prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Det vi har diskuterat i de härsammanhangen är att den ena eller den andraformen inte skall utsättas för en skattemässigdiskriminering.Det är självklart inte så att patienterna väljerskolmedicinen enbart därför att den inte ärmomspliktig. Vi tycker att det är viktigt att vi gördetta tillkännagivande för att få till stånd enordning som inte innebär att den ena formen, i dethär fallet alternativmedicinen, skulle varadiskriminerad.Dagens system innebär definitivtkonkurrenssnedvridande omständigheter. vara på det viset att vissa behandlingsformerbeskattas olika beroende på om behandlingenutförs inom ramen för institutionell vård eller avfria yrkesutövare, även om behandlingen ipraktiken utförs på samma vis.En utgångspunkt för en förändring avlagstiftningen på denna punkt är att en patientsöker vård för sjukdom, kroppsfel eller skada ochatt vårdgivaren gör en individuell utredning omvårdbehovet. På grundval av denna, och omutredningen föranleder det, ges en individuelltanpassad behandling.Socialdemokraterna har också en reservation ombudgeteffekterna av förslagen. Det framgår avbetänkandet att de förslag som vi skall fatta beslutom är finansierade i kompletteringspropositionen.När det gäller momsundantaget för skepp ochluftfartyg torde de statsfinansiella effekterna blimycket begränsade.Herr talman! Detta betänkande innehåller mångaandra motioner om smärre ändringar imomslagstiftningen. var inne på detta isitt inläg. Förutom de lovord som han spred överutskottsmajoriteten hade han en del andrasynpunkter. Utskottet har valt att i dessa fall låtaden utredning som sitter komma med sinaförslag innan vi går vidare. märkersäkert att färdriktningen är klar och att det här nogkommer att gå i den riktning som jag tror att PeterKling och jag är ganska överens om.Till slut vill jag yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna.Anf. 142 ():Herr talman! säger i sittanförande att skatteutskottet bara har bedömtfrågan om alternativmedicin och momsbeläggningav densamma utifrån skattemässiga motiv. Men detär, , just min poäng:Skatteutskottets majoritet har behandlat dennamycket allvarliga hälso- och sjukvårdsfråga enbartutifrån skattemässiga motiv. Så kan inte en seriösriksdag behandla den här typen av frågor.Carl säger att det enbart är dekonkurrenssnedvridande faktorerna somutskottsmajoriteten är ute efter. Vi har av traditioni det här landet mycket klokt valt att se på hälso-och sjukvården utifrån andra utgångspunkter ännågot slags nyliberala konkurrensresonemang. Vihar av det skälet skaffat oss lagar som skallgarantera oss medborgare att den hälso- ochsjukvård som vi får verkligen ges av utbildadpersonal och på ett sätt som gör att vi kan känna osstrygga i den vård som vi får.Därför är det väldigt olyckligt att skatteutskottetsmajoritet genom att begära ett förslag omskattebefrielse, oavsett vad det är för slagsalternativmedicinska terapier som det handlar om,ger legitimitet åt alla möjliga konstigheter. Detfinns viktiga och förmodligen mycketframgångsrika alternativa behandlingsmetoder,men ett sådant resonemang har utskottet inte gettsig in på. Man drar alla över en kam och därmed fårmed en hel del konstigheter i det hela.Vi har verkligen försökt att se seriöst på dennafråga. Vi tillsatte föratt få ett ordentligt studium av vilka behandlingarsom är värda samhällets stöd. Vi väntar på ettförslag från regeringen, men det kommer ingaförslag. Det är så att säga fel gång på frågan närskatteutskottet på det här sättet gör bedömningarsom leder till orimligheter sett i ett hälsopolitisktperspektiv. Man borde börja i andra ändan ochbedöma vilka behandlingsmetoder som är bra, somvi har glädje av och som vi från samhällets sida skallge vårt gillande till. Först därefter borde frågan ommomsbefrielse komma in.Anf. 143 ():Herr talman! Det var bra att begärde ordet. Då får jag anledning att blitydligare än vad jag uppenbarligen var i mittinledningsanförande. Vad missat i den här debatten är patientens roll i dethela och patientens möjligheter att själv styra val avbehandlingsform. Det tycker jag är viktigt att förafram. Jag tror att den vårdsökandes möjligheter attsjälv dra slutsatser och göra bedömningar av denbehandling som kan vara nödvändig.Däremot när det gäller momsfrågan kan vi inte gåin på socialutskottets kompetensområde. Men vihar sett att det här finns en möjlighet att rätta tillproblemet. Det är ingenting som har kommitplötsligt, rätt över disk vid bordet, utanutredningen i momsfrågan har kommit med ettdelbetänkande, och den har gått igenom dessapunkter och lämnat lagförslag om hur det hela skallgå till. Någon överraskning behöver det inte vara.Jag tror att skillnaden mellan och mig i det här fallet är att vi värderarpatientens möjligheter att ta ställning till dessafrågor olika. I det fallet tror vi mer om patienten änvad tydligen gör.Anf. 144 ():Herr talman! Patientens möjligheter att bedömavärdet av olika medicinska behandlingar har attgöra med hur dessa behandlingar utvärderats ochmed att denna utvärdering redovisas. De allra flestaav de 200 behandlingsformer som vi känner till ilandet är alltså inte utvärderade. Det ställs ingakrav på utbildning eller på en viss kompetens närdet gäller många av dessa behandlingsmetoder föratt de skall kunna bli momsbefriade enligtutskottsmajoritetens förslag. Det är inte attunderskatta patienten, det är att värna ompatientens intressen, att vara försiktig på dennapunkt.Det är alldeles riktigt, som säger,att skatteutskottet går in på socialutskottetskompetensområde. Och det kommer plötsligt. Vidden första behandlingen i utskottet fanns ingayrkanden i den riktningen. Det var först ibetänkandetexten som det dök upp ett tillstyrkandetill motioner med dessa mycket långtgåendekonsekvenser.Det är oerhört olyckligt att vi inte, innan vidiskuterar frågan och går till beslut, får möjlighetatt ta del av socialutskottets syn på frågan. Jag troratt socialutskottet med sina sakkunskaper hade settbetydligt mera allvarligt på denna fråga än vadskatteutskottsmajoriteten gör.Visst har frågan utretts. Utredningen ligger tillgrund för propositionen. Men vi kan också iremissvaren se att alla tunga remissinstanser harsagt precis samma sak som vi i vår reservation,nämligen att vi borde vänta med ställningstagandei momsfrågan tills hela frågan omalternativmedicinen, så som den har redovisats iden särskilda utredningens betänkande, har blivitföremål för ställningstagande. Först därefter är detdags att diskutera momsfrågan i dettasammanhang.Anf. 145 ():Herr talman! säger isvepande ordalag att patienterna kan råka ut förbåde det ena och det andra, om de utsätter sig förvissa typer av alternativmedicinsk behandling. Detframgår av utredningens förslag att det självfalletmåste vara så att bara den typ av behandling som ärtillåten får inordnas under detta. Förbjudenbehandling har självfallet inte med detta att göra.Man kan lätt få det intrycket när man hör svepande formuleringar om att detförekommer all möjlig sorts behandling som maninte riktigt har kontroll över.När det sedan gäller behandlingen i utskottet, harjag bestämt för mig att det redan vid denpreliminära behandlingen förelåg yrkanden på denhär punkten.Anf. 146 ():tHerr talman! börjar vi verkligen att komma inpå intressanta saker. Förbjudna behandlingar skallinte bli momsbefriade. Vilka behandlingar är det dåsom är förbjudna? Det finns ju kvacksalverilagenfrån 1960, som med andra ord är tämligen föråldradvid det här laget.I kvacksalverilagen förbjuds vissa aktiviteter pådetta område. Man får inte behandla folk som harcancer, folk som har diabetes, barn osv.Denna lag är alltså inriktad på att skydda folk frånde grövsta formerna av kvacksalveri, men den ärinte till fyllest i dagens läge. Kvacksalverilagenföreskriver inte på något sätt vilka krav som skallställas i det moderna samhället när det gäller sådantsom är att betrakta som alternativmedicinskbehandling och som rimligen bör ha samhälletsstöd. Detta måste man ha klart för sig. Det här ärinte så enkelt som ni i utskottmajoriteten tror, CarlFredrik . Det är inte en momsfråga, utan detär en betydligt större och viktigare fråga än bara attmomsen skall vara konkurrensneutral. Det handlarom att människor i detta samhälle skall veta att demedicinska behandlingar som har samhällets stödockså har en viss kvalitet.Anf. 147 ():Herr talman! Det är riktigt att förbjudenbehandling varken är momsbefriad ellermomsbelagd. På den punkten kan vi vara överens.Det ligger naturligtvis mycket i resonemang om samhällets stöd osv.Samtidigt tycker jag att man skall fästa en viss tilltrotill vad patienten har för uppfattning om hur en vissbehandling fungerar. Detta skall vara vägledande idet här sammanhanget.Det är också riktigt att vi enbart diskuterarden skattemässiga situationen föralternativmedicinen, vilket det finns utrymme föratt lyfta fram redan på detta stadium. Sedan finnsdet naturligtvis en rad andra frågor inomalternativmedicinen som i ett senareskede också kommer att ha anledning ta ställningtill.Anf. 148 ():Herr talman! För att inte förlänga den här debattenalltför mycket vill jag avslutningsvis säga att jagtycker att det ganska tydligt har framgått attskatteutskottets majoritet har gett sig in på ettområde som man dess värre inte behärskar och därman inte kan förutse konsekvenserna. Man kaninte heller finansiera det som blir konsekvenserna.Det handlar om ett skattebortfall på 125 miljonerkronor , enligt utredningens egnaberäkningar, som man påstår har en hög grad avsannolikhet. Det är bara att beklaga attutskottsmajoriteten behandlar så här allvarligafrågor på detta sätt.Anf. 149 ():Herr talman! Jag tror att det har framgått ganskatydligt att utskottsmajoriteten står på den sida därpatienterna får ett större inflytande över denbehandling som de själva väljer för att kunnaåstadkomma en förbättring. Det är viktigt att dettahar framkommit.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.15 § Beskattning av allmännyttigabostadsföretagFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU30 Beskattning av allmännyttigabostadsföretag (prop. 1992/93:241).Anf. 150 ():Herr talman! Förslaget om övergång tillkonventionell beskattning av de allmännyttigabostadsföretagen är, med den utformning förslagetfått, i huvudsak acceptabelt. Vi kan konstatera attde allmännyttiga företagens synpunkter i storadelar har beaktats vid utformningen avpropositionen. Det är bra.I vår motion har vi dock haft invändningar på tvåpunkter när det gäller utformningen avövergångsbestämmelserna.Den första invändningen gäller behovet av entidsbegränsad befrielse från stämpelskatt under1993 och 1994, detta för att möjliggörastrukturförändringar inom allmännyttan och göradet möjligt att vid behov kunna ändraverksamhetsform från stiftelse till aktiebolag.Denna del av motionen överläts tillbostadsutskottet, som hade att ta ställning till ettlikartat yrkande från . Bostadsutskottetshandläggning resulterade i ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med motionernas förslag.Den andra invändningen gäller avskrivningstidenför de tillgångsposter som finns i företagensbalansräkningar enligt den särskilda bokföringslagsom gällt i detta avseende. Vi föreslår i dettasammanhang en årlig avskrivning , medanpropositionen och utskottsmajoriteten har fastnatför . Dessa tillgångsposter gäller främstunderhållskostnader bakåt i tiden, som vid enkonventionell beskattning skrivs av än vad som föreslås för dekvarstående balansposterna.För att underlätta de allmännyttiga företagensövergång till en konventionell beskattning bördessa avskrivningsposter kunna skrivas av i ensnabbare takt än vad som föreslås i propositionen.En årlig avskrivning får därför anses välavvägt mot en normal avskrivning på 20--25 år.Propositionens avskrivningsnivå på gerdäremot en alltför lång avskrivningsperiod på 33 år.En större avskrivningsrätt ger också bättremöjlighet till resultatutjämning. De allmännyttigabostadsstiftelserna riskerar annars att få en sämreställning i förhållande till andra bostadsföretag,genom att de allmännyttiga bostadsstiftelserna intehar möjlighet att göra avsättningar till någonskatteutjämningsreserv.Herr talman! Jag yrkar därför bifall tillreservationen och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 151 INGA ():Herr talman! Regeringen har föreslagit att deallmännyttiga bostadsföretagen skall beskattaskonventionellt. Detta innebär att bostadsföretagenskall beskattas på samma sätt som privatafastighetsägare. Det är bra. Därmed skapas likavillkor och förutsättningar för alla bostadsbolag ochfastighetsägare i detta avseende. Det är precis somdet skall vara. Hela utskottet tillstyrkersalomoniskt förslaget i denna del.Förslaget innebär också, som riktigt påpekade, en reglering av vissaövergångsfrågor. De tre punkter som särskilt tasupp i detta sammanhang är dels vad som skallräknas som skattemässigt restvärde, dels s.k. gamlaunderskott, dels tillgångsposter enligt den särskildabokföringslagen.Utskottet är överens om att skattemässigt restvärdeskall vara byggnaders bokförda värde och befintligamarkanläggningar som hänförs till byggnad. Tillskattemässigt restvärde räknas också inventariersbokförda värde. Konsensus råder också vad gällers.k. gamla underskott, dvs. att underskott ifastighetsförvaltning som uppkommit föreövergången till konventionell beskattning inte fårutnyttjas framgent.Däremot har socialdemokraterna i utskottet ennågot avvikande uppfattning då det gäller taktenför avskrivning av vissa tillgångsposter enligt densärskilda bokföringslagen. Det handlar ombalansposter som hänför sig till underhållsåtgärder.Jag vill här bemöta den socialdemokratiskareservationen. Jag hänvisar då till vad jag ibostadsutskottet varit med om att yttra: ''...det kananses råda tveksamhet om hur de olikabalansposterna principiellt sett bör hanterasskattemässigt vid övergången. Posternarepresenterar inget substansvärde och bör därförinte självklart medföra skattemässig avdragsrätt.Andra förhållanden anses tala för att avdragsrättändå bör medges. ''Jag anser att övervägande skäl talar för attavdragsrätt bör medges enligt en bestämdskattemässig avskrivningsplan och att den skäligaprocentsatsen för de årliga avdragen bör vara 3 %.Skatteutskottets majoritet menar att dessatillgångsposter skall få dras av på det sätt somföreslås i propositionen. Detta är nödvändigt för attde schablonbeskattade bostadsföretagen ifortsättningen skall kunna täcka sina kostnader förvissa bostadslån utan oskäliga beskattningseffekter.Min slutsats blir följaktligen att det behövs vare sigytterligare skäl eller tid att argumentera för ettförslag som vi i huvudsak är överens om.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan i sin helhet och avslag på reservationenoch meningsyttringen under mom. 2.Anf. 152 ():Herr talman! konstaterade här var överens i utskottet om att avdragsrätt börmedges. Det kom också det föredragandestatsrådet fram till i propositionen. Men det gesinga direkta motiveringar till varför den häravdragsrätten skall vara just 3 %.Vi har i vår motion och reservation framfört att detfinns starka motiv som talar för att är en bättreavdragsrätt. Den avdragsrätt som skall gälla för dehär balansposterna bör ju ha ett visst samband medden normala avskrivningstid som gäller för deåtgärder som har föranlett balansposterna, ochdessutom bör en sådan här övergångsregel inteutsträckas för långt i tiden. Det finns därföranledning att se till att man får en kortareavskrivningstid. Även allmännyttan och SABOmenar att det skulle ha varit bättre än det som nuföreslås av utskottet.Det är inga stora saker, men en möjlighet till ensnabbare avskrivning skulle underlätta övergångentill en konventionell beskattning. Det skulledessutom ge en större möjlighet tillresultatutjämning, vilket också kan vara en viktigtfaktor i det här sammanhanget.Anf. 153 INGA ():Herr talman! vill tydligen ha enrunda till. Okej då!Övergångsreglerna är enligt min uppfattninggrundligt diskuterade. Syftet med förslaget är attdet sammantaget skall ge ett skäligt resultat, sominte försvårar bostadsföretagens fortsattaverksamhet och som inte heller snedvriderkonkurrensen i förhållande till privatdrivenfastighetsförvaltning. Så står det i propositionen,och jag instämmer i det som sägs där.Jag vill också gärna påpeka att så gott som samtligaremissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnatdet utan erinran. De invändningar som harföreträtts har verkligen också diskuteratsordentligt.Tilläggas kan också att schablonmetoden hartillämpats för de kommunägda bostadsföretagensfastighetsförvaltning , och dettatrots att den vid tillkomsten angavs vara ettprovisorium.Jag anser att man verkligen har bemödat sig om atthitta en bra avvägning, ur både principiell ochpraktisk synpunkt. Man har vridit och vänt på denhär frågan. Vid en samlad bedömning har manstannat vid att avdraget skall vara just 3 %.Jag tycker att reservationen tyder på attSocialdemokraterna hellre opponerar än diskuterarsakfrågan. Jag upprepar: Ett förslag som är så välgenomarbetat och som vi i huvudsak är överens ombehöver inte någon ytterligare argumentation.Anf. 154 ():Herr talman! Vi säger oss alla vilja underlättaövergången till konventionell beskattning. Jagtycker inte att vi socialdemokrater är ute för attopponera, utan att vi verkligen försöker attåstadkomma den bästa och smidigaste lösningen.Jag menar att ett bifall till reservationen ärytterligare ett steg för att underlätta en smidigövergång till en konventionell beskattning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Skattereduktion för vissareparationsarbetenFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU36 Skattereduktion för vissareparationsarbeten (prop. 1992/93:150 delvis).Anf. 155 ():Herr talman! I det här betänkandet återkommerförslaget om skattereduktion för vissareparationsarbeten i bostadshus.Förra gången ärendet behandlades här i kammarenvar . Vi föreslog då att den tillfälligastimulansen till byggsektorn inte skulle belastaskattesystemet utan ges i form av ett bidrag. IvarFranzén hävdade däremot som talesman förmajoriteten att det fanns starka motiv att knytastimulansen till reparations- ochunderhållsåtgärder inom bosektorn tillskattesystemet. trodde också att detslutliga förslaget skulle visa att systemet medskattereduktion skulle bli så rationellt och enkeltatt vi alla skulle kunna ställa oss bakom det.Nu blev det inte så. I stället visade det sig attsammanblandningen med skattesystemet innebaren stor komplexitet i förhållande till det befintligalag- och regelverket, en betydande administrations-och kontrollapparat och en besvärande svårighetatt uppnå en acceptabel fördelningsprofil istimulanserna.Lagrådet har i sitt yttrande belyst en rad brister iförslaget. Man konstaterar inledningsvis också attdet finns både principiella och praktiskainvändningar mot att använda skattesystemet förstimulansåtgärder av det här slaget, ett förhållandesom även skatteminister funnit sigföranlåten att framhålla i propositionen.I utskottet kunde vi märka hur något aveftertankens kranka blekhet sänkte sig över deborgerliga ledamöterna allteftersom yttranden ochsynpunkter kom in. Även såg sigföranlåten att motionera mot detaljer i förslaget.De invändningar som vi har framfört i vår motionkvarstår; nackdelarna har blivit allt tydligare underärendets handläggning. Ett system med avdrag förvissa reparations- och underhållsarbeten står i stridmed de bärande principerna i skattesystemet, sominnebär en breddad skattebas, ett enkeltregelsystem och ett minimum avavdragsmöjligheter.Ur fördelningssynpunkt är förslaget minst sagttvivelaktigt. Enligt förslaget går det inte att skiljamellan bostadshus och fritidshus, varför envillaägare som också äger ett fritidshus kantillgodogöra sig dubbel skattereduktion.Å andra sidan missgynnas flerbostadshusen. Ettbostadsföretag eller en bostadsrättsförening medflerbostadshus eller småhus i grupp fårtillgodoräkna sig en skattereduktion på maximalttre gånger fastighetsskatt. Redan dettainnebär ett betydligt lägre belopp per lägenhet ände som gäller för villafastighet. Dettamotiveras med att den genomsnittligalägenhetsytan är mindre.Därtill kommer att de flesta bostadsföretag ochbostadsrättsföreningar inte betalar någon annanskatt än fastighetsskatten och således inte kanerhålla större skattereduktion än den inbetaldaskatten. Det betyder att man i praktiken bara kanfå ut två gånger fastighetsskatten , och dåendast under förutsättning att ansökan omskattereduktion lämnas in för både 1993 och 1994.Det var väl ändå inte meningen, , attdet skulle bli på det sättet?Slutligen vill jag ta upp administrationen ochkontrollsystemet. Vid en hearing i utskottet medrepresentanter för ochskattemyndigheterna framkom det att dettillkommande arbetskraftsbehovet beräknas uppgåtill 200 årsarbetare. Det är således en mycketmassiv arbetsinsats som krävs. För detta finns i daginga medel anvisade.Utskottet utgår från att regeringen under höstenåterkommer till med begäran om anslagsom till fullo täcker dessa arbetsinsatser och övrigaomkostnader i samband med skattereduktion ochreparationsarbete. Det rör sig i det här fallet ombetydligt större belopp än dem som hittillsdiskuterats för att förstärka skattekontrollen. Viförutsätter dock att den ökade arbetsbelastningsom systemet med skattereduktion innebär inte fårgå ut över andra mål och ambitioner inomskatteförvaltningen.Herr talman! Det har intefunnits möjligheter för utskottskansliet att utarbetaett fullständigt lagförslag om ett bidragssystem.Men vi anser fortfarande att ett bidragssystemskulle kunna göras betydligt enklare än det förslagsom nu föreligger. Ett bidrag kan utbetalas relativtsnabbt i samband med reparationsarbetet ochdärmed ge större stimulanseffekter. Ett bidrag kanlätt utformas så att det är lika mycket värt för allaoch inte missgynnar en del av de bostadsformer sombör omfattas av systemet.Av hänsyn till de konsekvenser som en ytterligareförsening skulle få för de många arbetslösa inombyggsektorn ställer vi nu inte krav på att regeringenskall återkomma med ett nytt förslag tillbidragssystem. De allvarliga brister som systemetmed en skattereduktion innebär och som med alltydlighet har avslöjats under utskottsbehandlingenbör emellertid ges regeringen till känna. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 1.Anf. 156 (nyd):Herr talman! I betänkande SkU36 behandlar viskattereduktion för vissa reparations- ochombyggnadsarbeten. togs det förstasteget, som nämnde. Då bestämdeman sig för att göra avdrag motfastighetstaxeringen. Det skulle då innefatta 30 %av arbetskostnaden. Det motsatte vi oss från Nydemokrati. Vi tyckte att det var alldeles för dåligt.I steg två, som vi behandlar , har avdragsrättenökats. kan man göra avdraget mot inkomst avtjänst, och det har även förbättrats på vissa ställen.Det tycker vi från Ny demokrati är bra, men det ärlångt ifrån tillräckligt. Vi har föreslagit att man skallfå göra ett avdrag på ett basbelopp, och det oavsettom det är fråga om en villa, en bostadsrätt eller ettfritidshus. Man skulle då få göra ett avdrag perfastighet fram till . Alla människorsom äger egnahem skulle alltså få göra ett avdragför detta.Detta avdrag skulle göras fullt ut på helafakturabeloppet. Förutsättningen är givetvis att detär ett momsregistrerat företag som gjort arbetet.Från Ny demokratis sida menar vi bestämt att dettablir rättvist för de flesta. av allt boende harmöjlighet att göra de här avdragen, och vi menar attdet skulle kunna skapa 8 000--10 000arbetstillfällen. Det är inte fy skam i dagens dåligatider.En annan aspekt på det är att det skulle minska densvarta sektorn betydligt, mina damer och herrar.I dag kan inte alla göra avdrag. De som bor ibostadsrätter kan faktiskt inte göra avdrag privat.Om jag har en bostadsrätt och vill restaurera mittkök kan jag inte göra avdrag för det, men med Nydemokratis förslag går det bra att göra avdrag påupp till ett basbelopp.Det här skulle vara ett ganska enkelt system.