prot · GH095 · 1993-10-12 00:00:00 — När man infördeden generella avdragsrätten ledde det till att densom hade entreprenad och kom externt inne ikommunverksamheten fick likartadekonkurrensvillkor med den kommunalaegenregiverksamheten. Det innebar , närkommunerna fick avdragsrätt, att den som drev enicke-mervärdesskattepliktig verksamhet kom snettut. Kommunerna fick dra av en del saker för sinvård- och omsorgs- och utbildningsverksamhet somtidigare inte varit avdragsgilla, vilket i sin turinnebar att konkurrensneutralitet på detta viktigaområde för alternativ försvann där den fanns.Utredningen har haft i uppgift att ta reda på hurman skall kunna hantera detta, och detremissbehandlas.I det ursprungliga svaret konstaterar jag att denentreprenad- och egenregiverksamhet som finnssåväl inom det mervärdesskattepliktiga områdetsom inom det mervärdesskattefria området skall fåkonkurrensneutralitet i fortsättningen. Det innebären förbättrad situation. Till det kommer behovet avatt undanröja den kommunala skatteplaneringen.Anf. 78 ():Fru talman! Detta var ett tungt ja, eftersomstatsrådet intar den positionen. Det bör lugna deoroliga känslor som finns ute på marknaden. Jagtolkar det som om jag har varit ganskaframgångsrik i , närjag får ett sådant svar. Jag hoppas att pressenvidarebefordrar det svar statsrådet gav på minföljdfråga.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! I denna och många andra frågor önskarjag lycka till i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1993/94:28 om ROT-programmetAnf. 80 Statsrådet ():Fru talman! har med hänvisningtill det ROT-program på bostadsområdet somriksdagen beslutade om frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att bostadsrättshavareoch hyresgäster ges reella möjligheter att användasig av ROT-programmet.Oskar hävdar att den av riksdagenbeslutade ordningen skulle innebära svårigheter attfå till stånd åtgärder i de enskilda lägenheterna ochatt en lösning vore att ersätta skattereduktionenmed ett bidrag. Slutligen hävdar programmet fått väsentligt mindre omfattningän man hade anledning att räkna med och attinformationen bör intensifieras.Jag vill till att börja med framhålla att det beslutsom fattat inte innehåller några särskildarestriktioner mot åtgärder i enskilda lägenheter.Bestämmelserna för skattereduktionen är, i likhetmed bestämmelserna för räntebidrag och övrigastödformer inom bostadsbyggandet, utformade föratt fastighetsägaren skall erhålla stimulansen. Demånga tidigare regelverk på detta område somOskar medverkat till har inte heller varitutformade för att bidrag skall ges direkt till deboende. vet mycket väl att värdetav skattereduktionen, i likhet med räntebidragenetc., ändå tillkommer de boende,bostadsrättshavare och hyresgäster, i form av lägreavgifter eller lägre hyror. Därmed föreligger inteskäl att ändra ROT-programmet i detta avseende.Slutligen vill jag säga att jag anser attRiksskatteverket har informerat om debestämmelser som följer av beslut på ettutmärkt sätt och kommer säkerligen att fortsättamed det. Jag anser också att den utvärdering avomfattningen som gör bör anståbl.a. tills vi sett omfattningen och effekterna avbranschens marknadsföring.Anf. 81 ():Fru talman! När vi diskuterade med företrädare förregeringen om att genomföra ett ROT-program,kom vi fram till att det skulle skapas ett programsom skulle omfatta drygt 30 000 nya jobb. Dejobben har endast sporadiskt kommit i gång. Vifattade beslut i . Det är tre ochen halv månad sedan.Det har gjorts tafatta försök att få i gång eninformationsverksamhet om ROT-programmet.Det är naturligtvis helt otillräckligt. Att klara en såviktig fråga förutsätter att man informerar på enmycket bred basis.Uppgörelsen bars fram av folk som varintresserade. Det fanns inte någon företrädare förModerata samlingspartiet i den gruppen. Det varföreträdare för , ochSocialdemokraterna. När jag nu ställer en fråga tillregeringen, är det i det vällovliga syftet att försökaåstadkomma en stämning som innebär attregeringen förbättrar informationen om ROT-verksamheten och om möjligt förenklarregelsystemet. Det är krångligt. Det står i tidningenvarenda dag om krångligheterna. Det står itidningen om kommuner som bildar bolag för attkomma över avdragsmöjligheterna. Vi pratar medenskilda människor som inte kan klara utregelsystemet, osv. Vi pratar med folk som skullevilja gå direkt in i systemet, bostadsrättshavare ochhyresgäster. måste bostadsrättshavarna gå viasin bostadsrättsförening, osv. Det skulle ha varitvälgörande, , om regeringen hadevarit mer intresserad av ROT-programmet än vadsom för tillfället synes vara vid handen.Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Det är uppenbart att vi har problem påbostadsmarknaden och byggmarknaden totalt sett,med tanke på det som har inträffat i det förgångna.Jag vet att ibland tycker att det ärbesvärande att jag så ofta påminner om de effektervi nu ser av den kostnadsmässiga och volymmässigaexplosion som skedde . Deeffekterna lider vi nu av i många avseenden. Detbyggdes så mycket att det inte finns mycketkvar att göra.Mot den bakgrunden bestämde att ettROT-program skulle införas. Man utformade ettregelsystem. Självklart kommer jag och andra iregeringen, och de myndigheter som har atthantera detta, att informera på det sätt som behövsför att man skall kunna utnyttja systemetsmöjligheter. Det är avsikten. Det är ännu för tidigtatt ta ställning till om det har fått eller kommer attfå en mindre omfattning än vad som var avsett.Det finns ett antal detaljer som det kan finnasanledning att överväga, för att få det att fungerabättre och smidigare. En del av dem är förorsakadeav det sätt på vilket utformaderegelsystemet. Andra beror på att man kanske intesåg vissa effekter. En sådan översyn ägnar vi ossnaturligtvis åt kontinuerligt inom regeringskansliet.Vad som kommer ut av detta får vi återkomma tilli annat sammanhang.Anf. 83 ():Fru talman! Jag vet att är specialist påatt prata om det förgångna. Det är enprogrammering som antagligen kommer att följahonom livet ut. Jag är mer intresserad avmorgondagen och framtiden. Det är denbostadspolitiken vi pratar om . Det är det ROT-program som fattade ett enhälligt beslutom som vi nu diskuterar.Jag försöker uppmuntra regeringen att kännadelaktighet i den bristande igångsättningen och denlåga effekten av ROT-programmet. I stället ger BoLundgren mig ett svar som är håglöst och passivt.Det är avvärjande, i stället för att ta uppmaningenatt medverka till en bredare satsning på ROT-programmet. Det är alldeles uppenbart attåtminstone vi socialdemokrater måste kommatillbaka till med andra utslag, eftersomdet tydligen inte räcker med att vi har träffat enuppgörelse med de andra partierna i den lilla gruppsom tog fram ROT-programmet.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Som själv poängterarfattades beslutet i huvudsakliga delar av de olikapartier som sitter i . Jag har naturligtvisingen anledning att göra annat än att följariksdagens beslut. Jag har verkligen en ambitionoch känner mig inte alls håglös vad beträffarmöjligheterna att försöka lindra effekterna av detsom varit. Det är att se framåt. Att låta sin politiskaförkunnelse präglas av historielöshet skapar deproblem som har varit med om attställa till. Vi får se till att inte upprepa de misstagen.Vad gäller ROT-programmet som sådant är jagmedveten om att det finns en del oformligheter,som vi försöker hantera. Oformligheterna berordelvis på det sätt på vilket formuleradesitt ursprungliga beslut.Anf. 85 ():Fru talman! Det är alldeles självklart att regeringenskall följa beslut. Fattas bara annat!Men man kan följa ett riksdagsbeslut mer ellermindre engagerat. Den brist på engagemang somframgår av svaret och av replikerna från BoLundgren vittnar om att det är ett mycket svaltintresse för det ROT-program som vi nu håller påatt diskutera.När jag skrev min fråga utgick jag från attregeringens företrädare skulle ta chansen att aktivtmedverka till att förbättra de förhållanden som råder på bostadsområdet. På den punkten ärjag besviken. Ingenting tyder på att varkenbostadsrättshavare eller hyresgäster, som medmedverkan av regeringen mycket enkelt kankomma in i systemet, har något att hämta. Ändåhar vi den lägsta bostadsproduktionen i Sverigesedan 1941. Tänk på det, Bo Lundgren.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Om vi skall diskutera vad somorsakade bostadsproduktionens fall, är vi tillbakatill vad som inträffade under tidsåsom bostadspolitiker med en regering som hankunde påverka här i . Det var ju då somman lade grunden till de stora problem som vi ser genom en kostnadsexplosion och genom enöverutbyggnad av såväl bostäder som andrabyggnader. Detta har skapat oerhörda problem.Vad vi nu har att göra är bl.a. att genom detta ROT-program försöka begränsa skadeverkningarna.Jag känner ingen håglöshet, men jag konstaterar attOskar i sin fråga tar upp ett antal sakersom inte är relevanta i detta avseende. Detintressanta är att man alltid har givit bidrag eller,som i detta fall, skattereduktion tillfastighetsägarna, vilka kan använda medlen tillreparationer åt den enskilde hyresgästen ellerbostadsrättsinnehavaren. Så har det fungerat, ochså kan det fungera också i fortsättningen. Ingentinghindrar att man vidtar åtgärder i enskildalägenheter.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vet precis, , hur ROT-programmet fungerar. Jag var med från allra förstabörjan: motionsmässigt, behandlingen ibostadsutskottet, överläggningarna medfinansministern och i dessa frågorsamt diskussionen och beslutet i . Jag vetexakt hur det fungerar.Jag vet också att är oerhört förtjust iatt diskutera vad som skedde under gårdagen. Ihans senaste replik talade han om min tid såsombostadspolitiker. Jag är alltjämt bostadspolitiker.Till skillnad från är jag ocksåintresserad av bostadspolitik. Det är därför jag hartagit upp denna fråga. Jag vill än en gång säga attvi kunde ha gjort ett utomordentligt bra programtillsammans för att häva oss ur den vågdal som i dagråder på bostadsområdet. Men ärmer intresserad av att prata om det förgångna. Jagvill diskutera vad som kan ske i framtiden.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Det var inte jag utan drog sig tillbaka ända till 1941 i sitt tidigareinlägg. Också jag är intresserad av bostadspolitik.Jag är intresserad av att undanröja allt det somskapades av och som gjorde attden bostadspolitik som ni förde fick ett snöpligt slutgenom att byggsektorn rasade till följd avkostnadsoch ränteutvecklingen. Vi har lyckatsåstadkomma mycket, och jag skall ge ett exempel,som har betydelse för den framtida produktionen.När var aktiv i enregeringskonstellation i , varränteutgiften för en nyproducerad trerumslägenhetav normal standard i genomsnittför landet . Jag säger ungeför, för det kangivetvis slå på någon krona. Den stramafinanspolitik som vi har fört och som har medgiviten sänkning av räntenivåerna till följd av att viavreglerar, minskar subventionerna och pressarkostnaderna har sammantaget lett till attmotsvarande lägenhet innevarande år drar enränteutgift på . Detta är effekter aven aktiv bostadspolitik, som syftar till att undanröjadet som ni en gång skapade och som lade hemskopå bostadsproduktionen i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1993/94:6 om åtgärder motsegregerade skolorAnf. 89 (m):Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att förhindrautvecklingen mot segregerade skolor medanledning av att elever i valtatt få byta skola.Riksdagen beslöt att elever igrundskolan skall ges ökade möjligheter att väljaskola inom såväl den egna kommunen som andrakommuner. Med anledning av detta har skollagenändrats. Enligt 4 kap. 6 § skollagen skall elevensönskemål om placering vid viss skola beaktas sålångt det är möjligt. Andra elevers berättigade kravpå placering i en skola nära hemmet får dock inteåsidosättas. Kommunen behöver inte hellertillgodose sådana önskemål, om betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår.Intentionerna till skollagsändringen var att geelever och föräldrar ökat inflytande vad gäller valav skola. har frågat ettrepresentativt urval föräldrar om deras attityder tillvalfriheten. Utfrågningen visar att det finns en klartpositiv inställning till de ökade möjligheterna attvälja skola. När föräldrarna skulle tala om vad detycker är viktigast inför val av skola, betonade deframför allt kvalitetsfrågorna. Allra viktigast var attskolan verkligen satsar på att ge elevernakunskaper, att det finns en bra kamratanda och attskolan tar väl hand om alla elever.Pettersbergsskolan är en högstadieskola iTrollhättan, som tar emot knappt 500 elever frånfem mellanstadieskolor i kommunen. Enligtuppgift från skolledningen begärde sex sju eleverinför att placeras vid en annanskola än Pettersbergsskolan. Någon skyldighet attange skälen för val av skola finns inte, men i dessafall hade negativ gängbildning och som resultathandgemäng med invandrarbarn i området varitanledning för några föräldrar att begära byte avskola. Ansökningarna bifölls.Rätten att välja skola och berörda fall i Trollhättaninnebär knappast någon risk för ghettobildningmen understryker vikten av information ochopinionsbildning i frågor som rör de grundläggandevärdena i vårt samhälle.Jag ser också med viss oro på effekterna av detalltmer segregerade boendet, vilket märks framförallt i det offentliga skolväsendet. Det finnsanledning att noga följa hur kommuner och skolorlever upp till skollagens och läroplanernas krav påen likvärdig utbildning för alla barn. Jag följerutvecklingen bl.a. genom Skolverketsutvärderingar och är inte främmande för attsärskilda insatser kan behöva göras.Anf. 90 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. För mig och är skolan ochutbildningspolitiken ett viktigt instrument ellerverktyg för att åstadkomma jämlikhet i samhälletmellan könen och för att utjämna skillnader mellanbarn från olika socialgrupper. Kort sagt: Vi kräveren likvärdig skola. Föräldrar och elever skall kännatrygghet, när de på olika sätt deltar i skolarbetet.Den tryggheten kan inte garanteras i ett segregeratskolsystem.Det ligger ett demokratiskt värde i en jämlik ochsolidarisk skola, vill jag hävda. Men har vi påsenare tid fått en rad signaler om att det inte stårriktigt rätt till ute i en del skolor. , somjag har tagit upp i min fråga, tjänar bara såsom ettexempel. Det finns exempel på skolor som jagmåste säga är aparta i förhållande till samhälletsgrundläggande värderingar och som förnekarutvecklingsteorier och t.o.m. ifrågasätterdemokratiska system och arbetssätt. Det finnssegregering mellan skolor i grannskap. Det finnssegregering inom skolan, vilket statsrådet ocksåpekar på. Det kan kosta pertermin att gå i en viss skola. Det finns skolor somhar införts på aktiemarknaden. Även andrarapporter är oroande. Det finns exempel påvåldsövergrepp.Nu säger statsrådet att hon är beredd att görasärskilda insatser på skolans område. Då ber jag attstatsrådet ger exempel på vilka konkreta åtgärdersom hon ämnar vidta.Anf. 91 (m):Fru talman! Låt mig först bara ta det fall som BjörnSamuelson har tagit upp. Efter att ha satt mig in ifrågan om , har jag uppfattat att Eko-inslaget, som frågan ju byggde på, delvis varmissvisande. Det är uppenbart att det bland barni detta område har förekommit gängbildningar ochlekar som har lett till svårigheter bl.a. förinvandrarbarn. Detta är inte något ovanligt. Vikänner till dessa tendenser till främlingsfientlighet.Det är med anledning härav som jag säger att jagnoga följer utvecklingen. Det kan inte accepterasatt vi får ett samhälle, där en så grundlägganderättighet och värdering som andra människors likavärde inte fungerar.Vilken typ av åtgärder kan jag då tänka mig?Framför allt arbetar vi på departementet just numed att studera invandrarrika områden. Där finnsskolor där segregeringen är som allra tydligast. Detkan finnas en rad olika saker som behöver göras.Jag är dock inte beredd att ge exakta besked.Jag är allvarligt bekymrad över att invandrarbarninte lär sig svenska därför att de inte har svenskakamrater.Från vänsterhåll vill man gärna dra väldigt storaväxlar på valfriheten och hävda att den är orsakentill problemen. Så är inte fallet. Att välja skola ären viktig sak, men segregeringen och därmedsammanhängande problem har vi haft äventidigare. De förvärras faktiskt inte av reformernautan av andra attityder i samhället. Där tror jag attvi gemensamt kan agera.Anf. 92 ():Fru talman! Det är säkert så att vi kan finna vissagemensamma arbetsfält och jobba tillsammans föratt stävja misshälligheter ute i skolorna, osv. Mendet är klart att när frågan om att kunna gå i en skolaeller inte har blivit en ekonomisk fråga, påverkasnaturligtvis urvalet av elever. Det är ostridigt så.Utbildningsutskottet arrangerade en offentligutskottsutfrågning . Det framgick dåatt skolan har mindre resurser tillstödundervisning. Även sådana frågor måste sesöver. Undervisningen behövs för att hjälpa dessaelever att komma i ''fas'' med de andra eleverna.Naturligtvis kan inte skolan självt lösa allaproblem. Det handlar om bostadspolitik ocharbetslöshet. Vi lever i en svår tid ekonomiskt sett.Men både och regeringen måste varaberedda att sätta in alla de åtgärder som är möjligaför att se till att människor som är unga kanmötas i samhället.Anf. 93 (m):Fru talman! Vi kan vara överens om att vi måsteskapa en gemenskap i samhället mellan människorav alla sorter -- om man får uttrycka sig så.Frågan om valmöjligheten kommer tillbaka idebatten. De reformer som regeringen hargenomfört har minskat de ekonomiskaskillnaderna, inte ökat dem. Det är billigareatt välja en alternativ skola än att välja ettkommunalt dagis. Jag tycker att detta säger en heldel.Just på grund av segregeringen är det ibland enmöjlighet för bl.a. invandrarföräldrarna att kunnavälja en annan skola för att deras barnskall få mer kontakt med svenska barn. Det kanvara bra. Vi skall titta på dessa frågor och följa uppdem. Vi skall våga agera när det finns tendenser tillatt skolorna inte arbetar tillräckligt aktivt medvärderingsfrågorna och se till att skapa en attitydsom är sund.Jag vill dock säga några ord om den undersökningsom har gjorts om föräldrarnas inställning. En avde viktigaste aspekterna på en bra skola som harframkommit från föräldrarnas sida är att skolanvinnlägger sig om att hjälpa elever som har problemav olika slag. Det finns en väldig solidaritet hosföräldrarna. Det vill jag framhålla.Anf. 94 ():Fru talman! När vi ser att det uppträder segregeringinom det allmänna skolväsendet måste det ringa envarningsklocka hos oss ansvarigautbildningspolitiker. Då får vi söka olika vägar ochse till att vi inte fattar politiska beslut som innebäratt unga människor inte möts i samhället.Det var ett intressant program om på TVhäromkvällen. Där återspeglades detfrämlingsskap som unga människor i samma ålderkände inför varandra. Jag tror att ett främjande avytterligare utveckling av skolor som kan verkaverklighetsfrämmande i sina värderingar osv. intekommer att vara till gagn för människor som villmötas.Anf. 95 (m):Fru talman! Skillnaden består i att BjörnSamuelson egentligen tycker att det var bättre förr.Men faktum var att när kommunen hänvisadeeleverna till skolan som låg närmast permanentadesproblemen med segregationen.Vi har öppnat för ett utbyte. Det är klart attskolor som profilerar sig -- t.ex. en musikskola --lockar till sig elever med olika typer av bakgrund.Det är inte nödvändigtvis de som bor närmast somgår i den skolan.Det är inte lätt att lösa upp dessa inbyggdasamhällsproblem. Men -- för det första -- man skallinte dra för långtgående slutsatser av enskildaincidenter. För det andra gäller detta generellt iskolväsendet. Där är och jagöverens om att vi skall arbeta för att minska ochhelst stävja de negativa tendenser till segregeringsom finns.Anf. 96 ():Fru talman! och jag är inte överens ihur man skall se på frågan om profilering ochindividualisering. Jag hävdar att man inte behöveren särskild skola utanför det allmänna skolväsendetför att det skall bli en profilering. Det sker varjedag. Det skall ske inne i klassrummet -- nästan varfyrtionde minut.Det är klart att skolan inte är opåverkad avutvecklingen i övrigt. Naturligtvis är det så. Det bliråterverkningar på skolan när man går mot alltstörre klasskillnader i ett samhälle, där en del fårjobb och andra aldrig har några utsikter till att fåarbete -- där de aldrig kan känna delaktighet isamhället. Detta kommer att visa sig snart.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1993/94:37 om kontroll av attskolor följer läroplanerAnf. 97 (m):Fru talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen vidtagit för att kontrollera attde skolor som får kommunala medel följer engodtagbar läroplan. Bakgrunden är ett reportageom Joshua-skolan i i tv-programmet.Skolverket beslöt så sent som attgodkänna Joshua-skolan som friståendegrundskola fr.o.m. /94. Enligtansökningen skulle skolan i huvudsak följagrundskolans läroplan (Lgr 80). Undervisning iämnet kristendomskunskap skulle ges under tvåveckotimmar inom de samhällsorienterandeämnena.Enligt bestämmelser i 9 kap. skollagen kanSkolverket godkänna en fristående skola för vanligskolplikt om skolans utbildning ger kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svararmot de kunskaper och färdigheter som grundskolanförmedlar. Även i övrigt skall utbildningen svaramot allmänna mål.Den fristående skolans verksamhet skall omfattasav det svenska samhällets grundläggandevärderingar. De riktlinjer för fostran och utvecklingsom anges i de övergripande målen för grundskolangäller också för fristående skolor. De skall verka förjämställdhet mellan män och kvinnor, och skolanfår inte använda aga eller andra lagstridigauppfostringsmetoder.Undervisningen i en fristående skola skall varaallsidig och saklig, även om verksamheten fårpräglas av olika åskådningar och värderingar.En fristående skola får jämka timplanen och får geundervisning i andra ämnen än de som finns igrundskolan. Huvudsaken är att eleverna somslutresultat av undervisningen får i stort sett sammakunskaper och färdigheter som de skulle ha fått i envanlig grundskola.De fristående skolorna står under tillsyn avSkolverket. De är också skyldiga att delta i denuppföljning och utvärdering som Skolverketgenomför.Tillsynen, som utövas av , är av övergripande karaktär. Denavser huvudsakligen den egentligautbildningsverksamheten. Tillsynen omfattar bl.a.granskning av om en fristående skola alltjämtuppfyller de krav som ställts vid godkännandet.Den inriktas också på kontroll av att skolornafullgör sina författningsenliga skyldigheter. Påförekommen anledning kan genom sinfältorganisation också företa inspektioner. Enanledning till en sådan inspektion kan vara att deten gång givna godkännandet satts i fråga genomt.ex. formell anmälan eller uppgifter i massmedia.Eftersom Joshua-skolan godkänts som friståendeskola fr.o.m. /94, kommer --enligt den praxis som upparbetat -- attförsta gången utöva reguljär tillsyn över skolannästa läsår, dvs. /95.Om en fristående skola inte längre uppfyller kravenför godkännande och bristerna inte avhjälps, kanSkolverket återkalla godkännandet. Detsammagäller om skolan vägrar att delta i uppföljning ochutvärdering.Regeringen har alltså genom skollagen gettSkolverket rätten att kontrollera att debestämmelser som gäller efterlevs.Tillsyn, uppföljning och kvalitetskontroll avskolor -- oavsett dessas ägandeform ellerinriktning -- är fortfarande en relativt ny företeelsei . Därför pågår det nu också ett intensivtarbete inom för att utveckla metoderoch kriterier för verksamheten. Det arbetet ärsvårt, grannlaga och mycket viktigt. Regeringenfäster stor vikt vid det, vilket vi också i olikasammanhang har framhållit.Anf. 98 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka för det utförligasvaret.Jag tycker att det är bra att vi får en klarredovisning av vad som gäller. Jag tror att det varmånga som reagerade på inslaget i ''Kalla fakta'' --precis som jag gjorde. Därför välkomnar jagverkligen ett svar av detta slag och att regeringenverkligen tar dessa frågor på allvar.Jag är inte emot friskolor på något sätt.