prot · GG0964 · 1993-02-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:64Torsdagen den 18 februariKl. 12.001 § AvsägelserAndre vice talmannen meddelade att IngvarJohnsson (s) avsagt sig uppdraget att vara suppleanti utbildningsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att MargaretaViklund (kds) avsagt sig uppdraget att varasuppleant i socialutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskott m.m.Andre vice talmannen meddelade dels attsocialdemokratiska riksdagsgruppen på grund avuppkomna vakanser anmält somledamot i efter OddEngström, som ledamot iutbildningsutskottet efter , InesUusmann som ledamot i trafikutskottet efter BirgerRosqvist, som ledamot ikrigsdelegationen efter , Maj-LisLööw som ledamot i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén efter samt KristerÖrnfjäder som suppleant i utbildningsutskottetefter och som suppleant itrafikutskottet efter , dels attkristdemokraterna gruppkansli anmält FannyRizell som suppleant i socialutskottet efterMargareta Viklund.Andre vice talmannen förklarade valda tillledamot i konstitutionsutskottetIngvar ()ledamot i utbildningsutskottetInger ()ledamot i trafikutskottetInes Uusmann (s)ledamot i krigsdelegationenSven-Gösta ()ledamot i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-SverigeMaj-Lis Lööw (s)suppleant i socialutskottetFanny ()suppleant i utbildningsutskottetKrister Örnfjäder (s)suppleant i trafikutskottetKrister Örnfjäder (s)3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 februari.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:165 till utrikesutskottet5 § Svar på interpellation 1992/93:74 om de nyamilitära insatserna mot IrakAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! ställer i sininterpellation en rad frågor till mig med anledningav den missilattack som med allierat stöd den17 januari riktade mot Bagdad.Interpellanten frågar vilket aktuellt beslut somfattats i som legitimerar mot . Han frågar vidare vilka beläggsom finns för att en kärnvapenanläggning i och vilka risker som finns förcivilbefolkningen då man sätter inkryssningsrobotar mot en kärnvapenanläggning.Hans Göran vill också veta hur en fredliglösning kan uppnås genom militära aktioner av detslag som och sedermera andra västmakterföretagit och om regeringen stöder detta agerande.Slutligen ställs frågan huruvida det finns andrautvägar och metoder för att uppnå fred i regionen.Jag har tolkat interpellationen så, att frågorna börbesvaras med utgångspunkt i den nämndamissilattacken.Herr talman! genomförde den 17januari en attack med kryssningsrobotar mot enanläggning i söder om . Måletvar kopplat till nukleära program. Attackenstöddes av andra medlemmar i koalitionen motIrak.Den amerikanska missilattacken mot Bagdadgenomfördes sedan upprepade gångernonchalerat säkerhetsrådets krav på att FN:ssärskilda kommission, , obehindratskulle få utföra sin uppgift att eliminera Irakskapacitet för framställning avmassförstörelsevapen. vägrade låtaUNSCOM:s inspektörer använda eget flyg frånBahrain och att garantera deras säkerhet. Man brötdärmed mot den resolution som reglerar villkorenför vapenstilleståndet och den särskildakommissionens verksamhet -- 687 -- och tvåefterföljande resolutioner.Säkerhetsrådet förklarade vid två möten, den 8 ochden , att fortsatta hinder förUNSCOM:s verksamhet utgjorde ett oacceptabeltbrott mot resolution 687 och varnade förkonsekvenserna om detta fortsatte. förklarade för rådetsordförande att de irakiska hindren för UNSCOMinnebar att kommissionen inte kunde utföra sinuppgift enligt resolution 687.President gav order om missilattacken utanatt ytterligare beslut fattats av säkerhetsrådet. Manansåg att redan antagna resolutioner var till fyllest.Som framhöll, är det enligtvapenstilleståndsresolutionen nödvändigt atteliminera kapacitet för massförstörelsevapenför att upprätta fred och säkerhet i området. Dettaargument förstärks av det faktum, att presidentSaddam försök att hindra var del i allt tydligare obstruktionpå bred front mot FN:s resolutioner. Från svensksida noteras denna obstruktion i ett uttalande avkabinettssekreteraren ommissilattacken.Herr talman! Efter vad vi förstått var anläggningenen fabrik för tillverkning av mekaniskakomponenter som krävs för att anrika uran. Ingenvid anläggningen skall ha dödats vid attacken. Somkänt träffades ett hotell i av en missil somuppges ha skjutits ned av irakiskt luftvärn medrapporterade dödsoffer som följd.Före attacken hade internationellaatomenergiorganet (), i samarbete med , inspekterat anläggningen femgånger. Bedömningen var att fabriken helt klarthade kapacitet för tillverkning av komponenter förurananrikning, men att den vid tiden förinspektionerna ej användes för sådanframställning. Sålunda synes ingen risk förradioaktivt utsläpp i samband med attacken haförelegat.IAEA:s generaldirektör har rapporterat till FN:sgeneralsekreterare att inspektioner i Iraklett till ett successivt avslöjande av ett brett upplagtnukleärt program. Detta program syftade tillframställning av anrikat uran och utveckling avkärnvapenkapacitet. Generaldirektören framhålleri sin rapport att tvivel kvarstår huruvida den bildsom framkommit är komplett.Herr talman! frågar på vilketsätt en fredlig lösning kan uppnås genom militäraaktioner av det slag som och andra västmakterföretagit.Svaret är att en fredlig lösning uppnås genom attIrak uppfyller bestämmelserna i säkerhetsrådetsresolutioner.Sverige står helt och hållet bakom dessa. Deallierade aktionerna mot bör betraktas som ledi världssamfundets ansträngningar att förmå Irakatt uppfylla säkerhetsrådets resolutioner. Det finnsen bred internationell förståelse för behovet attmarkera att vägran att uppfylla dessa äroacceptabel.Genom denna vägran kvarstår det främsta hindretför fred. måste alltså fullt ut uppfyllasäkerhetsrådets resolutioner.Anf. 2 HANS ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Som framgår av det genomförde en attackmed kryssningsrobotar mot den 17 januari.Den 12 januari gjorde säkerhetsrådet ett uttalandedär fördömdes. Det fattades inga beslut ommilitär eller annan bestraffning. En radmedlemmar i säkerhetsrådet förklarade sedermeraatt det hade varit bättre om amerikanerna avståttfrån att profilera sig innan säkerhetsrådet hade haften chans att diskutera problemet.Den 20 januari kritiserade förrobotangreppet mot . Den franska regeringenhade informerat att anledningen till att Frankrikeinte medverkade i angreppet var att det gick utöversäkerhetsrådets resolutioner.EG-kommissionen anslöt sig till de västländer somhade uttryckt olust och oro över den senaste tidensräder mot . Också har uttryckt oro. Dearabländer som stödde USA-alliansen under krigeti har inteställt sig bakom aktioner.Utrikesministern hänvisar till ett uttalande avkabinettssekreteraren ommissilattacken. Det talades då inte om obstruktioneller visades någon förståelse för att medkryssningsrobotar vilja angripa enkärnvapenanläggning.Något belägg för att en sådan anläggning harträffats anges inte i interpellationssvaret. Däremotförklaras i svaret att ifrågavarande anläggning harinspekterats minst fem gånger och att den inte dåanvändes för framställning av urananrikning. Omanläggningen hade träffats av kryssningsrobotaroch om den hade haft den användning som uppgavsfrån amerikanskt militärt håll, är det uppenbart attbefolkningen skulle ha utsatts för allvarliga riskeroch faror. Det har av allt att döma inte skett. Menkonsekvenserna av bombattacken är tillräckligtallvarliga för civilbefolkningen, som har drabbatsav okänt antal dödsfall och betydande krigsskador.FN:s säkerhetsråd har beslutat att förlänga defredliga sanktionerna mot . FN-resolutionernahar inte respekterats fullt ut, bl.a. vad gällerskrotningen av massförstörelsevapen, som ansesvara den viktigaste anledningen till attsanktionerna förlängs.Det är dock enligt min mening angeläget att allaansträngningar görs för att på fredlig väg uppnåmålsättningarna i dessa resolutioner. Det ligger inteheller inom FN:s mandat, vilket framhållits frånflera håll och bl.a. av den franske utrikesministernRoland Dumas.Jag delar den uppfattning som gavuttryck för , att militära aktioner endastspelar i händerna. Det ärcivilbefolkningen, oavsett vilken folkgrupp detillhör, som drabbas fruktansvärt hårt av dennuvarande situationen. Det är angeläget att Sverigepå allt sätt ger ett verksamt stöd tillcivilbefolkningen, framför allt till barn och gamla, iform av medicin, sjukvårdsartiklar och livsmedel.Det är också av stor vikt att på allt sättstöder de demokratiska krafterna i och utanförlandet, och ger ett verksamt stöd till dem som är påflykt inom och som tvingas att lämna landet.Slutligen vill jag begagna tillfället att på nytt vädjaför att de svenska medborgarna ChristerStrömgren, och ,som är fångar i ett irakiskt fängelse, friges.Anf. 3 ():Herr talman! Den här attacken sker ju under enutveckling i som är allt annat änuppmuntrande.Sedan det förra kriget slutade och sanktionerna harfortsatt, har civilbefolkningen drabbats oerhörthårt. Barndödligheten härjar i landet och harmångdubblats. Tillgången på rent dricksvattenförsämras stadigt och bristen på livsmedel såsomspädbarnsmjölk etc. är fortfarande ett stortproblem, liksom tillgången till mediciner. EnligtUnicefs beräkningar räknar man med att uppemot 100 000 små barn kommer att dö på grund avsituationen i landet. Naturligtvis har den irakiskabefolkningen liksom annan arabisk befolkningsvårt att förstå att FN först sanktionerar enödeläggelse av landet och sedan ger hjälp för attlindra de skador som man har åstadkommit.Vattenförsörjningssystemet blev ödelagt genom deomfattande bombningarna i januari och februari1991. Det har inte gått att reparera på grund av dendel av sanktionen som drabbar tillförseln avreparationsutrustning och pumpar m.m.Vattenförsörjningssystemet är också förstörtgenom att man har bombat kemiska fabriker,mejerier och textilfabriker. Därigenom har farligakemikalier spridits ut i vattentäkter.Inom ramen för sanktionerna bör man se till attutrustning kommer in så att vattenverk ochfiltreringsanläggningar kan repareras. På så sätt blirtillgången till färskvatten större förcivilbefolkningen.De antagna resolutioner som hänvisas till iinterpellationssvaret har redan från börjanifrågasatts när det gäller den folkrättsliga grunden.Debatten om FN:s och agerande efter detförra kriget var ju rätt omfattande. Risken äruppenbar att denna typ av bombningar stärkeropinionen i hela mot väst och förSaddam . Detta inger olust och oro. Manmåste försöka undvika att använder FN:saktioner som stöd för en stormaktspolitik, vilkenlångsiktigt också kan skada . Jag hade nogförväntat mig ett något mer utförligt resonemangom just problematiken i samband medbombningarna.Anf. 4 ():Herr talman! Jag vill passa på att ställa några frågortill utrikesministern. Det gäller framför allt deresolutioner som har antagits, dåsäkerhetsrådet gav ett mandat till en gruppmedlemsländer att bevara fred och skapa stabiliteti regionen -- jag känner inte till de exaktaformuleringarna. Mandatet att skapa fred ochstabilitet var ganska öppet. Det är inte hellertidsbegränsat. Hur går diskussionerna i FN om detuppdrag som alliansen har fått? Tänker mantidsbegränsa uppdraget? Eller är det fortfarandefritt fram för alliansen att bedöma vilka aktionersom behöver göras i området? Som tidigare sadeshär har det förts diskussioner kring detta beslut.Pågår det nu någon aktiv diskussion?I svaret hänvisades till att president inte ansågatt man behövde fatta några nya beslut, eftersomdet redan fanns antagna resolutioner. Jag utgår dåfrån att det bl.a. var den här resolutionen somåsyftades.Jag ställer mig på intet sätt bakom agerande.Anledningen till att uppdraget gavs till alliansen varatt invaderade . agerande iregionen var helt oacceptabelt. Däremot har jag enannan uppfattning om hur man skall agera för attuppnå fred. Jag tror att det är väldigt svårt att medmilitära medel skapa stabilitet i området. Man böri stället stödja de demokratiska initiativ som där hartagits. Jag tänker då framför allt på den kurdiskadelen i , där också FN-alliansen har ett uppdragsom löper i taget. Det görnaturligtvis att det känns otryggt för kurderna. OmFN-alliansen ger sig av därifrån, vet man inte vadSaddam kommer att göra, om han återigentänker ockupera området. Här finns fortfarandemånga öppna frågor om hur man skall agera. Mendet viktiga är att man stöder demokratiskaprocesser och att man med fredliga medel försökeratt uppnå större stabilitet i regionen.Anf. 5 ():Herr talman! Som framgick av mittinterpellationssvar har otvetydigt brutit motbestämmelserna i resolution 687 om vapenvilan.Ett stort antal inspektioner har avslöjat Iraksmöjligheter att utveckla kärnvapen och andramassförstörelsevapen. Inspektionerna får därförinte hindras, utan de måste fortgå till dess att Irakspotential för dessa massförstörelsevapen harredovisats och eliminerats. Därför -- och det är iviss mån ett svar till -- förskontinuerligt diskussioner i säkerhetsrådet omuppfyllandet av resolutionerna.President har obstruerat motsäkerhetsrådets övriga resolutioner, däriblandresolution 688 om förtryck av nationellaminoriteter som ett hot mot internationell fred ochsäkerhet i regionen. Vi betraktar därför deallierades åtgärder, vilka avser såväl hela aktionenmot som missilattacker mot som led iansträngningarna att förmå att uppfylla detinternationella samfundets krav.Eftersom civilbefolkningens situation har kommitpå tal här, tycker jag att det är viktigt att notera attmedicin och olika former av humanitär hjälp inteomfattas av FN:s sanktioner, utan det finnsmöjlighet att tillföra civilbefolkningen detta.Jag vill till säga attsäkerhetsrådet har kontinuerliga diskussioner. Jagnämnde två datum som föregick dennahändelseutveckling, den 8 och , dåman diskuterade hindren för , då även svensken om dessa hinder. Det förs alltså enkontinuerlig diskussion.Anf. 6 HANS ():Herr talman! Det råder ingen oenighet om viktenav att uppfylla säkerhetsrådets resolutioner fullt ut.Vad diskussionen här har rört sig om, inte bara idagens debatt utan också i säkerhetsrådet, ärmedlen.Jag vill erinra om att den japanske ordföranden iSäkerhetsrådet, Hatano, vid mötet den 12 januarisade att han inte kunde förutse något omedelbartbruk av våld från FN:s sida. Trots att situationenvar sådan och något inte sägs i beslutet, tog USAsaken i egna händer.Det är enligt min mening alldeles klart att om manskall tillgripa så drastiska åtgärder som det var frågaom i detta fall, att man t.o.m. ville sikta in sig på enkärnvapenanläggning, kan ju det inte ske utan attsäkerhetsrådet prövar saken på nytt och fattar ettnytt beslut. Därför är den franska kritiken mycketvälgrundad i detta fall.Jag tar också fasta på det uttalande somkabinettssekreteraren gjorde. Han sade: Jag tarfasta på att ambassadör till säkerhetsrådetsordförande framfört att kommer att upphöramed intrången på territorium och tillåtaFN-flyg att flyga över . Detta ingerförhoppningar om att konflikten inte skall trappasupp ytterligare.De tvistefrågor som det rörde sig om var trots allt avbegränsad natur. Jag vill inte på något sätt uttryckanågot försvar för att agerade på detta sätt. Menatt tillgripa dessa drastiska medel står inte på någotsätt i proportion till de överträdelser som gjordesoch som påtalades i detta fall.Enligt Svenska Dagbladet förklarade en högtuppsatt amerikansk försvarstjänsteman attattacken riktade sig just mot denkärnvapenanläggning som nämns iutrikesministerns svar.De direkta tvistefrågor som föranledde attackenhar nu av allt att döma lösts, och FN-inspektörernakan fortsätta sitt arbete. Och intrången på Kuwaitsterritorium har av allt att döma också upphört.Det finns därför enligt min mening anledning att haen nyanserad uppfattning om den här saken. Det ärmycket angeläget att nu agera kraftfullt för enlösning med fredliga medel och att agera för attcivilbefolkningen inte skall få ett förlängt lidande.Det är få länder som har drabbats så hårt.Anf. 7 ():Herr talman! agerande är självfallet i mångasammanhang oacceptabelt. Det gäller bådeinvasionen av , förtrycket av minoriteter,kvarhållandet av de tre svenska ingenjörernaliksom försöken att sabotera FN:s uppfyllande avsanktionerna. Dessa sanktioner har lett till enkraftig sänkning av den irakiskabruttonationalprodukten och är naturligtvis enplåga för det irakiska samhället. Men det finnsinslag i dessa sanktioner som gör attcivilbefolkningens lidanden blir onödigt stora.Jag tror att det är viktigt att småstater försöker slåvakt om och inte låta dessresolutioner utnyttjas på det sätt som har skett.Därför hade det kanske varit önskvärt att man frånsvensk sida hade intagit en hållning som liknar densom har redovisats från och andra ländernär det gäller denna typ av våldsåtgärder.Anf. 8 ():Herr talman! Jag skulle vilja återgå till denresolution -- jag kan tyvärr inte numret på den --som antogs i samband medKuwaitkrisen, då alliansen bestående av ett visstantal FN-stater fick i uppdrag att skapa fred iområdet. Finns det någon begränsad tid för detmandat som de fick eller är det fortfarande likaöppet som det var från början? Jag skulle vilja haen kommentar om detta.När det gäller sanktionerna mot , tycker jag attdet är mycket tragiskt att det i den del där manförsöker utveckla en demokrati, i den kurdiskadelen, slår dessa sanktioner mycket hårt motkurderna. Det är bl.a. sanktioner som FN harproklamerat mot , som också slår mot denkurdiska delen. Dessutom bojkottar också denirakiska regimen den kurdiska delen, så att det inteär möjligt att utveckla demokrati. Jag tycker därigenom förhindrar en demokratiskutveckling. Därför finns det skäl att lyfta dessasanktioner mot , åtminstone om de skallpåverka kurderna på det sätt som sker. Finns detenligt utrikesministern någon möjlighet att dessasanktioner kommer att hävas?Anf. 9 Utrikesminister ():Herr talman! En mycket viktig beståndsdel ivapenstilleståndsresolutionen 687 var just att Irakskapacitet att tillverka massförstörelsevapen skulleoskadliggöras. Detta skulle ske just för attgarantera en fortsatt säkerhet eller för att hjälpa tillatt undanröja fortsatta hot mot säkerheten iregionen. Det är syftet. Det är den regionalasäkerheten som FN-koalitionen har ett mandat attvärna.I den händelseutveckling som vi nu diskuterar ärhuvudfrågan obstruktion mot dennaresolution. Jag menar alldeles bestämt att det ärviktigt att FN-inspektionerna kan fortsätta. Detfinns annars en risk att kärnvapentillverkning kanupptas om inspektionerna inte kan fortgå. Underden här händelseutvecklingen har det otvivelaktigtvarit på det sättet att har obstruerat mot FN:sarbete och FN-inspektionerna.Beträffande mandatdiskussionen runt de olikaresolutionerna, menar jag, vilket också framgick avmitt svar, att USA-alliansen har handlat i enlighetmed tidigare mandat från säkerhetsrådet. Sedankan man säga att en särskild resolutionsom specificerar lämpliga medel att uppfyllaresolution 687 hade varit till hjälp för att undvikatolkningstvister och diskussion. Det kan vikonstatera.Anf. 10 HANS ():Herr talman! Det var bra att utrikesministern sadedet senaste om att frågan borde ha behandlats pånytt och att det borde ha fattats ett nytt beslut. Jagmenar att och andra länder i fortsättningenbör verka i en sådan riktning att detta inteupprepas. Det undergräver nämligen förtroendetför FN och dess säkerhetsråd.Jag delar utrikesministerns uppfattning att det är avstörsta vikt att alla massförintelsevapen i Irakelimineras. Det handlar om säkerheten för hela denregionen. Det har alldeles tydligt också varitproblem för inspektörerna. Efter att ha lyssnat tillvad de säger, och då inte minst till , utgårjag från att det här åtminstone tills vidare ärundanröjt.Jag upprepar : Att sätta inkryssningsrobotar mot en kärnvapenanläggningeller anläggning för kärnkraft är helt oförsvarligt.En hel region utsätts för mycket stora risker ochfaror, och inte heller det får förekomma ifortsättningen.Även på den punkten borde man från svensk sidaha sagt att detta inte är acceptabelt, även om enannan uppfattning skulle förekomma om militäramedel. Jag anser inte att det är proportionerligt attvidta så drastiska åtgärder som ändå vidtagits pågrund av de två frågor som var uppe till diskussionoch som kritiserades.Anf. 11 Utrikesminister ():Herr talman! Låt mig säga att min slutsats är attbästa chansen att få fred i regionen nu är attsäkerhetsrådets resolutioner helt uppfylls.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1992/93:60 omkonventionen om inhumana vapen, m.m.Anf. 12 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig-- om regeringen kommer att ta kontakter medandra länder i FN för att få till stånd enöversynskonferens av konventionen om inhumanavapen och därmed dess minprotokoll,-- om regeringen kan ställa till förfogandeytterligare ekonomiska, teknologiska ochpersonella resurser för minröjning i de värstdrabbade länderna,-- om regeringen anser att har ett särskiltansvar för minröjning i de länder där svenskaminor, och minor med svenska sprängämnen,fortfarande utgör fara för civilbefolkningen och-- om regeringen kommer att på något sätt agera förett internationellt exportstopp av antipersonellaminor.Vad gäller frågan om är berett att verka fören konferens för att se över 1981 årsvapenkonvention vill jag säga att sedanmånga år har verkat för just detta. Syftet är atttäcka in nya vapenkategorier, vars användning börförbjudas eller begränsas. Den tidigarefolkrättsdelegationen inom Utrikesdepartementethar tagit fram förslag som gäller laservapen ochsjöminor.Delegationen har också noga följt utvecklingenbeträffande landminor. Detta arbete prioriterasockså inom den sammanslagna nedrustnings- ochfolkrättsdelegationen.Under höstens generalförsamling i FN visade fleraländer ett intresse för att kallain en konferens för att se över konventionen.Frankrike nämnde i detta sammanhang särskiltminfrågan. Från svensk sida avser vi att undervåren låta våra folkrättsjurister konsultera med ettantal huvudstäder för att få till stånd en FN-resolution under nästa generalförsamling om attkalla in en översynskonferens. En sådan konferensskulle kunna överväga nya regler om förbud ellerbegränsningar i användningen av såväl land- somsjöminor, brandvapen och laservapen.Beträffande minröjning i de värst drabbadeländerna kan framhållas att under desenaste åren deltagit i minröjningsprogram iKambodja och Afghanistan.Jag kan vidare informera om att Röda korset i fjolerhöll från SIDA för ettminröjningsprogram i . Jag kan ocksånämna för kammarens information att regeringen har beslutat anslå till förminröjning.I har stött FN:sAfghanistankoordinator, Unoca (Office of theCoordination of the United Nations Humanitarianand Economic Assistance Programmes relating toAfghanistan). Unoca erhöll från /. Under innevarandebudgetår har man erhållit ytterligare förminröjningsarbetet i Afghanistan.Vi anser att Unocas arbete är mycket viktigt och enförutsättning för ett bra resultat av hjälparbetetsärskilt vad gäller rehabilitering av flyktingar iAfghanistan.Frågan om ytterligare ekonomiskt stöd förminröjning avgörs i varje enskilt fall. Medel förminröjning i icke-programländer tas i så fall urkatastrofanslaget.Sverige har begränsade möjligheter, vad gällersåväl teknologisk kompetens som personellkapacitet, att bistå med minröjning under despeciella förhållanden som råder i den typ av ländersom det oftast är fråga om. Regeringen välkomnardärför internationellt samarbete genom FN, varvidSverige är berett att bidra till finansiering.Margareta har vidare frågat om regeringenanser att har ett särskilt ansvar förminröjning i de länder där svenska minor, ochminor med svenska sprängämnen, fortfarandeutgör fara för civilbefolkningen.Det finns inte något dokumenterat fynd av någonsvensk antipersonell mina i något av de länder somanges i interpellationen.