prot · GH0942 · 1993-12-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:42Måndagen den 13 decemberKl. 12.00--14.411 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 6 och 7 december.2 § Svar på interpellation 1993/94:60 omplaceringen i häkte av personer som tagits i förvarm.m.Anf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen på kort och litet ärberedd att vidta för att de som tagits i förvar inteskall placeras i häkten eller polisarrester.Inledningsvis vill jag poängtera att ett förvarsbeslutär en ingripande åtgärd för den enskilde individenoch därför bara får förekomma i situationer där detär oundgängligen nödvändigt. Förutsättningarnaför att ta en utlänning i förvar är därför nogapreciserade i utlänningslagen, och dessutom ärtiden för förvarstagandet begränsat. Av tillgängligstatistik framgår att det fattades omkring 4 000förvarsbeslut avseende vuxna personer under de treförsta kvartalen 1993. I drygt hälften av fallen vartiden för förvarstagandet kortare än tre dygn.Antalet personer som tagits i förvar har i absolutatal ökat . Detta är en följd avatt antalet avvisningsbeslut som fastställts avUtlänningsnämnden och skall verkställas har ökatoch det förhållandet att en inte ringa del av depersoner som har fått avvisningsbeslut försökerundanhålla sig verkställigheten av beslutet. Irelation till antalet verkställda avvisningar haremellertid andelen personer som tas i förvarminskat.Det är polismyndigheten som har ansvaret för attverkställa ett förvarsbeslut. Vid utredningsslussen iCarlslund finns särskilda förvarslokaler. Därutöverkan polisen använda sig av polisarrester, vid kortaförvar, samt allmänna häkten ochkriminalvårdsanstalter. Förvarstagandet kan ocksåske på annat sätt som bedöms lämpligt, exempelvisi bevakad lägenhet eller rum i anslutning till inrese-eller utreseorten. haransvaret för de utlänningar som tas i förvar i häktenoch andra lokaler som ligger underKriminalvårdsstyrelsen. I övrigt ligger ansvaret förbevakning m.m. hos polismyndigheterna.De särskilda förvarslokalerna i tillkomursprungligen förförvarstagande av barnfamiljer. Genom de mycketkraftiga inskränkningar i möjligheten att ta barn iförvar, som genomförts på regeringens initiativunder , utnyttjas emellertidförvarslokalerna numera nästan enbart för vuxna.Placering av vuxna förvarstagna sker numera iförsta hand i i mån av plats och när detär praktiskt möjligt. Förvarslokalerna i ,som fram till nu omfattat 36 platser, har mot denbakgrunden nästan ständigt varit fullbelagda underden senaste tiden.Jag delar uppfattning att det ärönskvärt att förvarstagande av utlänningar i så storutsträckning som möjligt sker på annat sätt ängenom placering i häkte eller polisarrest. För dettatalar framför allt humanitära skäl. Såväl platsbristpå häktena som de höga kostnaderna förhäktesplatser gör det också angeläget att sökaalternativa lösningar. Initiativ har därför tagits meddetta syfte.Vid har en del av de lokaler i anslutningtill nuvarande förvarslokaler som Invandrarverkettidigare använt för förläggningsboendeiordningställts för förvarslokaler. De kommer atttas i bruk . Härigenom utökasantalet platser för förvarstagna i från 36till 60.Kulturdepartementet har vidare tagit initiativ tillett möte mellan berörda departement ochmyndigheter för att se på möjligheterna attanvända några av de förläggningar som skallavvecklas av som förvarslokaler.Invandrarverket har därefter påbörjat eninventering av förläggningar som skall avvecklasinom kort och som i stället helt eller delvis skullekunna användas för förvarstagna. Enligt uppgiftfrån har man vid dennainventering funnit några intressanta objekt. Ett parpolismyndigheter har också vid egna inventeringarfunnit lokaler som kan vara möjliga att använda förinkvartering av förvarstagna. Det måste nu vara enuppgift för de myndigheter som har det direktaansvaret för att ta hand om förvarstagna attnärmare bedöma lämpligheten hos de lokaler somredovisats.Min förhoppning är att det pågående arbetet skallleda till att det skall finnas möjligheteratt placera en väsentligt större andel av de som tasi förvar på annat håll än i häkten och polisarrester.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag ställde denna fråga efter det att jag hade besökthäkten i och även informerat mig om hurdet såg ut på de andra häktena i mitt hemlän. IUppsala träffade jag bl.a. en man som i novemberhade blivit lovad en fängelseplats . Enannan kille hade kvar på ett utdömtstraff . Han kommer alltså attavtjäna hela strafftiden i häktet.Stockholmspolisen berättade för sedan imassmedierna hur otillfredsställande de fann detatt deras dyrbara tid gick åt till att jagahäktesplatser och transportera häktade. Men denfrågan skall mer debatteras med justitieministern.Utöver denna mycket otillfredsställande situationmed överfulla fängelser, häkten och arrestlokalerkommer den intensifierade jakten på asylsökandesom fått avvisningsbeslut. Eftersom polisen inte haranvisats andra lämpliga lokaler används i de flestafall häkten och arrestlokaler.Statistik kan man läsa på olika sätt. Det senastekvartalet är intressantast, eftersom det avser tidenefter det att polisen fått 100 miljoner iresursförstärkning för att söka efter personer somskall avvisas. Enligt statistiken över juli, augustioch september var 1 422 vuxna och 31 barnförvarstagna. Av dem var det bara 451 vuxna somsatt mindre än , dvs. inte ens en tredjedel,och hela 252 som satt mer är tio veckor.Sverige är ett avlångt land. Det är mer än 100 milmellan och , och flyktingarfinns ända uppe i . Även om det blir flerplatser på täcker det inte behovet vare signär det gäller antal eller försvarbartransportsträcka. Det är ett faktum att även barnsätts i häkten, eftersom det är så långt till Carlslundfrån övre eller södra besökte tillsammans medsocialförsäkringsutskottet. Vi var då även ochtittade på den förvarslokal som man hade gjort iordning utanför flygplatsen . Våra värdarpoängterade mycket noggrant att detta inte var etthäkte eller ett fängelse. Dessa personer hade intebegått något brott. Den distinktionen gör vi inte iSverige.Kulturministern redovisade att det pågår ett arbetemed att iordningställa andra lokaler, och det är jumycket bra. Men hon uttalade endast en fromförhoppning om att det skall bli möjligtatt minska antalet förvarstagna i häkten ocharrestlokaler.Tycker inte kulturministern att det är ovärdigt enciviliserad rättsstat att över huvud taget sättaasylsökande i häkten och arrestlokaler? Är det intedags att klart uttala att det är oacceptabelt och sättaen tidsgräns för när andra lokaler skall varaframtagna, eller åtminstone när regeringen ämnarkomma med förslag om en förändring?Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Inte heller jag tycker att det är bra attmänniskor som skall avvisas från riket blandas medbrottslingar. Det är också därför som kapacitetennu nästan fördubblas vid . Myndigheternahar på vårt initiativ börjat inventera alternativalokaler.Berith sade att polisen inte har anvisatsandra lokaler. och Polisenhar det gemensamma ansvaret för att plocka framden här typen av lokaler. Vi har från vårt håll tycktatt det vore lämpligt att försöka använda nerlagdaförläggningar till förvarstagande, ochKulturdepartementet har därför sammmankallatdetta gemensamma möte.Regeringen behöver alltså inte återkomma mednågot förslag, utan myndigheterna har dennauppgift. Min förhoppning är att det initiativ somtogs från skall leda till enförbättrad situation. Arbetet har redan påbörjats ioch med att kapacitet nu ökar.Visst finns det ett logistiskt problem i att ärett mycket avlångt land. Men som jag redovisat imitt svar kan man använda andra lokaler --lägenheter och liknande. Man behöver alltså inteåka till en alldeles speciell utpekad förvarslokal.Jag vill på en punkt kommentera det BerithEriksson sade om att regeringen nu har avsattresurser för en intensifierad jakt på avvisadeasylsökanden. Jag vill här i kammaren redovisa vadregeringen har gjort. Regeringen har anslagit 100miljoner extra för att följa upp de resurser somtidigare har givits för att de skall kunna fattabeslut snabbare och för att väntetiderna inte skallbli så långa.De tidigare satsade resurserna börjar nu ge effekt.Men polisen har inte fått motsvarande ökaderesurser för att administrera avvisningsbesluten. Iförsta hand skall dessa pengar användas tilladministrativ personal som nyanställs för att kunnaadministrativt hantera avvisningarna frånförläggningarna. Där sitter människor och väntarpå att få åka hem.De administrativa resurserna har också använts tillatt gå igenom gamla listor på eftersökta ickeavvisade personer och för att därmed kunnauppdatera dem så att de är aktuella. Därtill fårpengarna användas också till övertid för poliser,men inte för nyanställning av poliser. Det innebäratt de tips som polisen har fått in, och somde också nu får in, kan följas upp.Det finns alltså inte i regeringens beslut någotdirektiv om att speciellt gömda personer skallutsättas för, som kallar det,intensifierad jakt. Merpartern av pengarna användstill att följa upp Invandrarverkets ochUtlänningsnämndens beslut om avvisningar så attmänniskor skall slippa att vänta ytterligare längretid på förläggningarna.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill än en gång påpeka att 60 platserpå inte täcker behovet. Enligt densenaste statistiken kommer det att röra sig om 500--600 personer per månad.Det finns en skillnad att säga ''lämplig'' och''förhoppning'' och att säga att situationen äroacceptabel och att det är klart att det skall bli enförändring.Sedan säger kulturministern att man kan användaandra lokaler, men vi kan ju konstatera att andralokaler inte används. Därför är det ocksånödvändigt att mycket mera klart uttala att det inteär häkten och arrestlokaler som skall användas förförvar av asylsökande.Det är klart att iresursförstärkning också skall ge resultat. Det ärväl alla överens om. Annars är det inte så stor vitsmed att ge 100 miljoner.Även om kulturministern liksom jag tycker att deviktigaste skälen är humanitära, är det också enekonomisk kostnad. En häktesplats kostar ca 1 600kr . Det bör vara fler än jag ochkulturministern som är intresserade av att vi får enförändring på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1993/94:53 omsysselsättningen i FyrstadsregionenAnf. 5 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att föreslå åtgärder för att minska den högaarbetslösheten i Fyrstadsregionen.Bakgrunden till interpellationen är den kraftiganedgången inom industrin i regionen. nämner särskilt i , Volvoi och i Vänersborg.Jag vill först nämna att jag är väl medveten om denallvarliga situationen i och att jagföljer utvecklingen noga. Bl.a. har jag sammanträffat med såvällandshövdingen i somlandshövdingen i och län.Sverige genomgår en allvarlig ekonomisk kris medbl.a. minskad BNP, hög arbetslöshet och stortstatligt budgetunderskott. Regeringensekonomiska politik syftar till att sanera statensfinanser och långsiktigt skapa goda förutsättningarför företagande och tillväxt. Arbetet med att sanerastatens finanser är viktigt för att återskapaförtroendet för den svenska ekonomin ochmöjliggöra låga räntor. En låg räntenivå är engrund för att öka viljan till investeringar ochdärmed öka sysselsättningen.Omfattande förändringar har gjorts för att stärkaföretagen och konkurrenskraften, bl.a. vad avserskatter och avgifter.Det är främst genom nyetableringar och genomtillväxt i små och medelstora företag som nyaarbetstillfällen kan komma att skapas underåterstoden av . Regeringens politik syftardärför särskilt till ett gynnsamt klimat för dessaföretag.Jag vill också nämna att jag vid mina kontakter medföretag alltid framhåller att det nu är rätt tid attövergå från ett högt övertidsuttag tillnyanställningar. På så sätt har företagen tid attskola in den nya personalen inför en störreefterfrågan om ett antal månader.När det gäller de arbetsmarknadspolitiskainsatserna har regering och riksdag för innevarandebudgetår anslagit mycket stora resurser. Detankommer på AMS att fördela medlen mellanlänen. Länsarbetsnämnderna gör i sin tur enfördelning inom länen utifrånarbetsmarknadssituationen i olika områden. Dettainnebär att områden med fler arbetslösa jämförtmed övriga delar av respektive län erhåller störreresurser. redovisar till störstadelen en högre andel placerade iarbetsmarknadspolitiska åtgärder än de två länensom helhet. Under budgetåret har dessutomytterligare medel anvisats eller reserverats avrespektive insatser i regionen.Beträffande /villjag nämna att skolan för innevarande budgetår harfått en ökning av anslaget med 40 %.Ingvar berör också frågan ominfrastruktursatsningar. Jag vill här säga attriksdagen på regeringens förslaggodkände inriktning och finansiering av ett tioårigtinvesteringsprogram i trafikens infrastruktur.Planer som närmare reglerar utbyggnaden av vägaroch järnvägar enligt riktlinjerna i detta programhåller nu på att tas fram. Med stor sannolikhetkommer dessa planer att medföra investeringarsom direkt eller indirekt berör Fyrstadsregionenoch som kommer att bidra till en ökadsysselsättning.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det har gåttett år sedan vi såg de svarta rubrikerna om varslenvid , och . Det har gått sedantusentals familjer i fick upplevaen dyster julhelg. Många visste redan då att derasjobb skulle bort. Andra levde i ovisshet.Vad har hänt ? Har regeringen tagit sindel av ansvaret? Svaret är att arbetslöshetenfördubblades till högre än rikets genomsnitt.Svaret är att regeringens satsningar blevotillräckliga och att de arbetslösa drabbades avförsämrad a-kassa.Jag menar att vi i har drabbatsdubbelt. Vi har drabbats lika hårt som andraregioner av den allmänna nedgången. Dessutomhar vi drabbats av det som blev resultatet av destora varslen. Antalet varsel och uppsägningar iFyrstadsregionen har varit 10 000, varav4 000 inom transportmedelsindustrin.Till det negativa hör också att personalminskningeninom industrin fortsätter. minskat sin personal med hela1 000 personer. Till det positiva hör den nyaSaaben. Men även om framgången blir mycket storger den inte tillbaka de ca 10 000 industrijobb somhar försvunnit. För att återskapa dessa jobb krävsbåde utveckling av den industri vi har och ett merallsidigt näringsliv, gärna inom det som kallas''gröna jobb''. Det krävs också insatser för attsnabbt ta ner arbetslösheten.Börje säger att han följer utvecklingennoga. Men han säger inte ett enda positivt ord omregionens omfattande utvecklingsarbete, inte ettpositivt ord om de stora insatser som görs lokaltmot arbetslösheten.Jag skall ge nio exempel på åtgärder som BörjeHörnlund borde ge sitt stöd.1. har tillskrivit regeringen omtidigareläggande av projekt som ingår i regionenstrafiköverenskommelse.2. Satsa på byggande.Det kan ske genom att man stimulerar olika ROT-projekt. Kraftverket i är ett projekt somkan ge många jobb.3. Stöd projektet i Västsverige.Börje har fått ett brev frånlandshövdingen om detta. Det är särskilt angelägetför där av industrins anställda finnshos underleverantörer.4. tillgången på riskvilligt kapital.Jag tycker att de pengar som får återbetalabör tillfalla regionen. Jag tycker också att Metallsförslag om inrättandet av en särskild Fyrstadsfondbör prövas.5. Ökad satsning på SIRU, strategigruppen förindustriell och regional utveckling.Arbetet inom denna strategigrupp har sedan 1990tillskapat 300 nya arbetstillfällen.6. Bygg upp ett business and innovation center iFyrstadsregionen.NUTEK har gjort förstudier för ett sådant center.Det kan bidra till att stärka kontakterna med EUoch bli ett instrument när det gäller att utveckla nyaverksamheter.7. Utöka möjligheterna till utbildning kraftigt.Det bör gälla utbildning på företagen,gymnasiekompentens till arbetslösa, ökade insatserinom folkbildningen ocharbetsmarknadsutbildning.8. Ge ökade resurser till högskolan.Börje använder här en procentexercis föratt påvisa ökade resurser, men räknat i antal ärökningarna små. Jämfört med andra regioner harvår högskola hälften så stora anslag.9. Satsa på forskningsprojekt.Ett exempel är förslaget om ett centrum för termisksprutning. Det är en avanceradytbehandlingsmetod. Här tvekar om attge sitt stöd.Detta var exempel på åtgärder för att få fart påutvecklingen. Det visar på en väldig skaparkraft iregionen. Regeringens ansvar är att ge oss lika godaförutsättningar som andra regioner. Det är vad vibegär. Jag tycker att det finns många exempel på attvi i vår region har behandlats styvmoderligt. Manhar inte tagit den höga arbetslösheten riktigt påallvar.Därför vill jag återupprepa mina frågor till BörjeHörnlund. Är beredd att stöda deoffensiva förslag som jag har redovisat här? Medandra ord skulle man kunna säga: Är BörjeHörnlund beredd att låta tusen blommor blomma iFyrstadsområdet?Jag tycker att man kan säga att det som sker iFyrstadsregionen nu är att 1 000 plantor håller påatt spira. Om regeringen inte ger dessa spädaplantor näring kommer de aldrig att blomma.Anf. 7 ():Fru talman! är en av landets mestbetydande industriregioner. Regionens näringslivoch arbetsmarknad är utsatta förstora förändringar. Arbetslösheten är som nämntshögre än riksgenomsnittet. Regionen har godautvecklingsmöjligheter, och därför behövs enmedveten satsning på investeringar iinfrastrukturen.Kommunerna i har förstärkt sittsamarbete för att möta situationen påarbetsmarknaden och för att utvecklainfrastrukturen. Detta har lett till en heltäckandeöverenskommelse för utvecklingen avinfrastrukturen. Den innehållerkostnadsberäkningar, prioriteringar ochlokaliseringar för samtliga trafikslag. Den är välförankrad i regionen och har presenterats förregeringen.Med anledning av arbetsmarknadssituationen harregionens riksdagsmän, kommunerna,länsstyrelserna och senast Metallfacken krävt entidigareläggning av delar av dessainfrastruktursatsningar.I fredags hemställde Fyrstadskommunerna i ettbrev till regeringen om tidigareläggning av projektsom på olika sätt redan finns med i verkens planermen som skall påbörjas senare undertioårsperioden. Kommunerna understryker starktangelägenheten av att dessa objekt tidigareläggs.I hemställan tas de projekt som ingår iFyrstadskommunernas överenskommelse upp. Detgäller ett strategiskt väg- och järnvägsnät varsgrundpelare är den s.k. ,--Herrljungabanan samt vägarna E 6,och 45 och väg 161.Utbyggnaden av detta väg- och järnvägsnät iFyrstadsområdet är kostnadsberäknat till 2miljarder och ingår i det av fattadeinfrastrukturbeslutet. Flera av projekten är urplaneringssynpunkt möjliga att starta . Entidigareläggning, vars angelägenhet också betonasav trafikutskottet, medför merkostnadermotsvarande räntekostnaderna undertidigareläggningsperioden.Merkostnaderna bör dock ställas mot lägrebyggkostnader och besparingar samt de trafik- ochmiljömässiga fördelarna av att objekten färdigställstidigare än planerat. Detta medför också positivaeffekter för bygg- och entreprenadbranschen, somnu är i skriande behov av arbetstillfällen. Depositiva sociala effekterna av att folk kommer iarbete är också viktiga.En preliminär beräkning har gjorts. Den visar attdet är lönsamt att tidigarelägga dessa projekt.Kommunerna har i dessa frågor samrått medBanverket, , länsstyrelserna ochlänsarbetsnämnderna. Man har fått positiv responspå sin begäran överallt.Arbetsmarknadsministern besökte nyligenDalsland. Han blev då uppvaktad avlandshövdingen, som påtalade den svårasituationen i regionen och krävde omedelbaraåtgärder. Ett reportage frånarbetsmarknadsministerns möte i har följande rubrik: stöderFyrstad. Det framgår dock av artikeln att MatsOdell sitter på pengarna.Mats har i tidigare fråge- ochinterpellationsdebatter sagt att han inte har någrapengar att dela ut till satsningar i området. Detframgår vidare av artikeln att harslagits för att få fram pengar tillinfrastruktursatsningar och att han harlyckats förhandla fram fyra sådana paket.Börje ingav hopp genomatt uttrycka att kostnadsläget nu är det rätta fördenna typ av satsningar. Med anledning av detta villjag fråga arbetsmarknadsministern följande: Närkommer beskedet om ett paket förFyrstadsregionen, som alla i regionen nu väntar på?I byggbranschen, som också berörs, är situationenkatastrofal. I står avbyggarbetarna utanför arbetsmarknaden, ochsituationen är liknande över hela landet. Manbedömer att arbetslösheten kommer att ha ökat till50 % nästa år.Byggandet är en motor i samhällsekonomin, och enbyggnadsarbetare genererar jobb åt många andra iangränsande branscher. Men stora byggföretag slåsnu ut, och mycket kunnande och kompetensförsvinner. Längre fram i ett annat konjunkturlägenär byggandet behöver öka har vi varken företageller kunniga branschmänniskor.Därför måste nu krafttag för att branschen skallkomma ur denna djupa svacka tas. Det ROT-program som beslutade om i juni månadhar endast marginellt påverkat sysselsättningen.Det som vill till är helt andra tag. Ett ROT-program värt namnet måste sättas in.Vi socialdemokrater har i olika omgångar fört framkrav på sådana program, men har vi inte fåttnågot gehör för dessa.I en gemensam skrivelse till regeringen föreslårGöte , generaldirektör för , ochGösta , generaldirektör för , attett anslag på en och förarbetsmarknadspolitiska åtgärder skall riktas motåtgärder inom byggsektorn. Pengarna föreslåsfrämst användas till att skapa ett särskilt tillfälligtinvesteringsbidrag för ombyggnad avflerbostadshus. Enligt skrivelsen skulle därigenom16 000 årsarbeten snabbt kunna tillskapas.Ett villkor är att ombyggnadsprojekten påbörjasmellan och . Andraföreslagna villkor för att man skall kunna få detföreslagna investeringsbidraget är bl.a. att denarbetskraft som används i ett ombyggnadsprojektskall vara anvisad eller godkänd av den lokalaarbetsförmedlingen.Mellan 25 000 och 35 000 lägenheter iflerbostadshus kan på detta sätt enligt Boverketsberäkningar komma att bli ombyggda. Detta skullesnabbt ge effekt.Jag vill fråga om regeringen avseratt följa dessa förslag.Anf. 8 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! I finns just nu i olikaåtgärder. Kommunen tilldelas för detta 170miljoner kronor under budgetåret. I finns6,i olika åtgärder, och kommunen är tilldelad44 . I finns iåtgärder, men kommunen är tilldelad 182 miljoner.Vänersborg ligger lägre. finns i åtgärder, ochkommunen har ca till sittförfogande. Det har dessutom utlovats attFyrstadsregionen skall få 15 miljoner extra bl.a. förutbildning.Det som är avgörande är det kostnadsläge sområder för svensk industri . Det har aldrig imodern tid varit så förmånligt. Det gör attexportindustrin tar sig steg för steg, men detinnebär också att inom landet verkande företag fårett gott konkurrensläge t.ex. gentemot ochTyskland.Det bör också påpekas att Riksbankensräntenoteringar nu ligger mellan 6 och 7procentenheter. När nedläggningsbesluten kom varräntan uppe i ca 20 procentenheter.Det finns bedömare som menar att räntan nukommer att sjunka ett par snäpp till.Det betyder väldigt mycket när företagen skall fattasina framtida investeringsbeslut. Det betyder ocksåväldigt mycket för hushållen att räntenivån äröverblickbar när de funderar på att göra affärer.Jag vill säga till att jag väldigtgärna ser att 2 000 blommor blommar.Fyrstadsregionen har varit ganska präglad av storaoch tunga företag. Vi vet alla i denna sal att dessastora företag är väl lämpade för robotisering,mjukdatastyrning m.m. som gör att de producerarväldigt mycket mer utan nämnvärdapersonalförstärkningar. Det är därför heltnödvändigt att 1 000 blommor blommar.Regeringen lägger också fram ett antal förslag somär avsedda att skapa framtidstro hos småföretagen.När det gäller trafikinvesteringar vill jag säga att vihar samordnat slutet av interpellationssvaret medKommunikationsdepartementet. Det pekar på där bereder projekt som har med regionen attgöra. Det är dock ett beredningsarbete somfortfarande pågår.