prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Låt mig börja med att tackajordbruksministern för svaret på den interpellationsom jag har framställt i denna fråga.Odlingen av potatis för stärkelseproduktion är avtradition och biologiska betingelser starkt knutentill sydöstra , och det är där vi har de fyrakvarvarande fabrikerna för tillverkning avpotatisstärkelse i landet. Odlingen, som omfattarca , är av stor betydelse fördet svenska jordbruket och i synnerhet förjordbruksföretagen i det här distriktet, vilket kansägas omfatta delar av , och samt delar av södra inkl. Öland.Jordmånen -- den lättare sandjorden -- är lämpligför den här odlingen och gör att den gröda somodlas är bra och att den efter de förutsättningar somfinns också kan ge en hygglig avkastning.Det är därför litet märkligt att vetestärkelse påomställd areal börjar konkurrera med dennasvenskodlade potatisstärkelse. Problemet kansägas vara att produktion av vetestärkelse påomställd mark får stöd, som den ersätterstärkelse från potatis som odlas på ej omställdmark. Potatisstärkelsen, som odlas på dentraditionella, icke omställda marken, får inte helleranvändas som underlag för rabattering avpotatisstärkelse till derivat- ochpappersindustrierna.Jag kan notera att jordbruksministern i svaret sägeratt länsstyrelsernas förhandsbesked är bindande förJordbruksverket. Det innebär att man skall se öververksamheten och kontrollera om den ligger i linjemed beslut som fattats här i . Jag kantyvärr konstatera att eventuella felaktiga tolkningarlokalt på länsstyrelserna kan bli bindande förverket centralt, vilket i sin tur kan drabba helanäringen. Kan detta vara acceptabelt?Självfallet kan det, som jordbruksministern ocksåsäger, i vissa fall vara problem med gränsdragningarav olika slag. Jag efterlyser en strategi eller enhandlingslinje för att komma till rätta med dessaproblem. Finns det någon sådan strategi för attförsöka komma till rätta med de felaktigheter ellerproblem som finns i gränsdragningssammanhang?Det framgår vidare av svaret att det skulle odlaspotatis på s.k. omställd areal. Min fråga gällersjälvfallet vilken areal som avses. Efter kontaktermed ansvariga handläggare på länsstyrelserna i deberörda odlingslänen -- , ,och -- kan jag säga att detinte torde finnas någon sådan areal, om man inteavser en enstaka liten areal på ungefär 100 hektarpå som kom till efter nedläggningen avMörbylånga sockerbruk. Den arealen tillkom efteren överenskommelse mellan ,och Stärkelsen. Odlingen skulle skeunder åren 1992--1994. Avräkningen till odlarnaskulle baseras på ett pris som skulle ligga påvärldsmarknadsnivå.Det odlade skulle endast användas till teknisktbruk, och kan således inte sägas konkurrera medden traditionella odlingen av fabrikspotatis förstärkelseändamål, vilket vetestärkelsen gör.Jag kan konstatera att den volym stärkelse somproduceras i vetestärkelsefabrikerna ersätteranvändningen av 8 000--potatisstärkelse.Det är, om jag läser tabellerna rätt, 20--av densamlade svenska produktionen av potatisstärkelse.Vetestärkelsen har inte ersatt importerad stärkelseutan i stället svenskproducerad potatisstärkelse.Min uppfattning är att detta måste stå i strid medintentionerna jordbrukspolitiska beslut.Det noterades där att den produktion som skullekomma att ske på den omställda arealen inte skullekonkurrera med befintlig produktion och befintligagrödor.Jag tycker att det är viktigt att man försöker ha enstrikt och neutral konkurrens i sammanghanget,och att alla arbetar utifrån samma villkor. Jag villdärför gärna veta vilka åtgärder somjordbruksministern kan tänka sig vidta eller ämnarvidta så att den svenska potatisodlingen förstärkelse kan kvarleva också ochutvecklas, och att den får rättvisakonkurrensvillkor jämfört med den produktion avvetestärkelse som sker.Frågan är också vad som kan hända i ett eventuelltEG-perspektiv. Såvitt jag förstår står svenskpotatisodling och svensk stärkelseproduktion välberedda och är kapabla att konkurrera medproduktion av stärkelse i andra europeiska länder.Men det gäller ju för producenterna att klara sigfram till det tillfälle då de skall konkurrera medproducenter i . Det är därför viktigt att vi iSverige har likvärdiga villkor . Jag troratt det finns goda skäl att anta att svenskproduktion av potatisstärkelse mycket väl kankonkurrera, om vi kommer dit.Anf. 37 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min interpellation angåendeanvändningen av omställd åkermark.Tyvärr kan jag inte vara nöjd med svaret. Det gesinget besked om vilka åtgärder som statsrådet ärberedd att vidta i syfte att till fullo följaintentionerna i det livsmedelspolitiska beslutet från1990 vad gäller användningen av omställdåkermark. Svaret kan endast uppfattas som enredovisning av redan kända fakta och som enförklaring till att vissa saker har inträffat, som inteborde ha fått ske.Vidare framstår berörda myndigheters agerande isammanhanget som klart bristfälligt. Intentionernai omställningsbeslut har inte fullföljts.Fru talman! Då fattadebeslutet om en ny jordbruks- och livsmedelspolitikingick omställning av till annanproduktion än livsmedelsproduktion som enmycket viktig del. Syftet var att en snabb ochvaraktig omställning skulle stimuleras.Omställningsstödet utgick i form av villkorslån,med vissa bestämda krav. Omställningsmarken fickinte användas för livsmedelsproduktion somkonkurrerar med befintlig produktion.Tyvärr kan jag konstatera att detta trots allt harskett och att det också sker under 1993.En stärkelsefabrik startade iSödermanlands län, med vete som råvara. Andrafabriker har enligt vissa uppgifter planerats i andralän. Vetet har kommit från omställd , ochkontrakt mellan odlare och fabrik lär tecknas påsamma sätt som inom den traditionellaproduktionen av potatisstärkelse.Det allvarliga och helt oacceptabla är att den därvidproducerade vetestärkelsen, odlad på omställdåkermark, levereras vidare till annan svenskindustri för tillverkning av glukos, som är ettgränsskyddat livsmedel. Uppenbart står detta i klarstrid med det livsmedelspolitiska beslutet från1990. Lika uppenbart är att de av utgivna föreskrifterna inte har följts.Det inträffade är allvarligt då följden blir attproduktion av potatisstärkelse på icke omställdmark slås ut. Att statliga medel som avsetts för attta bort överproduktionen av spannmål på detta sätti stället medverkar till att slå ut icke omställdåkerproduktion är direkt stötande. Jag ser det somallvarligt om statsrådet inte är beredd att vidtaåtgärder för att rätta till felaktigheterna, då det isvaret klart anges att omställningsstöd endast skullelämnas för som genom särskilda åtgärderunder omställningsperioden överförs till annananvändning än livsmedelsproduktion eller tillodling av livsmedelsgrödor som inte konkurrerarmed befintlig produktion.Det framgår också i svaret att avsikten inte är attdet skall få produceraslivsmedel på omställda åkerarealer, även om denaviserade snabba anpassningen avomställningsprogrammet till EG:s trädeskrav sker.Av svaret framgår också att skriftligaförhandsbesked som länsstyrelserna har lämnat vadgäller odling av omställd mark är bindande förJordbruksverket.Den myndighet som har till uppgift att utfärdabestämmelser baserade på beslut haralltså inte befogenheter att ingripa omlänsstyrelserna gör missar när det gäller beslut ochkontroll av att reglerna följs. Anser statsrådet attdetta är rimligt och försvarbart?I svaret framhålls det också att det efter det attförhandsbesked har lämnats från länsstyrelsernaförekommer odlingar av både potatis och vete påomställd mark för framställning av stärkelse förtekniskt bruk. Som framhöll harkontakter tagits med dem som handlägger frågornai länsstyrelserna i de sydliga länen. Därvid har detframkommit att det endast är i län som mangenom specialavtal har fått göra detta. Det rör sigom ca . Det gäller då mark som tidigarehar använts för sockerbetsproduktion. Dettaspecialavtal kom till i och med att sockerbruket iMörbylånga lades ned, och det utgår ingarabattmedel för den produktionen.Fru talman! Jag finner att det som har skett ochsker vad gäller förädlingen av vetestärkelse, frånomställd åker, till livsmedlet glukos strider motriksdagens beslut . Vad händer,jordbruksministern, med felaktigt utbetaldaomställningsstöd? Anser statsrådet att det som harskett är rimligt och försvarbart?Anf. 38 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att när det gällerpotatisodling är den areal som finns i ocksåden enda som jag känner till. Till sin karaktär ärden naturligtvis något annorlunda. Men för den härodlingen gäller regeln att det inte kanutgå både stärkelserabattering ochomställningsstöd.Frågan om förhandsbesked är inte alldeles enkel.Ingvar förstår säkert den enskildejordbrukarens situation ganska väl. Jag tror därföratt han har lätt att förstå att det urrättssäkerhetssynpunkt inte är rimligt att mannågot år senare förändrar bedömningen, om denenskilde jordbrukaren före en omställning har fåttett besked av en statlig myndighet, i det här falletlänsstyrelsen. Den här typen av besked bör i principvara bindande.Hur den uppkomna situationen skall hanteras kanvi diskutera . När det gäller denstärkelseproduktion som förekommer i ,som är baserad på vete, har jag noterat attlänsstyrelsen i sina motiveringar har sagt att deninte konkurrerar med den befintliga produktionen.Man anser att den endast konkurrerar medimporterad stärkelse från vete och majs. Denuppfattningen hävdar fortfarande.Detta kan man naturligtvis ha olika synpunkter på.Det är säkert i sak riktigt att det är med dennastärkelse som man konkurrerar, men vetvi att det finns en utbytbarhet mellan olikastärkelseslag, vilket gör att den totala mängdenstärkelse blir ungefär densamma.Jordbruksverket har också redovisat sinasynpunkter. Man anser inte att i dethär fallet har gjort rätt, men det går inte att ändrapå bedömningen. I det här sammanhanget delar jagnaturligtvis synpunkter. Enligtmitt förmenande har detta inte hanterats iöverensstämmelse med intentionerna. Såvitt jagkänner till har det inte heller lämnats och kommerinte att lämnas några nya förhandsbesked av denhär arten.Sven-Olof och frågarvilken strategi som vi har tänkt att arbeta efter. Ja,den övergripande strategin har jag redan nämnt isvaret. Vi skall försöka anpassa vårtomställningsbeslut så att det går att hantera införett EG-inträde. Det arbetet är vi mitt uppe i. Detkommer förslag undan för undan. En del har redanbehandlats av i anslutning tillbudgetpropositionen. Då uttalade också riksdagenatt vi borde snabba på med det här arbetet. Denrekommendationen försöker vi i regeringen atträtta oss efter. Vi avser att återkomma medytterligare sådana här förändringar.Detta är egentligen det som jag har att svara på denkonkreta frågan. tror jag att det viktigaär att se efter om det finns någon möjlighet att såatt säga undanröja de problem som eventuelltuppkommer och att se till att det inte uppkommerfler problem framöver.Anf. 39 ():Fru talman! Jag noterar att jordbruksministernkonstaterar att har meddelat anser att i länhar gjort en felaktigt bedömning när den har hargett det förhandsbesked som här är aktuellt. Jagtycker att det är bra att jordbruksministern delarJordbruksverkets uppfattning. Det torde vara frågaom en felaktig tolkning, men huruvida den ärmedveten eller omedveten låter jag vara osagt. Detkan dock inte vara rimligt att sådana tolkningarskall ha kraft att vara bindande centralt. Det skullei förlängningen innebära, oaktat respekten förrättssäkerheten för dem som får förhandsbeskedet,att vi skulle kunna förvänta oss olika besked frånolika länsstyrelser och att förutsättningarna skullekunna vara olika beroende på i vilket län man boreller vilken länsstyrelse man frågar.Förutsättningarna i omställningsprogrammet bordeju vara likadana oavsett om man verkar i ,eller län.Anpassningarna inför EG är i och för sigutomordentligt viktiga. Jag tror attstärkelseproduktionen har kraften att kunna varakonkurrenskraftig i ett EG-perspektiv. Det finnshär en betydande kompetens och ett betydandekunnande. Framför allt tycker jag att man börharangera svensk potatisstärkelseindustri för attden satsar så otroligt mycket på forskning ochutveckling. Jag tycker att de är ledande när detgäller företag som har att hantera och förädlajordbruksprodukter. Skulle vi ha en sådan tekniskutveckling och ett sådant forskningsprogram inomall svensk industri som man har inomstärkelseindustrin tror jag att vi skulle vara mycketväl rustade i ett interantionellt perspektiv. Mångaav de nya produkter där svensk potatisstärkelse ärbasen är intressanta, inte minst ur miljösynpunkt.Jag tänker på olika typer av förpackningar.Stärkelseproduktionen är mycket betydelsefull isandjordsområdena i sydöstra är där ofta kombinerad meddjurhållning, och det finns mycket djurtätaområden. Potatisen, med sin långa växtsäsong ochmed sin stora förmåga att ta upp växtnäring, är enutmärkt gröda för att man skall kunna bibehållaproduktion av animalier i dessa områden. De härbåda produktionsgrenarna går hand i hand. Inteminst med detta som bakgrund är det ocksåbeklagligt och synnerligen anmärkningsvärt omvetestärkelseodling i skall få slå utgrunden och förutsättningarna för ett biologiskt välavvägt jordbruksföretag i sydöstra . Jaghoppas att jordbruksministern också kommer att setill att vi mycket snart skall komma till rätta medproblemen med gränsdragningarna. Situationen ärnu inte acceptabel för de här jordbruksföretagen.Anf. 40 ():Fru talman! Vi är tydligen överens om att fel harbegåtts, och det är gott och väl. Men det är tydligenmycket svårt att göra något åt det.Jordbruksministern säger i allmänna ordalag att detnu gäller att se till att man följer upp det här så attinga nya olyckor inträffar. Jag förstår att detta ärbesvärligt för jordbruksministern. Jag tycker att deti sammanhanget är anmärkningsvärt att är medvetet om att fel har begåtts.Jordbruksverket är den övergripandemyndigheten. Ändock tar förhandsbeskeden frånLänsstyrelserna över. Detta är mycketanmärkningsvärt.Jag har viss förståelse för att enskilda jordbrukaresom har fått sådana här förhandsbesked skallrespekteras och kunna känna trygghet.Förfaringssättet är dock orimligt. Någonting måstegöras för att komma till rätta med problemet. Jagtycker att det verkar orimligt att länsstyrelserna i dehär sammanhangen har ett övergripande ansvar.Man har ändock anledning att kunna utgå ifrån attbeslut som fattas i också skall kunnafullföljas ute på fältet.Stärkelsproduktion med potatis i de vanligaetablerade områdena försöker vi i allasammanhang gemensamt slå vakt om. Grödan ärbra för området, och det är en i EG-sammanhangkonkurrenskraftig produktion. Man har gjortansträngningar för att klara detta fram till EG-inträdet. tvår man på sinahänder. I besked som jag vill minnas har skickats tillodlare har man angett att omställningsstöd inte fårlämnas när det gäller som används förproduktion av livsmedel. Det är detta som i allrahögsta grad har skett. Man har ju slagit ut uppemot10 potatisstärkelse som har odlats på ettriktigt -- man skulle t.o.m. kunna säga -- legalt sätt.Det är fullständigt i strid med intentionerna. Jagtycker inte att jag riktigt har fått svar på vadjordbruksministern tänker göra åt det här mer änatt följa upp läget. Skall vi behöva sätta inriksdagsrevisorerna för att följa upp det här? Detkan vara den vägen vi får ta. Jag drar mig inte föratt göra det, jordbruksministern, om det skullebehövas.Anf. 41 Jordbruksminister ():Fru talman! Punkten om förhandsbesked ärnaturligtvis den centrala i den här debatten. påstår här att fel har begåtts. Möjligen ärdet en fråga om hur man tolkar olika ord. Minbedömning är att när vi fattade beslut om det storalivsmedelpolitiska beslutet var det mycketviktigt att vara så öppen som möjligt och att försökastimulera enskilda initiativ och idéer för att gåvidare från den mycket stelbenta jordbrukspolitiksom vi hade haft i vårt land under mycket lång tid.I det sammanhanget var det också viktigt att manute på länsstyrelserna kunde ge svar på frågan omvissa saker går eller inte går. Om man skullegenomföra en omställning hängde ofta på om mankunde få en signal från myndigheten om att denåtgärd som man som jordbrukare hade tänkt sigockså kunde genomföras. Att i det sammanhangetsätta alldeles för hårda restriktioner pålantbruksenheterna skulle ha varit fel.På några ställen gjordes en tolkning som skiljde sigfrån vad som var avsett i riksdagsbeslutet. Dennaannorlunda tolkning kan egentligen inte barabetraktas som ett fel utan delvis som en produkt avden situation som vi befann oss i vid just dettillfället.Det är viktigt att studera situationen och att sevilken skada i sak som dessa tolkningar har lett till.Det har blivit en produktion avspannmålsstärkelse. Här har det nämnts en delsiffror. Hur stor mängd av denna stärkelse som harslagit ut stärkelse från potatis är kanske i dagslägetinte helt klart. Jag är för min del beredd att tittamera noga på det här och se om det kan behövasytterligare åtgärder för att rätta till skadorna.I det sammanhanget är det viktigt att understrykadet säger, nämligen att densvenska stärkelseproduktionen, i huvudsak baseradpå potatis från sydöstra , är internationelltkonkurrenskraftig i ett längre perspektiv -- ikonkurrens med den produktion som finns i . Jag ser mycket positivt på Stärkelsensambitioner härvidlag. Det är glädjande att noteraatt man där har kunnat göra bl.a. det som vi varintresserade av i det livsmedelspolitiska beslutet,nämligen att ta vara på råvaror från lantbruket föratt producera andra saker än livsmedel. Stärkelsehar använts inompapperstillverkningen.Nu är man också inne på möjligheten att produceraförpackningsmaterial. Så sent som såg jagen artikel i någon tidning där man illustrerade kunde äta upp tallriken efter det att man hadeätit upp maten. Det var fråga om en engångstallrikgjord av stärkelse. Jag tror att vi här harmöjligheter framöver. Vi måste se till att dessamöjligheter inte påverkas negativt av det som harskett. Jag tror att det skall vara möjligt att hanterafrågorna på det här sättet.Jag vill inte göra detta till en fråga om konkurrensmellan den ena eller den andra landsändan. Jagnoterade att sade att vete frånMellansverige slår ut jordbruk i sydost. Undersenare tid har just de spannmålsproducerandeområdena ansett sig väldigt missgynnade, därför attde inte har haft samma möjlighet att producera påsamma sätt som man kanske har gjort i de södradelarna av landet. Jag tror att vi skall ta vara påmöjligheterna att producera både i sydöstra i , men vi skall göra det medhänsyn tagen till de regler som finns.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tycker att det är positivt attjordbruksministern säger att han är beredd att seöver om något ytterligare behöver göras och atthan, om så är fallet, är beredd att vidta åtgärder föratt komma till rätta med de problem som här harbeskrivits. I det sammanhanget är det bara attuppmana jordbrukministern att vidta åtgärder såsnabbt som möjligt så att berörda odlare, företagoch de människor som är berörda av detta så snabbtsom möjligt får besked både om vad som skall görasoch i vilken omfattning det kommer att ske.Låt mig också som en kommentar till det sistajordbruksministern sade få säga: Jo, visst är det välvetet som konkurrerar med potatisen, och det ärolika landsdelar som här konkurrerar medvarandra. Men i sak håller jag medjordbruksministern om att vi skall ta till vara demöjligheter som svenskt jordbruk ger, oavsett var ilandet jordbruket bedrivs.Det beslut som ligger till grund för de problemsom vi nu har har medfört att det de facto har variten överskottsproduktion av spannmål som nukonkurrerar med odling av potatis, som egentligeninte är någon överskottsodling utan en traditionellodling av potatis inom en kontrakterad volym ochen kontrakterad bas. Där har man egentligen gjortallt från odlarnas sida för att upprätthålla en balanspå marknaden för att undvika överproduktion.Dessa kontrakt har från början varit naturliga ändasedan stärkelseproduktionen infördes i industriellskala, dvs. när bröderna i Gåragöl startade produktionen i det här landet efterförebild av de pommerska sandjordsområdena.Låt mig också bara notera att det är viktigt att vi ialla händelser får en konkurrensneutralitet, så attproduktionen av potatisstärkelsen kan blikonkurrenskraftig även mot vete och vetestärkelsesom odlas på omställd areal. Det är viktigt att få tillstånd någon form av översyn, som jag tidigare sade,eller någon form av direkt riktat stöd som i så fallkanske kunde innebära att man också kunde odlarikspotatis på omställd areal på motsvarandevillkor som här har beskrivits vad gäller de tekniskarabatteringarna och liknande.Låt mig också slutligen få säga, herr talman, att detär positivt och riktigt att jordbruksministern ärberedd att ta itu med de här frågorna och att jagockså hoppas att vi snabbt kan förvänta oss svar påfrågorna om vad det är för ytterligare åtgärder somjordbruksministern ämnar vidta och hur snabbt detkan ske. Jag tror att det hastar, därför att svenskstärkelseindustri behövs också . Det ärviktigt att den kan överleva, inte minst med tankepå den stora internationella konkurrensen så står väl och är kapabel att möta denkonkurrens som finns hos motsvarande företag iEuropa.Anf. 43 ():Herr talman! Jordbruksministern talar här om attde fel som har begåtts har berott påtolkningsproblem som man har haft. Jag kan haförståelse för detta, men det jag inte har förståelseför är att man inte har lyckats att göra någontingunder hela det år som har gått sedan beslutetfattades, och att man fortfarande 1993 fortsättermed denna odling. aviserar jordbruksministernatt han skall göra vad han kan för att undersöka ommer kan göras för att rätta till det hela. Det är jaggivetvis tacksam för.Stärkelseproducenterna satsar hårt på utvecklingav nya produkter, sade jordbruksministern, vilketär riktigt. Man satsar också på en överlevnad i detframtida EG-perspektivet. Såvitt jag förstår harman goda möjligheter att klara detta. Men då krävsdet också att dessa satsningar inte underminerasgenom att man i andra sammanhang, på andra håll,använder statliga medel på ett oriktigt sätt för attkonkurrera ut -- eller i alla fall konkurrera med --den etablerade livsmedelsproduktionen som skallske på icke omställd . Det skulle varaväldigt allvarligt.Jordbruksministern sade att det här också är frågaom att inte skapa motsättningar mellan bönder ochföretag i olika delar av landet. Jag håller helt medom detta. Men om ingenting görs, herrjordbruksminister, kommer dessa motsättningar attskapas, och jag känner en stor oro över detta. Nuhar jordbruksministern visserligen sagt attJordbruksverket har aviserat att några sådanamöjligheter inte längre finns. Men jag känner miginte trygg med det beskedet, därför attJordbruksverket har ju tvått sina händer genom attde förhandsbesked som har givits av visslänsstyrelse har tagit över Jordbruksverketsintentioner och även intentioner. Detallvarligaste, herr jordbruksminister, är att deintentioner som fanns i riksdagsbeslutet inte harkunnat fullföljas, utan det har -- kan jag nästansäga -- funnits möjligheter att missbruka detta.Detta beror på -- inget ont skall falla över denbonde som har gjort det -- att de statligamyndigheterna i sammanhanget inte har fått riktigtklara direktiv om vem som bestämmer vad. Dettatycker jag är allvarligt, och med det är jag bereddatt gå vidare för att undersöka, därför att så kan viinte ha det. Jag hoppas verkligen attjordbruksministern delar min uppfattning i detsammanhanget och också på det området försökeratt göra något så att inte något sådant kommer attåterupprepas framöver.Anf. 44 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt, som harsagts här, att vi så långt möjligt skapar enkonkurrensneutralitet mellan olika typer avproduktion.