prot · GH0934 · 1993-12-01 00:00:00 — Vi kan konstateraatt så är fallet, inte minst på jordbruksområdet, därvi i har åstadkommit väldigt storaframgångar vad gäller en anpassning till vad somkrävs. Vi har den balanserade växtodling somgenomförs, vi har gjort urlakningsförsök för att fåfram klarlägganden om effekter, och man har ocksålyckats kartlägga en väldigt stor del av dessaproblem, vi har halverat användningen avbekämpningsmedel, osv. Vi tror faktiskt attsignalerna räcker för att vi skall nå en förbättring iframtiden.Anf. 33 () replik:Fru talman! Signalen blir ju den motsatta. Om manpå en stor del av marknaden igenomsnitt ligger under gränsen, är ju signalen attdet nu är okej att höja den. Det är ju konsekvensenav förslaget.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det finns faktiskt inget belägg för attindustrin och de som sysslar med detta skullemissförstå den ambition vi har på det här området.Anf. 35 ()replik:Fru talman! säger att det finnsoklarheter kring regeringens förslag omåterbetalning av till de bönder som har gåttin i omställningsprogrammet. Det är något som jaginte riktigt begriper. Jag vet inte vilka oklarhetersom finns i de besked som har givits.Återbetalning skall ske. Det är det budskap somhar givits. Däremot innebär regeringens förslag enmassa oklarheter. Det tog ju väldigt innanvi i utskottet kunde få reda på vad de 2 000kronorna egentligen var för pengar. Vi fick haåtskilliga samtal med departementet innan vi fickdet klart för oss.Det finns också andra oklarheter som vi bara harantytt i utskottsmajoritetens text. Jag tycker att detär angeläget att ta fram vad vi i texten kallarrättviseaspekten. Det påstås att det odlasprisreglerade grödor på omställd mark. Det äringenting som vi har fått någon som helstuppfattning om från regeringens sida, och det ärdärför som vi skriver som vi gör imajoritetsskrivningen.Jag skulle vilja fråga vad svarar debönder som står i begrepp att bygga ut sinproduktionskapacitet. Det handlar framför allt ommjölk. Som jag sade förut frågar dessa bönder migom det inte är bäst att bygga ut , att sätta in litetfler kor för att garantera en stor mjölkkvot. Vadtycker att man skall svara debönderna?Jag skulle också, utifrån två aspekter, vilja veta vadIngvar svarar de norrländska bönderna,dels utifrån att ni nu tar bort djurbidraget, delsutifrån de diskussioner som pågår omNorrlandsstödet. Vi har inte diskuteratförhandlingsfrågan här, men det vore intressant attfå höra hur menar att man skalldriva frågan om Norrlandsstödet i förhandlingarna.Jag menar då avseende på både nivå och metod förutbetalning av Norrlandsstödet.Anf. 36 () replik:Fru talman! vet lika väl som jagatt det finns ganska mycket komplikationer kringomställningsprogrammet i och med att deförutsättningar som vi förutsåg skulle gälla underomställningsperioden inte gäller. Man har alltsåinte i praktiken -- i varje fall inte -- funnit dealternativ till de prisreglerade grödorna som vigemensamt hade hopp om skulle finnas under denhär perioden.Nu tror vi att vissa möjligheter kommer att finnas,men som jag sade har förutsättningarna ändratsgenom att vi har ansökt om medlemskap i /EU.Regeringen har ju också tagit ansvar för det tidigaregenom att föreslå nödvändiga korrigeringar av 1990års beslut, korrigeringar som måste till för att viskall kunna klara detta.Vi har också en ambition att försöka leda in detsvenska omställningsprogrammet i EG-perspektivet. Målsättningen är att vi när vi går in iEG fullt ut skall kunna anta det system som EG harinriktat sig på.Det innebär att omställningsperioden fullföljs fulltut som vi har planerat, men det innebär också attdet nu sägs klart att omställningsperioden upphörefter och att marken då får återgå iproduktion. Det är också sagt att om man vid dentidpunkten inte har lyckats genomföra någonvaraktig omställning, då får man betala tillbaka de2 . Det är, som det har sagts frånregeringshåll, en rimlig kompromiss. Jag villunderstryka att vi inte har tvingat någon svenskbonde att gå in i omställningsprogrammet, utan detär fråga om en frivillig anslutning.Margareta säger att det på vissa håll harodlats på omställd mark. Det är ju rent avbrottsligt, och det finns ingen anledning attifrågasätta återbetalningskravet på den punkten.När det gäller mjölkkvoten harSocialdemokraterna bidragit till oron genom attsänka de svenska kraven i EG-förhandlingarna.Det har inte underlättat. Jag tror att bönderna ärväl medvetna om att det faktiskt krävs litetförsiktighet när det gäller detta. Blir detöverproduktion får man själv stå för kostnaderna.Anf. 37 ()replik:Fru talman! säger att deförutsättningar som fanns 1990 inte har kunnatuppfyllas. Vilka förutsättningar var det? Han sägervidare att de alternativ vi då såg inte längre finns.Vem skall bära det ansvaret? Var det somskulle fixa fram alternativen? Jag trodde attjordbruksnäringen skulle spela på de villkor vi hadesatt upp 1990. Det innebar att det inte låg på vårtansvar att se till att alternativen kom fram.En del lantbrukare har klarat detta, IngvarEriksson. Vad svarar man de bönder som har klaratomställningen och som ser att det finns en viljahos regeringspartierna att ge tillbaka pengar till debönder som inte gjort vad de andra, med storapengar, har gjort för att följa uppomställningsbeslutet?Jan Jennehag fick dåliga svar på sin fråga. Jagförstår att inte bryr sig så mycket omdetta med kadmium och miljön. Men ni brukarändå vara intresserade av pengar. Jag ställde enfråga i mitt inledningsanförande. Jag är intresseradav att få svar på den. Det vi har gjort , ända sedanvalet, är att förändra politik. Men det haraldrig någonsin kommit någon sammanfattning avhelheten vare sig när det gälleröverskottsproduktionen eller kostnaden. Jag villfråga om ni över huvud taget pratarom att det som ni nu beslutar kostar pengar, och iså fall hur mycket det kostar i det kortaperspektivet och i det längre perspektivet. Om viblir medlemmar i den europeiska unionen har deten viss betydelse hur mycket vi producerar, för denårliga avgift vi skall betala men också för dendelfinansiering vi måste stå för i vissa av de programvi kommer att ha i . Finns det någon tankefrån er sida om hur detta kommer att se ut?Anf. 38 () replik:Fru talman! måste inse att detförhållandet att många lantbrukare har gått in iomställningsprogrammet innebär att de har avståttfrån produktion och inkomster av den under dennaperiod. Om vi jämför med vad man skulle ha fåttfrån EG för att lägga mark i träda är det inga storabelopp. Det är omöjligt att förutse allt som händernär vi fattar ett så genomgripande beslut sombeslutet , som i grunden förändrade helajordbrukspolitiken, som aldrig förr.Som jag sade kan vi också konstatera attGATT-förhandlingarna, som vi hängde upp mycketav förslaget på, inte har avslutats än . Vi harlämnat in en ansökan om medlemskap i har i mycket stor utsträckningförändrats. Det är därför regeringen har lagt framde förslag man har lagt fram. Det är därför man villkorrigera beslut och planerar för inträdet iEG. Det är en ansvarsfull politik. I den ansvarsfullapolitiken medverkar inte socialdemokraterna. Deinser inte att den övergångstid vi nu har är mycketviktig för att svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri skall kunna upprätthålla sineffektivitet, sin konkurrenskraft och inte minst sinframtidstro.Margareta glömmer konsumenterna isammanhanget. Vill man ha svenska produkter iframtiden måste man också medverka till enanpassning av svenskt jordbruk inför denkommande gemenskapen. Självfallet följer viutvecklingen. Det görs prognoser och manplanerar. Vi har valt att lägga fram dessa förslagtrots allt, därför att vi så bra som möjligt skallförbereda svenska producenter för EG-inträdet.Jag tog inte upp Norrlandsstödet och avvecklingenav kobidraget tidigare. Det är den generella delensom avvecklas i hela landet, både i söder och i norr.Det är inte så att man tar pengar från norr och gertill söder, som påstår.Dessutom har vi i utskottet också antytt att man börse över gränsskyddet i detta sammanhang.Prisnivån för mjölk frystes nämligen 1990 ochkobidraget infördes. När det tas bort är det rimligtatt man ser på vilka effekter det har när det gällerprisnivån och lönsamheten. Det är därför vi ocksåantyder att det, om man korrigerade gränsskyddet,skulle skapas vissa möjligheter att kompenseramjölkproducenterna för det bortfall somavskaffandet av kobidraget innebär.Anf. 39 (nyd):Fru talman! Jag anser att beslut som fattas i dennakammare skall fattas med fullgott beslutsunderlag.Svenska folket som berörs av det, i detta fall särskiltbönderna, har rätt att fordra att man har klart försig vilka konsekvenser ett beslut får och att det fårönskade verkningar. Jag anser att man inte hargjort det i detta fall.I regeringens proposition har man föreslagit attbönder som inte har vidtagit varaktiga åtgärder föromställning före skall få sinåterbetalningsplikt sänkt till . Jag frågar migvad man grundar detta på. Jag förväntar mig attdetta skulle framgå av propositionen, men så äricke fallet.Jag har två stora invändningar som jag vill redovisa.Jag vill gärna göra det på detta sätt, eftersom jagmärker att det förekommer en viss ironi över att Nydemokrati har stött Socialdemokraterna. Det gör vikanske inte så ofta. Jag vill gärna redovisa varför vihar gjort det.För det första måste man utgå från att de böndersom har anmält mark till omställning har gjort deti den fasta förvissningen att det skulle finnas ettalternativ åtminstone dåomställningsprogrammet upphör. Regeringen harutlovat starkt stöd för framtagande av alternativ,t.ex. När man kommer fram till dentidpunkten frågar man sig: Finns det någraalternativ? Jag tycker att det är en högst relevantfråga. Om det inte finns några alternativ är bondenutsatt för politiska utfästelser som slagit fel. Det ärinte hans fel. Han har blivit lurad.I konsekvensens namn gäller det precis lika mycketatt den bonde som har haft möjlighet men inte harutnyttjat den utan i stället hemfallit åt att försökamjölka pengar av staten på grund av statensgodtrogenhet skall ställas till svars. För att kunnafatta ett beslut av detta slag i jordbruksutskottetkrävs att man har ett underlag. Jag tycker inte attdet finns ett sådant.Min andra stora invändning är egentligenallvarligare. Det handlar om anslutningen till deneuropeiska gemenskapen. Om vi ansluter oss tillden europeiska gemenskapen före den 1 juni 1996kommer infasningen av vårt omställningsprogrammot EG:s jordbrukspolitik att bli föremål fördiskussioner i medlemskapsförhandlingarna. Denär redan föremål för sådana diskussioner. Innandessa förhandlingar talar om för oss hur infasningenskall se ut kan vi inte gärna fatta beslut omförändringar i pågående omställningsprogram. Detfinns ingen anledning till det. Vi har tid på oss framtill 1996. Enligt Europaministern skulleförhandlingarna förhoppningsvis vara avslutade imars månad nästa år.Vad händer t.ex. om blir medlem den 1januari 1995? Skall bönderna då uppbäraarealbidrag för den mark som ligger i omställning?Eller skall bidraget betalas till staten? I så fall måstedet vara fråga om en konfiskatorisk lag som gör attpengarna tas från bönderna och förs över till staten.Det finns en hel rad av frågor av denna typ som jaganser att vi inte har fått svar på. Det framgår intenågot i propositionen.Jordbruksministern var inbjuden till utskottet på enutfrågning. Den här frågan hann tyvärr inteventileras särskilt mycket. Men andra personer frånJordbruksdepartementet var där. Jag tror att deflesta i utskottet delar min uppfattning att vi blevmer förvirrade än upplysta efter de besked vi fick.Jag anser inte att det är ansvarigt att fatta beslutmed dessa två skäl som jag har redogjort för somunderlag.Herr talman! Jag har anmält mig till fem minuterstaletid. Men eftersom jag har fått frågor ställda tillmig hoppas jag att jag kan få ta ett par minuterextra i anspråk.Ingvar säger att oklarheter måsteundanröjas beträffande omställningsprogrammet.Jag delar den uppfattningen. Jag har också väckt enmotion. raljerar ensmula över att jag har väckt en motion där jagförebrår regeringen för att ha kort framförhållning.Men detta, , handlar inte omomställningsprogrammet. Det vet väl. Det handlar om vegetabilieodlingen förnästa år. Jag anser att det är alldeles för kortframförhållning att , nära jul, fattabeslut som talar om för bönderna vilka villkor somskall gälla för växtodlingssäsongen nästa år.Utskottet hävdar i betänkandet att detta beslut varkänt . Men, ,detta var regeringens uppfattning i början av juni.Alla är väl medvetna om att regeringen inte harnågon egen majoritet. Den tidpunkt som böndernakan rätta sig efter är . Jag vidhåller att det ären alldeles för kort framförhållning.Jag vill bemöta angående fråganom högre ersättning inom EG. Det är riktigt attbönderna erhåller högre ersättning inom EG. Mendet finns ingen anledning för oss att springa fortareän vad vi har gjort. är en isolerad marknad.Sverige kommer att förbli en isolerad marknad sålänge gränsskyddet finns kvar. Det kommer att varakvar så länge inte är medlem i EG.Om den svenska kronan hoppar upp eller ned enliten smula spelar inte så stor roll för bonden somsådan. Han får sina pengar i svenska kronor. Det ärinte alltid relevant att göra en rak jämförelse medecu. Jag är medveten om att det kan bli vissakostnadsökningar på grund av att importeradevaror blir dyrare. Men det är inget fullgott skäl,, för att göra en sådan jämförelse.Vi delar uppfattningen, , att1990 års livsmedelspolitiska beslut var ett stort, brabeslut i rätt riktning för att marknadsanpassa detsvenska jordbruket och för att producera sådantsom konsumenterna efterfrågar i de kvantitetersom marknaden kräver. Men ansökan ommedlemskap i har ställt detta på kant. Det ärnödvändigt att göra en sådan anpassning. Det ärdetta, , som är anledningen tillatt Ny demokrati i huvudsak har stött regeringenspolitik när det gäller vegetabilieodlingens villkor --utom just när det gäller byte avomställningsprogram.Herr talman! Slutligen, med all respekt för denextra taletid jag har fått. Jag vill säga några ordbeträffande kadmiumgödsel. Jag vill beröra fråganfrån en helt annan infallsvinkel än vad tidigaredebattörer har gjort. Mindre än en tredjedel avSveriges bönder tar jordprover på sina åkrar. Omde gjorde detta i större utsträckning skulle vi fåbukt med en stor del av övergödslingsproblemet.Jag har inga siffror på detta, och jag är medvetenom att jag har tunt på fötterna. Jag vill uppmanaregeringspartierna att titta på möjligheten attutbilda bönderna i att utnyttja jordprover. På detsättet kan bönderna få en lägre kostnad för inköpav gödsel, och volymen blir totalt sett mindre. Jagtror att detta skulle ge bättre resultat än att ha argumentation om en liten skillnad imiljöavgifterna. Varje jordprov kostar ca 300 kr.Det är möjligt att detta är en stor barriär och attbönderna inte är beredda att betala. Men jag troratt detta vore intressant.Anf. 40 () replik:Herr talman! När det gäller omställningsarealen villjag bara upprepa vad jag har sagt tidigare.Lantbrukarna har frivilligt gått in i detta program.Christer Windén säger att det inte har funnitsalternativ och att bönderna har blivit lurade. Jagtror att alla var väl medvetna om att det fannsförhoppningar och önskemål om att det hela skullegå snabbare än vad det har gjort. Jag tycker inte kan lasta vare sig bonden, regeringen eller osssom fattat beslutet. Men problemen kvarstår. Detär därför situationen är litet komplicerad, och detär därför regeringen har valt att göra en rimligavvägning. Regeringen har då lagt förslaget omåterbetalning av mot att arealen däreftersläpps fri. Omställningsarealen ingår iförhandlingarna med EG som jordbruksmark. Jagvill bara erinra om detta.Jag har uppfattat att jordbruksministern har begärtordet. Han har kanske några kommentarer till detbeslut som skall fattas med anledning av att Nydemokrati har stött Socialdemokraterna.Christer Windén talar vidare om en isoleradmarknad. Det är väl inte riktigt sant? Trots dettautsätts den svenska marknaden för dumpning avprodukter utifrån med hjälp av andra ländersskattebetalare. Riktigt isolerat är dockinte.Jag tror också att är medveten ombehovet av att göra en så snabb anpassning sommöjligt för att ge svenska producenter så likaförutsättningar som möjligt. Det gäller att varakonkurrenskraftig när blir medlem. Det ärinte fråga om att gå med och sedan börja anpassasig. Det vore förödande.Nu är, tack och lov, verkligheten sådan attproducenterna redan har förberett sig.Investeringar och andra förberedelser har nämntsför att vara med på ett vettigt sätt.Christer Windén talar vidare om jordprover. Nog ären mycket stor del av arealen är föremål förprovtagningar. Det har visat sig vara lönsamt. Vikan konstatera att det sker en i stor utsträckninganpassad gödsling i . På det områdetligger väl framme.Anf. 41 (nyd)replik:Herr talman! säger att det inte ärbondens eller regeringens fel. Vems fel är det då?Finns det fler?Ny demokrati har i det här fallet inte stöttSocialdemokraterna, utan det ärSocialdemokraterna som har stött Ny demokrati.Jag håller helt med att vi skall halika möjligheter vid ett inträde i EG. Men det finnsingen anledning att påstå att vi skall ha likamöjligheter och samma villkor innan blirmedlem. Däremot skall vi göra en anpassning somär så långtgående att det blir ett minimalt behov avövergångsregler vid själva inträdet. Jag vidhåller,, att så länge utgör enisolerad marknad, har vi möjlighet att hålla oss påde nivåer på vegetabilieodlingen som vi självafinner lämpliga.Genom att höja inkomsterna till enoproportionerligt hög nivå kommer det svenskajordbruket inte att bli konkurrenskraftigt. Det är under tuffa förhållanden somkonkurrenskraftiga bolag skapas. Jag är övertygadom att när blir medlem i EG kommersvenska bönder att ha en utomordentligt god chansatt hävda sig. Det har vi redan sett på de siffror somåtminstone jag har fått av olika organisationer.Slutligen vill jag säga, som sade, att man skall bilda sig sinuppfattning och fatta sitt beslut i huvudsak medledning av de informationer som propositioneninnehåller. Det skall inte ske genom korridorsnackeller genom någon annan information som kommerpå ett sådant sätt att man får anledning att betvivladess riktighet.Anf. 42 ():Herr talman! säger att det inte ärnödvändigt med lika villkor innan kommerin i EG. Men jag tror att det är ganska viktigt har så lika villkor som möjligt. Det ärnämligen inte lätt att snabbt göra kast som är avsådan art som här krävs. Att man i EG har gått inför arialstöd och sänkta prisnivåer gör det väldigtsvårt för oss i att vänta med en anpassningtill det. Det är bara ett av flera exempel.Christer Windén säger att man skall ha tuffa villkorför att kunna leva upp till anpassningskravet. Jagvill erinra om att de villkor som finns redan ärmycket tuffa. Vi kan ju se att många producenterhar bekymmer, så nog är det tufft.Christer Windén talade tidigare om att regeringenskulle varit ute , och han ironiserade litet överatt regeringen inte har majoritet och att man därförborde ha tagit upp frågan till beslut redan i våras.Det kanske är riktigt att beslutet borde ha fattatsredan i våras, men förhoppningen fanns att slippauppleva att Ny demokrati skulle så att säga välta ettsådant förslag, i synnerhet om man tror på ChristerWindéns ord att han har en positiv inställning till i svenskt jorbruk skall få chansen till ettbesked . Vi har aldrig räknat med att man inomNy demokrati skulle överväga att välta ett sådantbeslut. gör Ny demokrati tack och lov inte detheller, så problemet finns ej.Anf. 43 (nyd):Herr talman! Jag delar att det skall vara lika villkor. Men likavillkor innebär att man har samma principiellainställning till jordbrukspolitiken. Det betyder attSverige ansluts med ett system som liknar CAP-reformen, vilken innebär bl.a. arealbidrag. Dettaär ett avsteg från det beslut som fattades 1990. Likavillkor på en isolerad marknad betyder däremotinte att man måste ha samma prisnivå.Jag hävdar fortfarande att det hade varit rätt attfatta detta beslut . Jag är glad över att IngvarEriksson delar min uppfattning i denna fråga.Anledningen till att jag drog upp detta är principen.Jag hade inte på något sätt tänkt att jag skulle hållaregeringen i ett slags ovisshet om Ny demokratisinställning i den här frågan. Men det handlar omprincipen, och principiellt är det först nu som dethär beslutet -- om beslutet nu fattas här iriksdagen -- kommer att träda i kraft.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tycker att skallbestämma sig. I sitt första inlägg sade han att Nydemokrati stött Socialdemokraterna. Han villeockså förklara varför, eftersom det inte var såvanligt. I sitt nästa inlägg sade han attSocialdemokraterna stött Ny demokrati. Man börväl ha en enda uppfattning om det. Sanningen är välatt våra olika utgångspunkter sammanjämkades majoritetskrivning i utskottet, så det behöver viinte tvista om.Christer Windén är tvetydig på annat sätt också. Åena sidan säger han att är en isoleradmarknad, på grund av gränsskyddet, och att vikommer att förbli det tills vi blir medlemmar i andra sidan säger han att redan föremedlemskapet, trots att är en isoleradmarknad, måste anpassa sig till det som finnsutanför denna isolerade marknad. Jag förstår intedet resonemanget, speciellt inte med tanke på vadNy demokrati sagt.I vissa sammanhang hävdar demokrati ocksåfortfarande att marknaden skall få större spelrumoch att bl.a. bidragsberoendet skall bort. Nydemokrati har ju bidragit till att mycket storabidrag kommer att ges. Nya subventioner kommeratt ges lantbruket.Jag fick inget svar på min fråga av ,men jag håller inte för otroligt att kanske ChristerWindén och Ny demokrati har räknat ut vad den härpolitiken egentligen kostar och hur mycketspannmålsöverskott som den här politiken medför.Vad kostar det för i det korta perspektivetoch i det längre EU-perspektivet, både i form avavgiftens storlek och i form av den delfinansieringsom jordbrukspolitiken i EG-perspektivet faktisktmedför? Det skulle vara intressant att höra någotslags prognos i båda fallen.Anf. 45 (nyd):Herr talman! Vem som stöder vem, MargaretaWinberg, är egentligen inte särskilt viktigt. Om detkänns bättre för tar jag tillbakamitt uttalande i den saken -- Socialdemokraterna ärju trots allt något större.Vad gäller den isolerade marknaden, tror jag att vikan vara ganska överens om att är enisolerad marknad. Men anledningen till att Nydemokrati stött regeringen i anpassningsarbetet äratt vi i Ny demokrati vill att vid tidpunktenför ett medlemskap skall ha en jordbrukspolitiksom principiellt och regelmässigt ungefäröverensstämmer med den politik som bedrivs inomEG och som benämns CAP. Prisnivåerna måsteinte överensstämma exakt.Jag delar också uppfattningatt det här egentligen är ett steg i fel riktning, vilketjag erkänner vitt och brett. Vore det inte för etteventuellt EG-medlemskap skulle vi inte haaccepterat en sådan här förändring avjordbrukspolitiken. I Ny demokrati har vi gjortdenna eftergift, därför att vi tycker att EG-medlemskapet är viktigare än små förändringar iden svenska jordbrukspolitiken.Anf. 46 ():Herr talman! Det är att underskatta förändringarnaatt kalla dem för små. De är i själva verket ganskaomfattande och leder, precis som , i en helt annan, felaktig riktning. På denpunkten är vi också överens.Jag fick inget svar på frågan om nivån påöverskottet och om kostnaden för denna, som vibåda tycker, felaktiga politik.Anf. 47 (nyd):Herr talman! Jag är inte förberedd på den frågan.Det krävs bl.a. litet beräkningar. Men kanskejordbruksministern kan svara på frågan. Jag haringen aktuell siffra.Anf. 48 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag begärde ordet i denna debatt ihuvudsak för att svara på några frågor ochkommentera det som har sagts.Christer Windén frågade om återbetalningskravet,och han nämnde själv att han hade tunt på fötternanär han frågade. Jag skulle gärna i fortsättningenförsöka utforma propositioner mer likt raggsockarom det skulle hjälpa. Men det är inte så lätt att ipropositionen täcka alla behov i detsammanhanget.