prot · GG0964 · 1993-02-18 00:00:00 — Statsministern och jag är helt överensom det, men om man vill bekämpa arbetslöshetenkan jag inte förstå varför det är långsiktigt rimligtatt göra en given nedskärning så snett fördelad somKonsumentverkets utredning visar att de härkrispaketen är.Vi är alltså helt överens om att vi skall minskabudgetunderskottet och bekämpa arbetslösheten,men det finns ingen rimlig anledning att det skallfördelas på ett sådant sätt att de som har de lägstainkomsterna får bära de största bördorna.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Det är utmärkt att vi är överens om attbekämpning av budgetunderskottet, främst genombesparingar i de offentliga utgifterna, är ettverksamt instrument för att vi åtminstonelångsiktigt skall kunna se till att återupprätta fullsysselsättning. Om vi har den gemensamma basen,finns det åtskilligt som vi kan göra gemensamt iriksdagen.Jag kan inte ta ställning till dessa kalkyler, då jaginte har sett dem. Kalkyler kan göras på olika sätt,med olika antaganden och ge olika resultat. Menjag vill upprepa, att när krispaketen kom till var deframför allt inriktade på att uppnå den långsiktigaeffekten, dvs. en möjlighet till återgång till fullsysselsättning. Den är positiv för alla.A-kasseersättning till anhöriga till egenföretagareAnf. 37 ():Fru talman! Jag har en fråga tillarbetsmarknadsministern. Vi nås ständigt avsignaler om att anhöriga till företagare vägras A-kassa trots att de haft anställning utanför företagetoch betalat till A-kassan, kanske under många år.Enligt vad jag förstår, finns det inget lagligt stöd förett sådant agerande, och ändå sker det.Jag skulle vilja ha ett klargörande frånarbetsmarknadsministern just på den här punkten,att det inte skall vara så.Anf. 38 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns en hel del problem i dagensarbetslöshetsförsäkring. Det gäller bådeegenföretagare och anhöriga till egenföretagaresom är anställda i familjeföretag. Det gäller ocksådem som vill ta kortvariga arbeten påarbetsmarknaden under en arbetslöshetsperiodosv. Det största problemet är finansieringen.Jag kommer att få ett förslag från enutredningsman, som har kontakt medarbetsmarknadens parter. Jag har för kännedomsänt över en del av de många brev som kommer tillmig i denna fråga, så jag vet att den kommer attnoga beaktas både av parterna och naturligtvis avutredningsmannen, som skall lägga fram förslaget.Dessutom vill jag säga att anhöriga tillegenföretagare självfallet skall behandlas rättvist,efter de regler som just nu gäller.Statligt ägande av försvarsindustrinAnf. 39 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillnäringsministern. Jag läste i tidningen attregeringens representant hade haft kontakt medIndien angående vapenaffärer och att man då hadeframhävt det positiva att försvarsindustrin nu varstatligt ägd.Jag undrar om det är näringsministerns åsikt attförsvarsindustrin bör vara statligt ägd.Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Svaret är nej. Vi anser inte att det finnsbehov av att försvarsindustrin är statligt ägd.Tvärtom finns det när det gäller Industriermycket starka motiv för att detta bolag ärmarknadsnoterat, för att det skall kunna delta i denomfattande omstrukturering av såväl svensk someuropeisk försvarsindustri som går mycketsnabbt. Om företaget inte är marknadsnoterat ochdärmed delvis privatägt, har man i praktiken ickemöjlighet att delta i den omstruktureringen.Sjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaAnf. 41 ():Fru talman! Ett av de viktigaste inslagen i höstenskrisuppgörelser var överenskommelsen om attreformera sjuk- och arbetsskadeförsäkringen ochatt detta arbete skall beredas av en parlamentariskberedning för att ge erforderlig bredd också i detframtida genomförandet.Min fråga till statsministern är: Anserstatsministern, mot bakgrund av detsamhällsekonomiska läget, att det är viktigt attdetta arbete kommer i gång?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är självfallet viktigt, inte minstmot bakgrund av att detta är en relativt omfattandeberedningsverksamhet, där det finns åtskilligafrågetecken som måste rätas ut. Det är någontingsom skall sättas i sjön, om uttrycket tillåts, frånmitten av , men det hindrar inte att vibehöver rejält med beredningstid för att titta på deolika aspekterna av detta.Svaret är alltså entydigt ja.Anf. 43 ():Fru talman! Jag har en följdfråga. Kanstatsministern tala om varför det har dröjt femmånader utan att något har hänt? Ingen kontakt hartagits med oss. Vi har inte fått något bud om att detskall ske. Vad beror det på att det har dröjt sålänge?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Visst har det tagits kontakt. Vi harlöpande kontakter inom ramen för olika typer avsamrådsförfarande, och tidtabellen för samrådet ide här sammanhangen har berörts. Om jag intemissminner mig, togs denna fråga uppe här ikammaren i samband med att socialministern hademöjlighet att yttra sig i dessa frågor för bara någraveckor sedan.Det är också ett beredningsarbete på gång när detgäller de konkreta direktiven, och de kommer attbli föremål för sedvanligt samråd medSocialdemokraterna innan beredningen tillsätts.Anf. 45 ():Fru talman! Vi skickade in förslag,som vi ännu inte har fått någon som helst responspå. sade socialministern att vi inom kortäntligen skulle ha kontakt. Det skulle varaintressant att höra statsministern uttolka uttrycket''inom kort''.Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Det vore mig främmande att försökatolka socialministern i alla detaljer, men kontaktkommer att tas . Det papper som skall bliföremål för samråd såg jag för någon dag sedan, sådet kan bara vara fråga om ''''.Kollektiv bestraffning av kommunerAnf. 47 i (kds):Fru talman! Jag läste i tidningen attFinansdepartementet har en idé om statlig regleringav kommunernas skatteutrymme, efter det att detkommunala skattestoppet har hävts. Idén går ut påatt se kommunerna som kollektiv och i praktikeninte längre som självständiga kommuner.Med anledning av det här vill jag frågafinansministern om hon har för avsikt att lägga framförslag om statliga kollektiva bestraffningsåtgärder,som drabbar hela kommunsektorn, om någonkommun har varit olydig.Anf. 48 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker att det är oerhört viktigt attdiskutera hur det samhällsekonomiska utrymmetoch den kommunala verksamheten skall gå attförena även efter det att det kommunalaskattestoppet tas bort. Det är därför en mycketväsentlig frågeställning hur man skall hanteradetta.Jag tillhör inte dem som tror att en kollektivbestraffning är det mest angelägna. Det är ettförslag som har förts fram i debatten, och det ärviktigt att man bereder alla de underlag som finnsmed. Jag tror att det är mera rimligt att man hittarnågon annan teknik för att förmå den kommunalasektorn att ta litet mera gemensam hänsyn till andradelar av kommunsektorn och övriga delar avsamhällsekonomin utan någon form av kollektivbestraffning. Det är inte helt enkelt att hitta ensådan teknik, vilket i Kolmårdensäkert vet. arbetar med fleraandra tekniker än den som åberopas i frågan.Personalinskränkningar i försvaretAnf. 49 ():Fru talman! Min fråga riktar sig tillarbetsmarknadsministern.Försvarsministern har gett arménklartecken att skicka ut 900 civilanställda i försvareti arbetslöshet och i stället ersätta dem medvärnpliktiga. som har gjortfärdigt sitt uppdrag har sett över den här frågan ochkommit fram till att det inte leder till någonsamhällsekonomisk vinst och att det inte heller ärviktigt ur försvarssynpunkt att genomföra detta.Anser arbetsmarknadsministern att det är en rimligåtgärd? Avser arbetsmarknadsministern att ge sittstöd till vårt förslag, som innebär att dessa 900civilanställda kan behålla sitt jobb?Anf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det måste pågå ettrationaliseringsarbete i försvaret. Försvaret har fåttsina ramar, och det skall räcka till bra vapen, ettantal försvarsenheter osv. Det går således inte attha kvar folk som inte skall finnas kvar.Mycket har också kommit . Tänkom t.ex. produktivitetsarbetet skulle ha gått medden fart det går under överhettningsåren på1980-talet, när företag och andra sökte folk. harvi en bekymmersam situation. Men om dessa 900skall gå över till andra åtgärder, behöver det intevara fel att inskolning till andra åtgärder påbörjasnu.Jag kan inte kommentera exakt vad som är rätt ochfel. Jag vill dock understryka kraftigt att det vidtasen serie åtgärder. Parterna tar nu ett mycket stortansvar , som medför att samhälletsom sådant återgår till en fullgod ordinariearbetsmarknad.Den aviserade kretsloppspropositionenAnf. 51 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.Regeringen har utlovat enkretsloppsproposition. Det var från börjanmeningen att den skulle komma ,men så blev det inte. har miljöministernutlovat den januari/februari. Såblev det inte heller. Det har blivit en lagrådsremiss.Enligt har detta förslagtydligen fastnat, inte bara hos lagrådet utan också iregeringen. Eftersom detta var ett stort nummer --inte minst från sida, ochförmodligen från hela regeringen -- vill jag fråga närden utlovade kretsloppspropositionen kommer.Vad är anledningen till att det inte går att få framett förslag i regeringen?Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Jag ber att få tacka MargaretaWinberg, eftersom den ger mig möjlighet att redaupp en del av de konstigheter som man ibland läserom i tidningarna. Det gäller t.ex. ,som tar upp denna fråga.Sakläget är att vad som utlovades och levereradesföre jul var en lagrådsremiss. att det blev en lagrådsremiss. Men det ärfaktiskt så att det skulle bli en lagrådsremiss. Detrör sig om en komplicerad och viktig lagstiftning,som skall gå till Lagrådet. Den har varit där, och dethar inkommit synpunkter från Lagrådet. De är i alltväsentligt grundligt beredda i regeringskansliet.Nu pågår en mycket viktig process, dvs. enförhandlingskontakt mellan ,och handelns organisation är möjligt att åstadkomma ett frivilligtsystem när det gäller återlämning ochåteranvänding av nickel-kadmiumbatterier ellerom vi skall gå direkt på det som regeringen annarskommer att gå på, nämligen ett system med enavgift för att säkerställa detta. Detta är hela den idésom kretslopspropositionen är uppbyggd på. Viskall återfå återanvändning.Detta är ett genuint systemskifte, så till vida var deträtt i tidningen. Det finns en trappa av olika typerav åtgärder. Vi är beredda att vidta hårdare ochhårdare åtgärder om vi inte uppnår resultat. Men visträvar efter att uppnå resultat med mjukaåtgärder. Därför är det mycket viktigt -- låt miggärna använda detta tillfälle för att sätta litet presspå handeln -- att det sker framsteg vid de samtalsom nu sker mellan ochhandeln om ett fungerande återvinningssystem förnickel-kadmiumbatterier. Går inte det, kommerregeringen att lägga fram propositionen med denbatteriavgift som ursprungligen var förutsedd.Dessa förhandlingar har pågått i drygt . Dekan pågå ett tag till. Det viktiga är inte tidsplanen.Det viktiga är faktiskt resultatet. Här åstadkommervi ett systemskifte till förmån för enkretsloppsanpassad miljöpolitik.Anf. 53 ():Fru talman! Skall jag då uppfatta det så attproblemet är nickel-kadmiumbatterierna och intede tidningspapper, plast och 90 %returglas som också tycks ingå i lagrådsremissen?Hur är ''ett tag till''?Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Den sista frågan kan jag inte riktigtsvara på, eftersom det rör sig om enförhandlingsprocess som pågår. Men det skallinte ta så . Vi tänker inte låta oss fördröjasalltför . Men jag vill säga att det är resultatetsom är det viktiga. Om vi kan uppnå ett bra resultati förhandlingarna med handelns organisationer,som innebär att de är beredda att åtaga sig ettfungerande återanvändningssystem utan att detbehövs avgifter, är det bra. Det är bra urmiljöpolitisk synpunkt och från alla tänkbarautgångspunkter. Det skall inte falla på någontidsmässig stupstock. Tidsmarginalen är dock inteoändlig. Det rör sig eller så iförhandlingarna, utgår jag ifrån.När det gäller de övriga punkterna, utan att jaghängde med i alla , vill jag säga att denna fråga är denmest ''utstående''. Den är viktig, och jag hoppas attvi skall uppnå en lösning i de förhandlingar som nupågår med handelns organisation. Jag tackar förmöjligheten att reda ut en del konstigheter imassmedia.Allmänhetens förtroende för SIDAAnf. 55 ():Fru talman! Biståndsministern har här tidigare ikammaren uttalat sitt förtroende för SIDA som eneffektiv biståndsmyndighet. Det har skett efter denmycket onyanserade kritik som har riktats motverket. Min fråga är vad biståndsministern ämnargöra för att återupprätta allmänhetens förtroendeför SIDA och därmed för biståndet.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Jag har mycket svårt att tro attallmänhetens förtroende för biståndet skulle ståoch falla med en serie artiklar i tidningenExpressen. Det finns åtskilliga artiklar i annanpress som har gått i en annan riktning.Jag utgår ifrån att riksdagsledamöter som tycker attvi skall fortsätta med biståndet -- jag vet att det ärde allra flesta -- hjälper till att förmedla kunskapom de många projekt som är utomordentligtlyckade. Det finns en tendens till att det är deprojekt som inte är så bra som det ständigt flaggasför i media. Folk kan därför få för sig att mångaprojekt inte lyckas.Som och vi andra vet såutomordentligt väl så misslyckas en del projekt iSvea rike och en del i . Men på det helataget har vi utifrån ,som bedömer bistånd, fått ett mycket gott betyg förvårt svenska bistånd.Sanktionerna mot SydafrikaAnf. 57 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsministernangående Sydafrikasanktionerna, särskilt motbakgrund av den sysselsättningssituation som vi iSverige upplever. När näringsutskottet besökteKommerskollegium fick vi information om att etthundratal ärenden ligger och väntar på besked omdispens. Det gäller både stora och små företag.Dessutom finns det åtskilliga företag i somväntar på ett besked i denna fråga och som inte harsökt dispens. Detta betyder att det skulle kunnaskapas arbetstillfällen i när denna frågalöses.Konflikten i står inte mellan vit ochsvart. Den står mellan svart och svart.Demokratiseringsprocessen är i gång. När kan vi seett förslag om upphävande av sanktionerna motSydafrika?Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Jag har fått en interpellation från HansGöran i detta ämne. Jag skall försökabesvara interpellationen så snabbt som möjligt.Det är regeringens förhoppning att sanktionernaskall kunna upphävas så snabbt som det över huvudtaget är möjligt. har bunditupphävandet av sanktionerna till vissa förändringarsom måste äga rum i . De förändringarnarycker nu allt närmare.Den överenskommelse som av allt att döma haringåtts mellan ANC:s och regeringensförhandlingsdelegationer i slutet av förra veckanvälkomnas av oss. Detta innebär att marken harbörjat beredas för ett snabbt och fullständigtavskaffande av de svenska sanktionerna. Det här ärframför allt kopplat till utvecklingen i ,inte det svenska arbetsmarknadsläget. Men när vinår dit fram -- och alla hoppas vi ju att det skall gåså snabbt som möjligt -- blir det också positivaeffekter för sysselsättningen i Sverige.TELI:s fabrik i . 59 ():Fru talman! planerar att lägga nedTELI:s fabrik i . Nedläggningenplaneras trots att företaget går med vinst och harutvecklingsmöjligheter. En sådan nedläggninginnebär således att över 500 personer blir arbetslösai onödan i en redan hårt drabbad region. Därför harde anställda, representanter för kommunen,landshövdingen osv. vädjat till regeringen attstoppa nedläggningen.Tänker statsministern medverka till att stoppanedläggningen av TELI:s fabrik i ?Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Jag är tacksam för förtroendet att svarapå alla frågor.Som den svenska konstitutionen är upplagd skallstatsministern inte ingripa i enskilda företagsbeslut. Däremot har jag erfarit attkommunikationsministern -- som är något närmaredenna del av den offentliga verksamheten än vadjag är -- har varit på plats och talat med deanställda. De besked som han har gett på denpunkten gäller.Anf. 61 ():Fru talman! Jag beklagar att svaret inte var merpositivt. Hela håller på attförblöda. Det är viktigt att säga att regeringen i sinhelhet har ett ansvar som ägare för att staten inteförvärrar situationen ytterligare genom att lägganed TELI.Jag vädjar än en gång till statsministern attmedverka till att stoppa nedläggningen av iVänersborg.Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Denna vädjan framförs i fulltmedvetande om att ingen regering i detta land kaningripa aktivt i företags beslut. Det är en oberoendestyrelse som fattar dessa beslut. Så måste det vara,och så skall det vara.Sedan kan vi ha synpunkter och känna ansvar förde arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna.Kommunikationsministern har varit på plats ochtalat med företrädare för de anställda. Men atthävda att regeringen skall ingripa gentemot det enaeller det andra företaget är tyvärr att bygga enpolitik på illusioner. Sådant skall man inte ingemänniskor förhoppningar om.UngdomspraktikplatsernaAnf. 63 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillarbetsmarknadsministern angående de rapportersom har kommit från AMS om dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna och de s.k.förlorade jobben. Det har kommit en rapport omatt 12 000 jobb har försvunnit. Det går att diskuteravad orsakerna till detta är. Men helt klart är att detfinns en risk att olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder leder till en situation där det blir merlönsamt för företag att anställa folk inom ramen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ett sådantsystem är helt uppenbartungdomspraktikplatserna. Företag betalar där intenågon ersättning för att ha folk anställda underdenna utbildningsform.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attundvika att arbetsmarknadspolitiska insatseranvänds som ett instrument för att plocka bort jobbi stället för att skapa bättre möjligheter till framtidajobb?Anf. 64 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Om de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna når av arbetskraften framåt våren,är det inte till så att det inte ger småföljdverkningar här och där.Innan ungdomspraktikplatserna infördes prövadevi att dela lönekostnaderna mellan företag ochstaten. Det ledde till att alla som då hade garantiergick in i primärkommunerna. Företagen tog i stortsett ingenting.Nu finns det 90 000 ungdomar ute påungdomspraktik. Två tredjedelar finns inäringslivet. Där skapas de nya jobben. Entredjedel av ungdomarna finns i den offentligaverksamheten. Det här är positiva siffror.Det är inte lätt att veta vad som är rätt och fel irapporten från . Jagkommer över huvud taget att mycket noga gåigenom allt som rör arbetsmarknaden medArbetsmarknadsverkets ledning innankompletteringspropositionen läggs fram förriksdagen i vår.FörsvarsprisindexAnf. 65 ():Fru talman! Finansministern sade iriksdagen att ingen skulle tillåtas kompensera sigför kronans depreciering. anpassas basbeloppetför pensionärer osv. Men försvarsprisindex justerasinte. Tänker finansministern ta initiativ till att ävenförsvaret, inte bara pensionärer, handikappade ochstuderande, får bära bördorna för kronans kursfall?Anf. 66 Finansminister ():Fru talman! Det väsentliga är att ingen enskildindivid via förhandlingar eller förmåner av andraslag kan kompensera sig för en förlust som helafolkhushållet har fått känna av.I budgetpropositionen är det formulerat att debasbeloppsanknutna förmånerna inte kommer atträknas upp med den del av prisökningen som berorpå kronans sjunkande värde. Detta påverkar inteförsvarsprisindex, som är ett led i en mycketomfattande och långsiktig försvarsplanering. Detskulle få oöverstigliga och svårberäknade följderom en sådan förändring gjordes.Det är angeläget att i möjligaste mån undvikaalltför långtgående indexeringar i de beslut somkommer att fattas framöver. När det gällerdeprecieringseffekten är förslaget ibudgetpropositionen det enda rimliga.Anf. 67 ():Fru talman! Det gläder mig att finansministern gåremot nya indexeringar. Vi beslutade tidigare om ensådan ny indexering som gäller den s.k.teknikfaktorn. Den kommer att kosta över 8miljarder kronor efter 1997. Tänkerförsvarsministern ta initiativ för att åtminstonedenna nya indexering inte skall träda i kraft?Anf. 68 Finansminister ():Fru talman! Jag uppfattade inte att det var en frågatill mig. Den var närmast ställd tillförsvarsministern. Jag får be attupprepa frågan. Försvarsministern är nämligen intei kammaren.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tror inte att sådana storastatsutgifter kan godkännas utan attfinansministern är inblandad.Det gäller alltså den nya teknikfaktor sombeslutades för mindre än . Det kommeratt innebära en kostnad för finansministern på över8 miljarder kronor efter 1997. Vore det inte dags attse över dessa nya indexeringar, om nu politiken äratt undvika indexeringar?Anf. 70 Finansminister ():Fru talman! När det gäller nästa försvarsperiodåterstår det en rad av beslut att fatta. Det ärsjälvklart att alla ansträngningar kommer att görasför att få ett försvar och en försvarsutgift som är påbästa sätt anpassad till den säkerhetspolitiskasituationen i det läge som då råder.Som jag har sagt finns det inom regeringenett allmänt önskemål att ha så få indexeringar sommöjligt. Denna fråga kommer därför säkert attberöras, men det är alldeles för tidigt att nu taställning till hur försvarsbeslutet för nästaförsvarsperiod exakt kommer att se ut.Investmentbolaget . 71 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillnäringsministern. Jag har här ett kalendariuminnehållande tre sidor offentliga uppgifter om vadsom har hänt i vad som har kallats Atlegate. Avdetta kalendarium framgår -- i alla fall som jagtolkar det -- att företrädare förNäringsdepartementet har spelat med båda parter,både med och . vet jag attnäringsministern kommer att säga attFinansinspektionen ser över detta. Men, herrnäringsminister, detta är en politisk fråga. Ni sittermitt i smeten eller smörjan -- vilket av orden sompassar bäst får näringsministern själv avgöra. Minkorta och enkla fråga är: Vore det inte lika bra attnäringsministern först som sist lade alla kort påbordet vad gäller agerandei denna fråga?Anf. 72 Näringsminister ():Fru talman! har inga kort attlägga på bordet. Det är här fråga om två aktiebolagsom har sin huvudsakliga ägarkrets bland privatasvenska företag. Det har i enlighet med tidigaredirektiv från skett en utskiftning avägandet motsvarande två tredjedelar.När det gäller tillsynen på detta område vill jag sägaatt det är företagen som har privatiserats och interättsskipningen. Den sker med den tillsyn som skallske av statsmaktens utsedda organ,Finansinspektionen.Anf. 73 ():Fru talman! Statsrådets statssekreterare sitter istyrelsen för . Statsrådets statssekreterare harenligt offentliga uppgifter informerats. Herrnäringsminister, vore det inte lika bra att lägga uppkorten på bordet direkt?Anf. 74 Näringsminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade finns det ingakort att lägga upp på bordet. Det är fråga ommotstående uppgifter mellan ordföranden i Atleoch VD:n i ett annat bolag. De har haft olikauppfattningar om vad som har skett. Det är intefråga om något annat.Frågan utreds skyndsamt och utredningen kommeratt vara klar . Det finns allanledning att låta rättsskipningen vara en allmänföreteelse som sker i hägn istället för att försöka göra den till en privatsak.Överläggningen var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:159 Stöd och service till vissafunktionshindrade1992/93:162 Ändrad associationsform förverksamheten vid Försvarets mediecenterRedogörelse1992/93:RJ1 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondens verksamhetoch förvaltning § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 17 februari1992/93:81 av () tillarbetsmarknadsministern om regionalpolitiken:I regeringsförklaringarna och 1992 harförsäkrats att ''hela skall leva''. Värdet avdessa försäkringar börjar alltmer att ifrågasättas.Orsakerna härtill är flera.Det dominerande problemet är den snabbt ökandearbetslösheten i hela landet.