överenskomna kriterierna påstabilitet. En examination kommer enligt fördragetatt äga rum 1996 eller 1998 för att utröna omförutsättningarna för bildandet av en valutaunionär uppfyllda. Så långt fördragstexten.I realiteten har emellertid den fortsatta vägen motvalutaunionen blivit mer osäker. Den svagaekonomiska utvecklingen i har bl.a. lett kraftig försämring av de offentliga finanserna iEU-länderna. Inom växelkurssamarbetet ERMinfördes bredare fluktuationsband, vilketi praktiken innebär att de europeiska valutornaflyter mot varandra. Beträffande kraven på sundaoffentliga finanser och stabila växelkurser harförutsättningarna för ett tidigt uppfyllande avMaastrichtfördragets kriterier därmed försämrats.Det ekonomiska samarbetet i EU koncentreras i hög grad på att främja tillväxt så att denmycket höga arbetslösheten kan minskas.Gudrun frågar huruvidakonsekvensanalyser gjorts om effekterna försvensk ekonomi av EU:s s.k. konvergenskriterier.Konsekvenserna av ett svenskt deltagande i EU ochEMU har utretts i bl.a. Ekonomisk och monetärunion (DS 1992:116) samt Ekonomiskakonsekvenser av ett svenskt medlemskap i /EU(UDH, ). Dessutom pågår ytterligarekonsekvensutredningar. frågorkräver emellertid väsentliga klarlägganden,eftersom de utgår från ett allvarligt missförstånd.De krav som ställs på EU-länderna för ettdeltagande i valutaunionen syftar till att säkerställalångsiktig stabilitet i den ekonomiska utvecklingeni valutaunionen. Kraven är under EMU:s andra fasinte tvingande utan snarare riktmärken förmedlemsländerna. Tanken bakom referensvärdetför budgetunderskottens storlek är exempelvis attstatsskulden inte skall öka som andel av BNP.Dessa riktmärken -- låg inflation, låga räntor, sundastatsfinanser och stabil växelkurs --överensstämmer med målen för regeringensekonomiska politik.Gudrun tror att konvergenskraventvingar att föra en ekonomisk politik somvi ogillar. Det är fel. Regeringen för en ekonomiskpolitik som främjar tillväxt och fler jobb samt geren stabil bas för välfärden. Det är samma politiksom leder till att konvergenskraven uppfylls. Detgår alltså inte att skylla på EU för en politik somger låga räntor och låga prisökningar; det gör vi föratt vi vill ha låga räntor och låga prisökningar, fördet ger fler jobb.Det område där avvikermest från ett uppfyllande av konvergenskriteriernagäller statsfinanserna. Det är nödvändigt attreducera budgetunderskottet och det statligalånebehovet för att förhindra en destabiliserandeutveckling av statsskulden och för att stärkaförtroendet för den svenska ekonomin och denekonomiska politiken. Detta krävs för att få en godtillväxt, vilket i sin tur krävs för att få fler jobb ochmindre arbetslöshet. Dessa mål är egnaoch har slagits fast av regering och riksdag, heltoberoende av EU.Regeringens mål är att i enlighet medsaneringsprogrammet eliminera det strukturellaunderskottet i den offentliga sektorns finanser till1998. Denna politik bedrivs -- och kommer attbedrivas -- med utgångspunkt från vad som bästfrämjar uppnåendet av en god utveckling av densvenska ekonomin, utan sidoblickar mot EU:skonvergenskrav. Inte heller som medlem av EUkommer därför att vara ''underordnat''några ''tvingande'' krav på den ekonomiskapolitiken från EU.Låt mig därefter övergå tillmedlemskapsförhandlingarna om EMU. GudrunSchyman frågar om den svenskaförhandlingspositionen innebär några bindandeundantag från bestämmelser.Den svenska förhandlingspositionen rörande EMUär klar och har tidigare presenterats i riksdagen.Positionen innebär att vill delta i denframväxande ekonomiska och monetära unionenoch ansluter sig till målen för denna. Sverigesekonomiska problem och kraftigaväxelkursfluktuationer samt det långsiktigabehovet av större investeringar har understrukitbetydelsen av ett deltagande i . harsom litet exportberoende land ett starkt intresse avstor stabilitet i valutarelationerna med sinaviktigaste handelspartner. Om en valutaunionkommer till stånd i är det därför i Sverigesintresse att delta i den i enlighet medbestämmelserna i fördraget.Som ett element i gäller attcentralbankerna skall göras mer oberoende. Vilkakonkreta förändringar av centralbankernasställning som härvidlag kommer att krävas har EUännu inte tagit ställning till.Om kommer att delta i en tredje fas avEMU beror dels på när vi uppfyller inträdeskraven,dels på när vi själva vill. kommer inte attautomatiskt bli medlem i den slutligavalutaunionen bara därför att vi ratificerarmedlemskap i . När det kan bli aktuellt förSverige att gå in i EMU:s valutaunion, kommer deländer som ingår i EU att examinera för attse om vi uppfyller de då gällandekonvergenskraven. Uppfyller vi dessa har vi enoavvislig rätt att vara med i valutaunionen.Ett sådant steg kommer emellertid, som statsrådetDinkelspiel också redovisat för , attföregås av en inhemsk beslutsprocedur. När EMU:stredje fas blir aktuell för kommer såledesfrågan om ett svenskt deltagande att behandlas avriksdagen.Ställningstaganden med en liknande innebörd hargjorts av parlamenten i ochNederländerna.Svaret på den tredje frågan, nämligen om Sverigeskall kräva undantag om EMU ianslutningsfördraget, är således nej.Talmannen meddelade att , somframställt interpellationen, på grund av sjukdominte kunde ta emot svaret.Anf. 2 ESCH (m):Fru talman! Finansministern säger: Om EMUförverkligas. Tydligen har det i alla fall uppståttvissa tvivel på om EMU kan förverkligas överhuvud taget. Man har sagt att EMU ärgrundförutsättningen för en europeisk union. Menom jag förstod finansministern rätt har tviveluppstått om när detta kan genomföras, men kanskeockså tvivel på om det över huvud taget är möjligt.Som jag ser det kan det inte inom överskådlig tidvara möjligt att slå ihop 16 olika valutor, införa enenda riksbank och därmed frånhända ossmöjligheten att använda räntan, som har varit ettav de kanske mest effektiva medlen för attkorrigera obalans. Vi kommer att få en enda räntasom gäller för alla dessa 16 ekonomier. Den skallfastställas av en enda bank, ECB, som skall ligga iFrankfurt.Anser finansministern att detta är realistiskt? Inomvilken tid skulle man kunna se att dennaenhetsvaluta blir införd, med den bedömning somfinansministern kan göra ?Anf. 3 HANS ():Fru talman! Jag hade faktiskt inte tänkt ta till ordai den här debatten, utan jag kom för att lyssna. Meneftersom interpellanten inte är här vill jag ändåställa ytterligare några frågor till finansministern.Den första frågan gäller ett uttalande från EG-kommissionären från ,som säger: Om man inte lyckas att realisera EMU,kommer hela projektet med Europaunionen attfalla.Det är ett långtgående uttalande. Det betyder attpressen på de länder som redan är medlemmar,liksom framför allt på de länder som önskar blimedlemmar att ansluta sig till EMU, ökar. Det blirkan man säga inte något reellt frivilligt val i den härsituationen. Visserligen säger finansministern attdet är vi själva som har valet. Men frågan är omdetta är mer formellt än reellt.Det finns en annan fråga som jag tycker behöver blimera belyst. Huvudinriktningen för EMU synes avallt att döma vara att hålla nere inflationen. Det ärinflationsbekämpningen som är huvudsaken.Däremot efterlyser jag vad man verkligen vill göraåt arbetslösheten. Frågan blir då: Är det så att mani så hög grad prioriterar inflationsbekämpningen attfrågan om arbetslösheten trots allt blir enandrahandsfråga?Jag har hört vad finansministern säger, menändå finns det utrymme för tvivel om det verkligenkommer att drivas en effektiv politik motarbetslösheten.Anf. 4 Finansminister ():Fru talman! von der Esch ställde, som jaguppfattade det, två frågor. Den första gällde inomvilken tid som man kan tänka sig att den enhetligavalutan införs. Som framgår av det skriftliga svarethar det tidsschema som finns angivet iMaastrichtfördraget i realiteten blivit mer oklart.Mera precis än så tror jag faktiskt inte att någonegentligen kan vara. Det handlar om att skapavettiga förutsättningar för att det skall kunnafungera bra.Därutöver framförde von der Esch en annansynpunkt som jag tycker var litet konstig. Hanpåstod nämligen att skulle frånhända sigmöjligheterna att använda räntan på ett sätt somhan önskade, om vi gick med i . Jag kan barakonstatera att om det hade funnits en europeiskcentralbank eller , tror jagatt den penningpolitik som där hade förts hadeutgått från hela samlade intressen när detgäller bestämmande av räntor och liknande ting.Det hade med stor säkerhet legat i intresseatt så hade varit fallet. Där menar jag att fördelarnamycket starkt överväger.Jag konstaterar med ett visst instämmmande i detHans Göran sade, att vi skall ha här iSverige en beslutsprocess i innan eneventuell övergång till tredje fasen sker. Det hardeklarerats från både statsrådet och enrad andra, inklusive mig själv nu senast, att detskall vara så. Det är en rätt som vi själva har ochsom också en del parlament har tagit sig. Jag tyckeratt det är väldigt viktigt att vi slår vakt om dennavår rätt, att vi inte låter EG eller någon annan hanågon åsikt om detta. Detta är alltså vår rätt, dethar inte någon annan med att göra. Det är en rättsom det svenska parlamentet, och även andra, har.De frågetecken som mesttycktes lägga vikten vid var huruvida man uppnåren god tillväxt och bättre sysselsättning med deekonomiska hjälpmedel som en ekonomisk ochmonetär union och även andra samarbetsformerinom EG utgör. Jag menar att vi i mycket hög gradkan säga att ett fortsatt utvecklat samarbete är avmycket stor betydelse för att man skall kunnaskörda frukterna av den inre marknaden.Jag kan konstatera att denna min uppfattning synesdelas av de europeiska socialdemokraterna, som nuhar lagt fram någon sorts valmanifest inför valen tillEuropaparlamentet. Man konstaterar mycketbestämt under rubriken ''Skapa arbetstillfällen ochskydda basen för den sociala välfärden'' attMaastrichtfördraget bidrar till att uppnå detta.Man talar särskilt om att man därför vill ha enenhetlig valuta. Bl.a. för man fram argumentet attdet är det starkaste motmedlet mot spekulativakapitalrörelser. Sådana får inget utrymme alls, omländerna ha enhetliga valutor.På denna punkt upplever jag betydande samsynmed de europeiska socialdemokraterna. Men detväsentliga i sammanhanget är ju att innan Sverigedeltar i den tredje fasen i det ekonomiska ochmonetära samarbetet kommer frågan att bliföremål för diskussion och beslut här i Sverigesriksdag.Anf. 5 HANS ():Fru talman! Vi vet att de här frågorna inte är precisså givna. Av finansministerns svar förstår man attden i förhandlingarna inte avseratt kräva något undantag på denna punkt.Jag vill erinra om att både och Englandhar krävt undantag och också fått det. Det är därförsom man undrar litet grand vad det beror på att detfinns en skillnad i inställningen. Jag tycker faktisktatt finansministern bör klargöra varför man intekräver ett undantag här. Det skulle innebära enbetydligt bättre position för oss att ha en verkligvalfrihet. Jag uppfattar det trots allt så att denvalfrihet som vi har kanske är mer formell än reell.Jag vill också begagna det här tillfället att ta upp enfråga som har samband med detta. Det rör sig omden finansiella situationen. Ett medlemskap försvensk del skulle kosta ungefär 20--22 miljonerkronor . Vi får en minskning avskatteinkomsterna på grund av ett eventuelltmedlemskap i . Det kan beräknas till 30--40miljarder kronor. Jag vill därför frågafinansministern: Hur avser finansministern attfinansiera detta på kort sikt? Jag känner till svarenom dynamiska effekter och sådant. Så jag behöverinte höra någonting om de dynamiska effekterna,utan jag vill faktiskt ha ett litet mera handfast svarpå hur man tänker finansiera detta.Anf. 6 ESCH (m):Fru talman! Finansministern gav naturligtvismycket svävande svar på frågan när valutaunionenskulle kunna förverkligas. Det förstår jag. Meneftersom nu valutaunionen är grunden för deneuropeiska unionen, följer därav också att det ärganska orealistiskt att se en europeisk unionförverkligad inom den tid som vi kan överblicka.Många har ju sagt, även , att detutan en valutaunion aldrig kan bli en europeiskunion.Sedan vill jag fråga om räntan. Det var tydligenoklart vad jag hade menat. Finansministern sade attom vi hade haft en valutaunion , skulleräntan ha avspeglat hela samlade politik.Det är just där knuten ligger. Det finns länder iEuropa som har inflation, det finns de som har20 % inflation. Hur finner man en ränta som passarbåde där inflationen är på och där den liggerpå ? Det går helt enkelt inte utan att manundanröjer alla olikheter i industriell infrastrukturmellan de 16 länderna. Annars har man bara avsagtsig räntevapnet. Det kommer att ta sig uttryck iandra saker, t.ex. arbetslöshet, om vi inte kananvända de medel som vi har . Det är illa nogi dag, men det kommer att bli värre den dag vi intelängre kan använda räntevapnet.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Angående frågor:Sverige har icke begärt något undantag -- det vetsäkert också -- vad beträffarmedlemskap i . Jag kan citera vadEuropaministern deklarerade här i för enknapp månad sedan, en uppfattning som också harstöd hos en bred majoritet i : ''villdelta i den framväxande Ekonomiska ochMonetära Unionen (EMU). Gemensammaansträngningar för att uppnå monetär stabilitet ären viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. Den senaste tidens oro påvalutamarknaderna och de räntechocker som hardrabbat många länder, inklusive , harunderstrukit behovet av ett närmare ekonomisktoch monetärt samarbete för att främja monetärstabilitet. är angeläget att bidra tillutformningen av EMU redan före medlemskapet.Ett slutligt svenskt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje fasenkommer att göras i ljuset av den fortsattautvecklingen och i enlighet med bestämmelserna ifördraget. ''Detta har resulterat i att vi inte begär någotundantag. Det är mycket viktigt att vi i intenedvärderar det svenska parlamentets rätt att fattabeslut. Om vi skulle ha gjort olika deklarationeretc. och försökt att få EG att acceptera ditt ellerdatt i den svenska beslutsprocessen, tycker jag attdetta hade inneburit en indirekt nedvärdering avden svenska rätt att fatta självständigabeslut. Det är mycket viktigt att vi tar den rätt somvi har. Vi skall inte slänga bort den genom att låtsasatt det är nödvändigt att tala om det ena, det andraeller det tredje för EG, utan övergången från denandra till den tredje fasen är och skall vara föremålför ett beslut i riksdag. Det är vår rätt attha det så. Denna rätt skall vi väldigt noga slå vaktom. Jag råkar tycka att det är ganska angeläget attvi i tar oss de rättigheter som vi har.Frågan om hur vi skall finansiera denbudgetbelastning som uppkommer vill jag faktisktinte svara på ännu, därför att vi inte vet exakt hurstor den är och än mindre vilken infasning somkommer att bli resultatet av förhandlingarna. Detskulle vara att försämra vår förhandlingspositionatt tala om hur ett visst belopp skall finansieras. Detkan då uppfattas så, att vi under allaomständigheter är beredda att betala det beloppet.Det är angeläget att få en infasning ,eftersom fördelarna med strukturprogram ochannat inte kommer på en gång utan successivt. Föratt få ett så bra förhandlingsresultat som möjligt villjag faktiskt inte besvara von der Eschs fråga.Björn von der Esch sade att det är oklart medvalutaunionen inom den tid som vi kan överblicka --jag tror att jag citerade korrekt. Jag vet inte vilkentid von der Esch kan överblicka, men jagtycker att man skall ha blicken spänd ganska långtfram för att kunna försäkra sig om att denförväntade utvecklingen blir den bästa möjliga förSverige. Jag tror, som jag nu har sagt ,att det för och för jobben här är viktigt hurden monetära ekonomiska unionen ser ut ochvilken beslutprocess som väljer när detgäller att gå över från den andra till den tredjefasen.Beträffande räntepolitiken är det naturligtvisalldeles riktigt som von der Esch sade, att detkan bli stora problem om länderna har väldigt olikainflationstakter. Av detta skäl tillämpar man dens.k. kravlistan innan något land ges rätt att varamed i . Den råkar sammanfalla med de kravsom enligt min uppfattning är helt nödvändiga attuppnå för att få en god sysselsättningsutveckling ivårt land, så att arbetslösheten minskar, och för attfå fram fler riktiga jobb. Det skulle vi aldrig klaramed en våldsamt hög inflation, men då skulle inteheller något medlemskap i vara aktuellt.Därför känner jag inte igen konflikten mellanmöjligheten att använda ekonomisk-politiskamedel i von der Eschs värld och den världsom jag upplever vara den realistiska.Användandet av de olika ekonomisk-politiskamedlen leder i samma riktning: Det vi vill göra föratt skapa tillväxt och flera jobb här i ärockså det som framöver ger oss en rätt att, om vivill, vara med i EMU.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Meddelande om inställt svarAnf. 8 TALMANNEN:Jag får meddela att statsrådet pågrund av vård av sjukt barn är förhindrad attbesvara den under punkt 3 på föredragningslistanupptagna interpellationen, nr 56. Interpellationenkommer i stället att besvaras måndagen den 13december.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU15Skatteutskottets betänkande 1993/94:SkU9Justitieutskottets betänkanden /94:JuU7--betänkanden /94:FöU3 ochFöU4Socialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU6 och betänkanden /94:SoU9,SoU10, SoU12 och betänkanden /94:TU5, TU6och TU105 § Kammaren åtskildes kl. 12.29.Förhandlingarna leddes av talmannen.