prot · GG0988 · 1993-04-01 00:00:00 — Jag tror nämligen att det somIngegerd föreslår innebär en felaktigmålsättning och att det skulle kosta pengar, pengarsom vi kan använda till kulturen på ett bättre sätt.Därför vill vi inte skynda på utan vara generella.Men om något studieförbund visar intresse attstötta denna verksamhet, anser vi att man skall sepå möjligheterna för dem att göra det.Arbetsplatsbiblioteken minskar på det sättet inte söker anslag. Detta anslag har förts övertill en annan post, där man dock kan få söka anslagtill arbetsplatsbibliotek. Detta tycker jag är detväsentliga i detta sammanhang, IngegerdSahlström, dvs. att möjligheterna att få detta stödfinns kvar, men det är en annan post. Men det är enformell fråga som jag anser är av mindre intresse.Anf. 61 ()replik:Fru talman! Jag tror att ochjag i mycket har samma åsikter när det gäller nyttanoch glädjen av bibliotek. Däremot skiljer vi oss åtmarkant när det gäller hur vi skall bevara denbibliotekstradition som vi har byggt upp i detta landoch hur vi skall kunna utveckla den. Jag tror i dagpå en eventuell bibliotekslag. Jag ser nämligen vadsom har hänt ute i kommunerna under de senasteåren.Jag vill också till säga att omen studieförbund vill stötta har jagingenting emot det. Men jag är orolig för attidébundna organisationer skall ta överbiblioteksverksamhet.När det gäller minimilagen vet vi att det i samtliganordiska länder finns en lag. Vi vet attbiblioteksanslaget per invånare i och iDanmark är betydligt högre än det är i . Dettycker jag visar att en lag på intet sätt behöverbetyda att det blir en sämre verksamhet. Det gårfaktiskt att föreslå nedläggningar av bibliotek ävenutan en lag.Anf. 62 ()replik:Fru talman! Jag skall vara kortfattad den härgången. vill ju inte ha enbibliotekslag. Jag tycker därför att vi skall vara litetförsiktiga och lyssna på kommunerna, eftersom denstörre delen av kostnaderna ligger påkommunerna. Om kostnaderna i nuvarande lägeskulle öka har vi åter samma sits, att vi läggerkostnader på kommunerna som de måste ta ut avsina skattebetalare. Vi kan då se hela denekonomiska utvecklingen med eventuellt störrearbetslöshet osv. på andra ställen, om man inte sertill att pengarna går till annat än statliga ochkommunala utgifter.Anf. 63 ()replik:Fru talman! För mig innebär en lag intenödvändigtvis en mängd utgifter. För mig innebären lag att vi skulle kunna få en nationellbibliotekspolitik. Jag tycker att det är viktigt att viförhindrar att man bryter den kedja som finns i dagmellan biblioteken. Jag tycker att det är viktigt attvi ser till att länsbibliotek inte kan läggas ned. Jagtycker att det är viktigt att vi behåller bibliotekensom den infrastruktur på kulturens område som jagtalade om . Jag vill också fortsätta att ha en''allemansrätt'' när det gäller biblioteken, dvs. har rätt att plocka det som man själv vill.Detta betyder, fru talman, som jag ser det inte enmängd ökade kostnader för kommunerna. Men detbetyder en rätt för invånarna i vårt land.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 64 ()replik:Fru talman! Jag har, , visst klartför mig att Konst där vi bor-projektet har varit ettviktigt projekt. Jag håller också med henne om attdet är viktigt hur miljön ser ut där vi bor. Dessutomhar detta projekt inneburit att bostadsområden harförsetts med konst. Det har gett flera hundrakonstnärer möjligheter och nya arbetstillfällen påen ny marknad. Även informationen tillbyggherrarna om värdet av konstnärliga inslag iboendemiljön har gett resultat. Men Konst där vibor-projektet är ett projekt, och ett projekt är alltidtidsbegränsat.Allt detta har varit bra, men vi har inte dessa 4miljoner. Som jag sade i mitt tidigare inlägg hadedet, om vi hade haft dessa 4 miljoner, varit bättreom de hade lagts till de 15 miljonerna somfinansutskottet förordade och som vi har fattatbeslut om.Som jag sade tidigare tycker jag att proportionerna,dvs. 4 miljoner för att informera om att det finns 15miljoner, inte är realistiska.Anf. 65 ()replik:Fru talman! Det som sade varegentligen det som jag reagerade mest mot. Visstser proportionerna, dvs. 4 miljoner mot 15miljoner, litet konstiga ut. Men i praktiken har de15 miljonerna varit betydligt fler miljoner. 15miljoner har varit bara en del av byggherrarnaspengar när det gäller bostadsområdena.Vi vet också av erfarenhet att det har behövtsupplysning för att man på bästa sätt skulle kunnaanvända dessa pengar. Jag tycker nog att det hadevarit mycket positivt om regeringspartiernasledamöter i kulturutskottet hade kunnat följa osssocialdemokrater i denna fråga i utskottet lika välsom deras kamrater har följt socialdemokraterna ibostadsutskottet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill ha ett ungt, friskt ochkvalificerat kulturliv. Därför vill jag slå ett slag förmin motion.För en konstnärlig utövare är problemet attetablera sig, att slå igenom. Det är de ungabegåvningarna som har det svårt. Visserligen är detsvenska kulturlivet fullt av priser, stipendier ochinkomstgarantier. Men de är avsedda främst för deredan etablerade konstutövarna. Det är liksomtacksammare och blir mer uppmärksammat avetablissemanget att frottera sig med de etableradekonstnärerna.Kulturlivet är den tredje viktigaste tillväxtfaktornför en region, om det håller hög kvalitet. Detkommer efter universiteten och flyget. Kulturlivethar alltså en stor ekonomisk betydelse.Kulturskapare är olika. En del är bra, en del ärdåliga, och en del är geniala. Och det är de genialasom är de mest värdefulla för en regionalutveckling.Den konstnärliga utövningen har många parallellermed forskningen. Utbildningen är också -- frånsettförfattarna, som inte får någon utbildning iSverige -- på högskolenivå. Men man går intevidare från grundexamen till de konstnärligahögskolorna.Jag tycker att det behövs en högre utbildning ävenpå det konstnärliga området. Jag föreslår att manskapar en motsvarighet till doktorandstipendierna,där de mest lovande från grundutbildningen fårfortsätta vidare på en högre nivå med ekonomintryggad, på samma sätt som forskarna med sinadoktorandstipendier.Examination kan ske i form av utställningar ellerframträdanden som kritiseras av opponenter ochbedöms av ett betygskollegium från andrahögskolor, precis som man gör vid doktorsexamen.Därmed kan de mest lovande av de ungakonstnärerna få en möjlighet att utveckla sittkonstnärsskap ännu längre och att etablera sigfastare i kulturlivet.De verksamma och väletableradebör i högre utsträckning kunna klara sig på egnameriter. Då kan vi ge möjligheter inte bara för denya generationerna, utan vi kan också skapa enkvalitetshöjning för hela det svenska kulturlivet.Utskottet har varit ganska positivt, men serförslaget i motionen som en ekonomisk fråga. Jagmenar att detta i ännu högre grad är en fråga omkvalitet. Det skulle ske en kvalitetshöjning av detsvenska kulturlivet. Jag tror att utskottet redan omnågot år kommer att ändra sig.Fru talman! Även om detta förslag är nytt tror jagatt tiden i hög grad är mogen för det.Anf. 67 () replik:Fru talman! Det ligger mycket i vad säger. Som också sade harkulturutskottet sett i positiv anda på motionen.Låt mig erinra om en proposition som regeringenlagt fram, 1992/93:170 angående forskning förkunskap och framsteg. Regeringen har därframhållit att det är angeläget att det konstnärligautvecklingarbetet inte avstannar. Regeringen harockså föreslagit att skall anvisa ökademedel för ändamålet.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt. Problemet är baraformerna. Jag tycker att det är hemskt lätt att separallellen med forskningen och möjligheterna attavlägga en doktorsexamen. Man bör användaprecis de metoder som har visat sig väl lämpade påforskningsområdet också på detta område, dvs.doktorandstipendium, examination ochmöjligheten att få fyra, på sig för etableringsom forskare eller konstnär.Jag tror, som jag tidigare sade, att utskottet omnågot år kommer att tycka som jag nu gör.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tycker att tar upp enmycket viktig och angelägen fråga. Jag beklagar attde övriga utskottsledamöterna inte var mer lyhördaför denna problematik.Det är väl värt att fundera vidare på detta. Jaghåller med om att det finns många parallellermellan kulturen och forskningen. Det gäller intebara i denna fråga, utan den är mycket slående. Detär mycket svårt för unga konstnärer att försörja sigpå sin konstutövning. Vi vet att många av dem heltenkelt tvingas att avbryta sitt konstnärligaskapande, eftersom de inte ens har möjlighet attfinansiera sina studier.Om man skall gå så långt som att examineramänniskor vill jag låta vara osagt. Men jag hoppasatt diskussionen om de unga konstnärernasförsörjningmöjligheter kommer att fortsätta. Jagtror också, även om är litet tidigt ute,att vi måste se till att derasförsörjningsmöjligheter och utbildningsmöjligheterblir annorlunda än vad de är i dag.Anf. 70 () replik:Fru talman! När tar till ordaborde jag givetvis angripa henne häftigt. Det tänkerjag nu inte göra. Men jag vill säga följande: Kvalitetoch utbildning till kvalitet kräver också krav.Anf. 71 ():Fru talman! och jag har i många årmotionerat om fördelningen av de statligakulturanslagen. Vi har betonat betydelsen av attdet statliga stödet ges till regionala kulturcentra,och vi har då givetvis tagit upp förhållandena iGöteborg. Vi har gjort jämförelser mellanGöteborg och Stockholm.Självfallet skall staten ha ett särskilt ansvar för attdet finns kulturinstitutioner av riksintresse i vårhuvudstad. Men staten måste också ta ett ansvar föratt det finns regionala kulturcentra ute i landet. Vianser inte att det är en rimlig fördelning mellanStockholm och övriga landet.Stockholm får mer än hälften av de statligaanslagen, och klyftan tycks öka. beslötår 1987 att göra en översyn av fördelningeneftersom man i många motioner, bl.a. vår egen,krävt att en omfördelning borde göras. Det innan den socialdemokratiska regeringentillsatte utredningen. Resultaten presenteradessenare under rubriken i hela landet.Våra krav på omfördelning har inte infriats. Förraåret beslöt att det skulle tillsättas enkulturpolitisk utredning som särskilt skullebehandla frågan om hur decentraliseringsmåletuppfyllts och vilka åtgärder som skall vidtas medanledning av utvärderingen. Denna utredning haravhandlats en hel del och kommit att domineradebatten här . Jag skall inte närmare gå in pådirektiven eller omfattningen av självautredningen.Det som bekymrar mig är att det kommer att tanärmare innan vi får se resultatet avutredningen. finns risken för attandelen statliga kulturanslag till ökar.Så har det varit under de senaste åren.Nationella institutioner får kompensationer ochengångsbelopp i en utsträckning som inte allskommer regionala institutioner till del. Dessutomfår det höjda löneläget i effekt på andraorters möjligheter att behålla och rekryterapersonal. Det finns flera exempel på just detta.Det talas om att de nationella institutionerna harbetydelse för utvecklingen och stimulansen inomkulturområdet. Men de regionala institutionernahar också stor betydelse för de nationella. Oftatalar man om att nationalscenens främsta uppgift äratt vårda det nationella kulturarvet. Men ikulturarvet ingår också den regionala kulturen,vilket man inte får glömma bort.Erling och jag har pekat på några viktigakulturinstitutioner i som vi menar harsåväl riksintresse som internationellt intresse. Jagavser då de krav som vi har ställt när det gällerEtnografiska museet och iGöteborg. De finns behandlade i kulturutskottetsbetänkande nr 17, som vi behandlar här i dag.Vi anser att i med dess motsvarighet i Stockholmkan ha ett gemensamt samordningsansvar inom sittområde eftersom dessa museer kompletterarvarandra, och dessutom på ett mycket bra sätt. Nuhar utskottet avstyrkt motionen med hänvisning tillMuseeiutredningen.När det gäller och dess ställninghar på ett mycket förtjänstfulltsätt tagit upp den frågan. Jag förstår också attkulturutskottet i dess helhet har klart för sig vilketfint museum är. Utskottet har jubesökt och blivit väl informerat,såvitt jag förstår. Man är medveten om vilkenbetydelse museet har för konsthantverk och designi . Men det är inte alla som har detta klartför sig. Det finns företrädare inom dettaverksamhetsområde som påstår att det inte finnsformmuseum i och att man därför måsteskapa ett nytt museum.Jag är inte emot att man skapar fler museer ellerinstitutioner för konsthantverk och design,tvärtom, men jag tycker att man skall utnyttja denfina resurs som utgör. Det ärganska naturligt att det museum som har destörsta samlingarna också får ettsamordningsansvar inom formområdet. Det är juinte så att alla statliga museer måste ligga iStockholm. Det viktiga är ju vilka specialiteter sommuseet har och att det är ett riksintresse, och jagtycker att motsvarar denbeskrivningen.Avslutningsvis vill jag uttrycka min tillfredsställelseöver att kulturen får behålla sina anslag i dessasvåra ekonomiska tider, då mycken annanverksamhet får stryka på foten. Min oro gäller hurfördelningen av anslagen sker. Jag är också oroligöver att klyftan mellan och resten avlandet ökar med alla olika utredningar som pågår.Jag menar att klyftan inte får öka utan måsteminska.Anf. 72 ():Fru talman! I betänkandet KrU23, som jag skallberöra litet grand, behandlas förslag omkulturmiljövården. Utskottet har i stor enighetformulerat sina skrivningar, som bl.a. innebär tillstyrker de medelsanvisningar somregeringen gör till bl.a. Riksantikvarieämbetet.Utskottet har dessutom konstaterat att det finnsbehov av ytterligare resurstillskott påkulturmiljövårdens område samt att det svåraarbetsmarknadsläge som råder i landet kräveratt åtgärder vidtas för att stimulerasysselsättningen.Jag är glad för att utskottet kunnat enas om attanvisa redan innevarandebudgetår för olika byggobjekt. Vi har inhämtat attdet finns sådana objekt som kanigångsättas.Jag ser naturligtvis också positivt på att utskottethar kunnat konstatera att ytterligare 25 miljonerkronor för sådana åtgärder stod att hämta genomden uppgörelse som träffats i finansutskottet. Detbetyder att har tillkommit påkulturmiljövårdens område.I debatten mellan talade ElisabethFleetwood om denna uppgörelse som en form av''sprattel''. Skall man med detta förstå attModeraterna inte tycker att uppgörelsen är tillnågon nytta för kulturmiljövården och dearbetslösa, utan enbart är något som man varittvungen att gå med på?Vi socialdemokrater skulle gärna ha sett att manhade kunnat gå längre. Vi har i ett särskilt yttranderedovisat vår uppfattning att det nästa budgetårinom kulturmiljöområdet finns ytterligarearbetsobjekt i storleksordningen 100 miljonerkronor, som skulle kunna vara till stor nytta påkulturområdet.Nu har man, som jag tidigare påpekat,åstadkommit en uppgörelse i finansutskottet om enrad åtgärder för att i vart fall till en del komma tillrätta med den höga byggarbetslösheten. Vi får välse denna uppgörelse som ett bidrag till desatsningar som vi socialdemokrater förordat i vårmotion Kr335. Men regeringen bör nogsamtfundera på att i den kompletteringsproposition somskall komma senare i vår ta med det som återstår ivår motion.Herr talman! Jag tycker i övrigt att betänkandet ärbra, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet.Anf. 73 ():Fru talman! Det är från konstitutionella aspektersom jag har begärt ordet i denna debatt. Jagstudsade när jag på ett tidigt stadium hörde talasom att kulturutskottets majoritet hade ställt sigbakom ett uttalande som innebär ett försök tilldetaljstyrning av det statliga utredningsväsendet.I betänkandet KrU17 talar majoriteten om treytterligare utredningar inom området. Man fastslårdessutom en tidpunkt när dessa skall ha tillsatts ochgör ett uttalande om att det med hänsyn tilleffektiviteten skall fastställas en viss övre storlek påutredningen. Man anger vidare hur detparlamentariska inslaget skall se ut, dvs. ger sig inpå hur platserna skall fördelas. Dessutom skriverman att man förutsätter samråd mellan partierna.Hade det inte varit lika bra att ocksåskriva direktiven och utse ledamöterna?Fru talman! Utredningsväsendet ligger underregeringens beredningsansvar. Vill taöver detaljstyrningen av utredningsväsendet, fårväl genomföra denförfattningsförändring som då är nödvändig, menman kan inte både ha kakan och ge bort den.Antag att fattar det beslut sommajoriteten föreslår! Enligt regeringsformen är detregeringen som är ansvarig, och därför bryr man siginte om det som vi varit inne på tidigare underdebatten. Då blir kanske arg ochanmäler detta till . Eftersomdet är en konstitutionell innovation att detaljstyrautredningsväsendet, kan det inte vara helt fel attlåta yttra sig över detta. Menman får väl se detta som ett önskemål frånkulturutskottets majoritet. Det kan ju aldrig varaett tvingande beslut.Åke citerade tidigare , somsade att regeringen skall göra det som riksdagensäger. Ja, det är sant, men det är en sanning medmodifikation. Om regeringsformen säger någotannat kan inte med ett enskilt beslut sättasig över regeringsformen.Fru talman! Jag har allvarligt funderat på att begäraåterremiss på mom. 3, 9, 19 och 38 för att vi skallkunna få syn på dessakonstitutionella frågor, men med hänsyn tillkammarens arbetsbelastning och belastningen iutskotten skall jag avstå från detta. Jag vill dockvädja till kammarens ledamöter att inte härframställa önskemål som kan ge intryck av att mangenom ett enskilt beslut kan lägga sig i detaljer iregeringens utredningsväsende. Det kan mannämligen inte göra.Jag yrkar bifall till reservationerna under mom. 3,9, 19 och 38 i kulturutskottets betänkande nr 17.Det är det enda konstitutionellt anständiga somman kan göra.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag skall först vara formell och läsainnantill i de handlingar som reservanternahänvisar till. Föredragande statsrådet säger iproposition 1973:90, som ställde sigbakom och där det hänvisas till 7 kap. 2 §regeringsformen:Jag vill emellertid ta tillfället i akt att som min åsiktdeklarera att utredning genom parlamentarisktsammansatta kommittéer är ett utomordentligtvärdefullt inslag vid beredningen avlagstiftningsfrågor och andra likartade viktigareärenden. Liksom bör denna utredningsformutnyttjas i betydande omfattning.Detta innebär, som jag ser det, att det skall myckettill för att en regering -- framför allt av politiskaskäl -- skall gå emot av givna anvisningari sådana hänseenden.Jag har för min del begärt ordet för attuttrycka att jag anser föredragande statsrådets,kulturministerns, agerande i denna fråga varaklandervärt. Redan innan har tagit beslutgår hon ut och mästrar i denna fråga.Professor och harskrivit en bok om vår författning och varit defrämsta grundlagsfäderna vid utarbetandet avförfattningsreformen. I boken säger de beträffandeuttolkningen av 7 kap. 2 § RF: I viktigarekommittéer brukar ofta ingå representanter förpartier och för berörda organisationer.Också de lyfter alltså fram denna fråga. Det ärsåledes inte ostridigt hur det förhåller sig.För den händelse att regeringen inte kommer atteffektuera beslut, om det nu blir sådantsom majoriteten i kulturutskottet vill, kan vikonstatera att som ledamot avkonstitutionsutskottet inför kammaren hardeklarerat att han från konstitutionellautgångspunkter tycker att det är helt fel att göra såhär. Därmed är trovärdigheten i i framöver starktundergrävt.Anf. 75 () replik:Fru talman! Min trovärdighet har inte någonvåldsamt stor betydelse i detta sammanhang, utandet handlar om vad regeringsformen säger. Det vardet som jag försökte framhålla.Konstitutionsutskottet måste givetvis ta hänsyn tillvad regeringsformen säger, inte till vad ÅkeGustavsson säger.Anf. 76 () replik:Fru talman! Detta är litet märkligt.Konstitutionsutskottet är ett beredande organ iriksdagen, och det är faktiskt som skalltolka grundlagen. är grundlagsstiftare.Jag tycker att skall sätta sig ner ochnoggrant läsa genom regeringsformen ochriksdagsordningen en gång till.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag vill gärna replikera med orden:Tack detsamma!Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag trodde att vi hade slutat attdiskutera utredningen, men ger sigin i leken och ironiserar över utskottets skrivningarom utredningarna och säger att det hade varit likabra att utskottet också hade skrivit direktiven ochutsett ledamöter. Det hade i varjefall gått snabbare än vad som var fallet vidtillsättandet av den stora kulturpolitiskautredningen.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag har inte gett mig in påsakbehandlingen eller frågan om det hela har skettmed någon viss hastighet. Jag har bara försökt attbelysa vissa konstitutionella aspekter.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill med anledning avkulturutskottets betänkande nr 18 göra någrakommentarer i anslutning till min motion Kr325beträffande Nya skådebanan i län.Jag tycker att det är bra att utskottet ger uttryck fören positiv syn på Skådebanans verksamhet ochmenar att den är betydelsefull för möjligheterna attvidga deltagandet i kulturlivet och för teatrarna attnå sin publik.Jag beklagar naturligtvis att utskottet intetillmötesgått motionens krav på utökat stöd för Nyaskådebanan i . Det hade varitvärdefullt, eftersom den nystartade skådebanan iStockholms län under innevarande år avKulturrådet endast har erhållit ett projektbidragför sin verksamhet, som börjar bli ganskaomfattande. Projektbidraget är i sig glädjande ochbehövligt, men är ju tidsbegränsat.Verksamheten bedrivs genom ca 850 ombudoch i olika projekt, bl.a. vid ,som är ett yrkesgymnasium med 1 900 elever, ochden är mycket uppskattad av både publik ocharrangörer.Stockholms län, som är den folktätaste regionen ilandet, erhåller endast ett mindre projektbidrag fördetta viktiga arbete. Jag menar att Nya skådebanani måste ha samma rätt till anslag föruppbyggnad och fortsatt arbete som övriga landet.Jag är medveten om att utskottet inte åläggerKulturrådet hur medlen skall fördelas. Men jagförutsätter att kulturutskottets positiva syn påSkådebanans verksamhet kan ligga till grund för attKulturrådet stödjer de projektdrivnaskådebanorna, varav Skådebanan i länär en.Jag utgår från att det inte är meningsfullt att yrkabifall till motionen. Därför nöjer jag mig meddenna förklaring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § betänkande1992/93:KrU14 Idrott (prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 81 ():Fru talman! Det råder en relativt storsamstämmighet mellan partierna i ,regeringspartierna och oppositionen, om värdet avidrottsrörelsen. Samstämmigheten avspeglas ocksåi att vi gör ungefär samma bedömningar somRiksidrottsförbundet gör.Uppslutningen är stor kring idrotten i , bådevad gäller aktiva utövare och vad gälleruppmärksamhet bland allmänheten. Idrotten nårgoda resultat, och många ledare arbetar ideellt. Vihar gjort en gemensam skrivning om detta ibetänkandet.Jag skulle vilja lägga till några områden tilldiskussionen. Idrottsrörelsen har under de senasteåren visat att också den kan göra stora insatser motarbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten.Idrottsrörelsen har också visat en förmåga attåstadkomma något i kampen mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Det här utgör sammantagetett stort beröm åt idrottsrörelsen på mångaområden.Det kanske finns anledning att i något avseendevarna idrottsrörelsen. harutvecklingen gått mot lägre uppslutning och färreaktiva utövare. Det är för tidigt att säga om detberor på tillfälligheter eller om det är en trend somkommer att fortsätta. Men det finns anledning attta signalerna på allvar.Förutsättningarna för finansieringen avidrottsrörelsen kommer till en del att vara beroendeav det sätt på vilket regeringen och riksdagenbehandlar det resultat som harkommit fram till. Men vi har sett ,med exemplet Bingolotto, att det finnsförutsättningar för folkrörelserna att drivaattraktiva spel. Hur det sedan kommer att utfallamed förslag får bli en senaredebattfråga. Men det finns ändock anledning attfundera på om dessa framgångar är av den karaktäroch varaktighet att de kan betraktas som en stabilfinansieringskälla. Populariteten kan ju vara avkort varaktighet.