prot · GG0963 · 1993-02-17 00:00:00 — Föratt i någon mån lindra verkningarna av dettaföreslår nu utskottet en höjd avsättning till den I-SURV som finns, från 20 till 25 %.Socialdemokraterna säger nej. Det är inte lämpligt,säger med nya regler närhela egenföretagarbeskattningen är föremål föröversyn och beredning i regeringskansliet.Men de här reglerna gäller ju redan. I 1992 årstaxering har en avsättning till nämnda I-SURVgjorts, och den löses upp i den nuvarandetaxeringen. Man gör en ny avsättning i den härtaxeringen. Vad är det för skillnad om det är frågaom 20 eller av inkomsten? Förda resonemangär fullständigt obegripliga.Det finns också en reservation av . Hanhar vältaligt redogjort för att samma sak borde gällaför aktiebolag. Men sanningen är den att man ifråga om aktiebolagen redan fastställt detskattesystem som sagt är nära nogvärldsbäst. De får ju redan skatta av sina reserver.Vidare vill jag erinra om att vi har gjort betydandeinsatser för att lätta bördan för produktion ochkapitalbildning. Dessutom, som sagt, får man nuhjälp av den förändrade kronkursen.Vänsterpartiet vill att regeringen skall återkommamed förslag på den här punkten. Man framlägger isin ekonomiska motion förslag till höjningar avskatter till ett belopp av 18,5 miljarder. Ändå harman inte fått med den lilla summa som behövs föratt komma till rätta med beskattningen föregenföretagarna. Därmed skulle jobb skapas, ochdet har oerhört stor betydelse. Sanningen är ju denatt om detta inte görs blir människor arbetslösa tillråga på allt annat elände.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.Anf. 55 ():Herr talman! försöker framställadet hela så, att Socialdemokraterna skulle varaointresserade av småföretagens arbetsvillkor i vårtland. Det är naturligtvis en oerhört grovbeskyllning. Det inser säkert . Jag rekommenderar honom att t.ex. läsa vårnäringspolitiska motion.I krisuppgörelsen var problemet att vi hadealldeles för dålig kontroll över statens finanser. Vivar tvungna att skära ner när det gällde viktigautgifter. I det läget hade regeringen tänkt sig attspäda på budgetunderskottet med 2,5 miljardergenom att genomföra ett förslag till ändradeskatteregler för egenföretagarna. Problemet medden nuvarande regeringen är just att den enahanden inte vet vad den andra handen gör. Manskulle alltså ytterligare försvaga ekonomin i ett lägedär småföretagarna dignade under räntebördorsom höll på att knäcka den ena småföretagarenefter den andra. Det är det sakliga problemet, ochdet lyckas här fullständigt bortsefrån.Vi tycker faktiskt att det är rimligt att man, om detöverenskommits att den sortens förslag inte skallgenomföras, fortsätter diskussionen med dem somman träffat överenskommelse med. Det skall skeinnan man återkommer till med nyaförslag i samma ämne. Så har inte skett, och det ärdet som min kritik gäller.Anf. 56 ():Herr talman! talar om engrov beskyllning. Men jag tycker inte att det ärfråga om en grov beskyllning. I stället handlar detom en ganska så exakt verklighetsskildring av vadsom hänt i den här frågan som oerhört klart visar påett bristande intresse för de mindre företagen.Nu säger att det här skullekosta 2,5 miljarder. Ja, men, , inte är det väl gratis att företag går i konkursi en takt som aldrig förr i vårt land. Och inte är detväl gratis att småföretagen inte kan växa, att de intekan behålla sina anställda.Till råga på allt elände med de problem som vi hartillkommer nämnda kostnader. mina ord,, de är inte lägre underarbetsmarknadstiteln än de är under den här titeln!Yvonne säger också att mandignade under räntor och att det var det storaproblemet. Ja, det är möjligt att det var ett problemdå. Men det är definitivt inte det som är problemeti dag. går ändå upp italarstolen och håller envist fast vid argumentet attvi inte skall genomföra en rättvisegenföretagarbeskattning, något som dock äroerhört väsentligt för landets framtid.Anf. 57 ():Herr talman! Jag konstaterar att vara ensam i det här landet om att inte haupptäckt att företagen fortfarande dignar underhöga räntor och att de har problem med krediterna.Anf. 58 ():Herr talman! sade att alla politikeri valrörelsen talade om småföretagens problem ochatt det är ett lika hett debattämne. Förvår del, säger han, är det faktiskt en lika het fråga.Arbetslösheten är ju stor. Det behövs fler jobb ismåföretagen för att det skall vara möjligt attminska arbetslösheten.Ja, det är helt korrekt. och jagkonstaterar att den svenska företagsskatten ärvärldslåg. Men sade också att denär världsbäst. En låg skatt ger litet intäkter. Menskatters grundläggande uppgift är inte att statenskall få in så litet som möjligt utan att staten skall fåin mer pengar. Idén med skatter är ju att staten skallfå in pengar.Ett skattesystem som inte klarar att finansierautgifterna är inte världsbäst, utan det är dåligt. Vihar ju 200 miljarder i budgetunderskott. Närstatsskulden spränger 1000-miljardersvallen ärsystemet inte världsbäst utan mycket dåligt.Vi föreslår skattehöjningar för att minskabudgetunderskottet, vilket kan sänka dehöga räntorna. Det gynnar småföretagen. De storaaktiebolagen har väldigt låg skatt -- världslåg.Deras vinster är stora tack vare devalveringen. Menvad har företagen gjort med sina ökade vinster? Ja,de har inte utnyttjat det förbättrade läget med att tamarknadsandelar. Fru finansminister påpekat att det är olyckligt. Jag gör sammabedömning, och jag tror att ocksågör samma bedömning.Men när det nu är så, är det viktigt att den effektivaskatten för de stora bolagen ökas. Mer skattkommer då in, och ett utrymme för skattelindringarnär det gäller småföretagen skapas. Man kan sägaatt man minskar orättvisorna genom att öka skattennågot för de stora bolagen och minska skatten förde små egenföretagen. Det är vår idé. Om ni iregeringen hade tänkt er att diskutera sådanalösningar hade vi varit mindre negativa till dentillfälliga skattelindring som ni föreslår.Men alla skattelättnader måste finansieras. Det harVänsterpartiet insett. Uppenbarligen har interegeringen det. har exempelvis ställtsig bakom lättnader när det gäller arbetande kapitalför småföretagare, så vi är inte negativa.Men det går inte att få tillväxt i en ekonomi enbartgenom skattesänkningar, något som inses på alltfler håll. Den nyvalde presidenten i inser det,och i vissa regeringspartier börjar man inse det,bl.a. företrädaren för , BengtWesterberg. ögnade jag igenomcentertidningen , nr 1, 1993 -- en trevligcentertidning som jag kan rekommenderakammarens ledamöter att ta del av. Där stod det ien debattartikel att sänkta skatter inte ger någontillväxt.För att ta upp ett konkret exempel påföretagarnäring kan jag nämna taxinäringen somavreglerades i , och mängder medseriösa småföretag slogs ut. Det är inte genomskattesänkningar som problemen för småföretaglöses. Skattesänkningar kan dock bidra till enlösning, men då skall sänkningarna varafinansierade.Anf. 59 ():Herr talman! konstaterar i sittanförande att landets småföretagare har detbesvärligt. Han sade vidare att andra grupper intehar fått skattesänkning.Lars för emellertid den här debattenmed en kvalificerad sammanblandning avföretagsbeskattning och egenföretagarbeskattning.För aktiebolagen här i landet genomfördes enmycket förmånlig beskattning, som innebär en lågskattesats dels på investerat kapital, dels på deexpansionsmedel som kan skapas inom företaget.Detta genomfördes inte för egenföretagen. Jag ärinte ute efter någonting annat än att försöka se tillatt få precis, exakt, likvärdiga skatteregler föregenföretagen, dvs. för alla de företag i vårt landsom inte är aktiebolag.Jag vet egentligen inte varför idebatt efter debatt är så missbelåten med att vi haren låg företagsbeskattning här i landet. Skulle detvara bättre om vi återgår till världens högstaföretagsbeskattning och inte får hit ett endaföretag? Företag i en fri ekonomi söker sig tillländer med förmånliga villkor, förmånligbeskattning. Var inte ledsen för det LarsBäckström! Det här kommer att göra verkan och gemänniskor i vårt land sysselsättning.Anf. 60 ():Herr talman! Jag tillhör vänstersidan i politiken,den röda sidan, men jag tillhör inte jultomtesidan,så att jag kan ge gåvor till alla och envar.Det är säkerligen helt riktigt att en låg skatt kanbidra till att företag söker sig till ett visst land. MenSverige behöver inte ha den lägsta skatten i helaOECD-världen för att klara tillväxten. Det är intebara genom låga skatter som tillväxt skapas.Modern forskning på det här området visar andraområden som är viktigare när det gäller att skapatillväxt, exempelvis forskning och utveckling,satsningar på infrastruktur och arbetskraftensutbildningsnivå. Sådana faktorer är långt viktigareän låg skatt. Det vet jag, och därför menar jag attvi skall skapa det mål som är uteefter. Han säger: Vi skall ha samma beskattning.Det är också min poäng. På den punkten är viöverens. Jag menar då att, eftersom vi har dåligafinanser i statens ekonomi, detta inte kan skegenom ännu fler skattelättnader, utan vi måste ökaskatteuttaget på aktiebolagen något för att få rådtill skattelättnader för de enskilda firmorna. Vi har det här utrymmet.Kjell partiledare har sagt attskatteuttaget säkerligen kommer att höjas något.Folkpartiet kan väl ändå inte mena att det skall skepå momssidan. Momsen är ju redan väldigt hög.Folkpartiet vill inte göra det på inkomstskattesidan.Men det höjda skatteuttaget skall väl inte hellergöras via de andra indirekta skatterna. Detpåverkar ju också möjligheterna för ekonomin attfungera.Om vi skall öka skatteuttaget får det väl göras pådet område där skatteuttaget är världslågt. har tillsatt en kommission föratt undersöka om något land har en bolagsskatt somär så låg att den verkar snedvridande påkonkurrensvillkoren. Det land som man syftar påoch som man kommer att ägna sig åt torde vara detland som har den lägsta företagsskatten.Folkpartiet är ju så angeläget om att harmoniseramed EG, men varför vill ni inte också harmoniseraföretagsbeskattningen för de stora aktiebolagen,för dem som tack vare devalveringen kan görarekordvinster, men som inte utnyttjar tillfället att tamarknadsandelar för att skapa nya jobb?Anf. 61 ():Herr talman! Det här var en intressant upplysningom politik. menaratt som vi upplever den värstasysselsättningskrisen någonsin i skall manhöja skatten för företagen. Det är tur, LarsBäckström, att vi har en regering som är klokare änså, och som ser till att faktiskt rejält lindra bördornaför företagen i vårt land.Lars fortsätter med den härkvalificerade sammanblandningen av två grupper.Han talar om en grupp som i detta betänkande inteöver huvud taget är föremål för behandling,nämligen aktiebolagen. Han gör det när han talarom OECD-undersökningar och säger att Sverigehar den lägsta skatten i . Representanter förOECD är välkomna att komma hit för attundersöka egenföretagarbeskattningen och hurden ser ut i förhållande till andra länder i ,. Jag är övertygad om att manskulle komma fram till att vi i är oförnuftigasom bibehåller en så otroligt oförmånligbeskattning, en beskattning som gör detfullständigt omöjligt för egenföretagare att skaparörelsekapital och därmed soliditet för att kunnalåna pengar. Det gör att man inte heller lånevägenkan finansiera sin verksamhet. Att behålla en sådanbeskattning skulle säkert finna vara högstamått av oförstånd av något land.Vänsterpartiet säger att förändringen skallfinansieras. Det vi behandlar är en höjning avI-SURV:en. har lagt fram ettförslag, som nu tar upp, om att tabort SURV:en över huvud taget. Det är ju också enrevolutionerande metod, att förbättraavdragsmöjligheten för småföretagen genom attavskaffa skatteutjämningsreserverna.Anf. 62 ():Herr talman! Man skall göra rätt sak vid rätttidpunkt, i det har helt rätt. Det ärdärför olämpligt att mitt i lågkonjunkturen höjaskatten för aktiebolagen. Vi har föreslagit enutredning och säger att närskatteutjämningssystemen,skatteutjämningsreserverna, slopas kräver detövergångslösningar. Och det krävs tid för att fasa indet här. Men det här skall inte göras mitt i enlågkonjunktur, tvärtom. Vi i villgöra rätt sak vid rätt tid. Vi är överens med er omatt det är olämpligt just . Vårt yrkande innebärett tillkännagivande om att detta skall ske övertiden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUtrikesutskottets betänkande UU9Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU8Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU12Utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till det av överläggningen framställda särskildayrkandet bifölls med acklamation.Utrikesutskottets betänkande UU17Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU18Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU18Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU19Mom. 1 (inkomstbaserad avsättning tillskatteutjämningsreserv)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot134 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 3 (företagsbeskattningens framtidautformning)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 4 (uppskovsbelopp i aktiebolag)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 22för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:165 Godkännande av avtal mellan och , m.m.14 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 16 februari1992/93:80 av () tilljustitieministern om ekonomisk och organiseradbrottslighet:Den ekonomiska och organiserade brottslighetenhör till de allra allvarligaste problemen i detsvenska samhället. Den hotar att raseramöjligheterna att bygga upp en sund och stabilekonomi. Den utgör en uppenbar fara för attytterligare bryta ned samhällssolidariteten. Densvarta ekonomin undergräver möjligheterna församhället att få in beslutade skatter och avgifter.Den organiserade brottsligheten hotar vitalasamhällsfunktioner.Den ekonomiska och organiserade brottslighetenär i mycket hög grad koncentrerad till storstädernaoch framför allt till Storstockholmsregionen.Det är också i som deallvarligaste bristerna i brottsbekämpningenföreligger. Hos polismyndigheten i Stockholmarbetar endast 44 utredare med ekobrott. I börjanav , då problemen var mindre, rörde detsig om nästan det dubbla antalet.I dag ligger mer än 1 200 ärenden på hög -- 1991 vardet ca 600. Med nuvarande personalresurser skulledet sannolikt ta att utreda dem, utan hänsyntill nya ärenden. Utredningar påbörjas aldrig,utredningar läggs ned, åtalstider preskriberas.Under 1991 utreddes endast 58 fall avåklagarenheten. av samtliga fall ledde intetill något åtal.Polis, åklagare, skattemyndigheter ochkronofogdemyndighet anser att situationen ärohållbar.Det är en allmänt spridd uppfattning att det intelönar sig att anmäla ekonomisk och organiseradbrottslighet. Det finns praktiskt taget inga resursertill spaningsverksamhet, trots att det knappast finnsnågot brottsområde där anmälningsfrekvensenallmänt sett är så låg, oberoende av nuvarandebristande resurser.Flaskhalsen när det gäller resurserna ligger i förstahand hos polisen, inkl. erforderlig ekonomiskexpertis, därnäst hos åklagare. Det är uppenbart atten mer effektiv brottsbekämpning i bl.a.Stockholmsregionen inte kan ske utan kraftigomfördelning av resurser inom rättsväsendet ochen väsentlig utökning av anslagen till dennabrottsbekämpning.En utökning av anslaget bör uppgå till minst 100miljoner kronor. Och omfördelningen till förmånför ekobrottsbekämpningen bör vara vida större.En väsentlig del av dessa tillskott bör tillfalla dennabrottsbekämpning i län.Dessa förstärkningar bör främst satsas på utökatantal åklagare, polisutredare och ekonomiskaexperter. Vidare bör resurserna användas till enväsentligt utökad och förbättrad utbildning av såvälåklagare som polisutredare. Det är vedertaget attdenna utbildning betalas med centrala medel.Ett annat problem är att ()och Riksåklagaren () saknar möjlighet tillstyrning mot den regionala och lokala nivån inomåklagar- och polisväsendet. Det är därförnödvändigt att statsmakterna otvetydigt klargörsina intentioner om högsta prioritet åt dennabrottsbekämpning för att den skall få tillräckligtgenomslag. Det behövs också att erforderligaanvisningar kommer till. Det är även nödvändigtatt, i stället för att som ha polisens ochåklagarnas resurser utspridda på samtliga län,koncentrera dem till storrotlar i ,och samt vid RPS och RÅ.Jag vill med anledning av det anförda ställa följandefrågor till justitieminister . Är regeringen beredd att väsentligt utökaresurserna för ekobrottsbekämpning samtgenomföra en omfördelning av resurserna tillförmån för denna brottsbekämpning?2. Vilka åtgärder vill regeringen föreslå för attåstadkomma en koncentration av resurserna tillstorstäderna , , samttill RPS och RÅ?15 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 16 februari1992/93:392 av () tillstatsrådet om skolbetygen:Jag har, när jag arbetat som lärare, settnödvändigheten av att inte bara ha ett betygssystemsom dokumenterar elevens kunskap. Det är likaviktigt med ett betyg som ser till elevens helapersonlighet. Den allvarligaste följden av detta ärelevernas känsla av inkompetens. Många elever harsvårt att hävda sig i betygskonkurrensen, trots attde med allra största flit och noggrannhet arbetarmed sina uppgifter. Skolan bör uppmärksamma ochdokumentera dessa elevers vilja att vara ambitiösa.Att gång på gång behöva konstatera att man trotsflit och arbete inte kan komma upp till ett bra betygger eleven dålig självkänsla och känsla avuppgivenhet. Ett betyg som talar om att eleven ärflitig, ambitiös och har en vilja att lära sig skullekunna uppväga detta.Tänker statsrådet medverka till att ett sådant betygkan komma till stånd?1992/93:393 av () tilljustitieministern om ett nytt polishus i Solna:Regeringen beslutade att ett nytt polishusskall byggas i , vilket kommer atttillgodose ett stort behov i Stockholmsregionen.Ett nytt polishus i är en annan ytterstangelägen fråga för polisväsendet i distriktet ochregionen. Projektet har funnits medi plan för polishusbyggen. Detär ekonomiskt inte försvarligt att inte utan vidaredröjsmål igångsätta polishusprojektet i Solna.Med anledning av det anförda frågar jagjustitieminister kommer regeringen att besluta att ett nyttpolishus i skall byggas?16 § Kammaren åtskildes kl. 12.41.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6§ anf. 29 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.