prot · GH0930 · 1993-11-25 00:00:00 — Jag önskade också enutvärdering av checksystemet och skolpengen vadgäller riskerna för ökad segregering.Utskottet har i betänkandet hänvisat till de studiersom har låtit göra.Kommittén anser för sin del att det är för tidigt attha någon uppfattning om hur nya sätt att organiseraoch styra påverkar medborgarnas möjlighet tillinsyn och inflytande i den politiska processen.I ett särskilt yttrande från de socialdemokratiskaledamöterna i kommittén anmärks att direktiven tillLokaldemokratikommittén var så utformade, attmest tid har ägnats juridiska frågor och metoder förpolitiska och administrativa styrsystem.Demokratiproblemen har därför inte bearbetatsgrundligt. Det skulle vara skälet till att det intefinns förslag till lösningar på dessa problem.Jag vill också hänvisa till en artikel i där skriver att det äranmärkningsvärt att Lokaldemokratikommitténinte har utrett just medborgarnas möjligheter tillinsyn och inflytande i den politiska processen,eftersom det faktiskt var just detta man enligtdirektiven skulle göra. Det står på s. 5 ibetänkandet att har i uppgift att överväga olika åtgärderför att stärka den lokala demokratin. Jag håller medartikelförfattaren att det är en brist att detta integjorts.Som motionär vill jag ha svar på frågan närutskottet anser att det är möjligt att göra enbedömning av demokratifrågorna. Det är angelägetatt det inte dröjer för länge, utan misstag måstesnabbt rättas till.Vad gäller skolpengen säger kommittén att det avsåväl internationella som svenska studier framgåratt det finns tendenser till oönskade effekter i formav tecken på ökad segregation. Eftersom jag i minmotion också har framfört problemet med ökadsegregation vid införande av skolpeng, är det klartatt jag blir mycket intresserad när ävenLokaldemokratikommittén kommit fram till detta.I utskottets betänkande på s. 8 citeras urkommitténs slutbetänkande. Det står där att ''detfinns tendenser till oönskade effekter i form avtecken på ökad segregation''. Men utskottet haringa egna synpunkter på detta bekymmersammakonstaterande, utan man avstyrker min motionmed en kort hänvisning till att de frågor som denberör har behandlats i kommitténs slutbetänkande.Det är beklagligt att utskottet tar så lätt på frågan,eftersom det är uppenbart att införandet avskolpeng i vissa områden redan har visat sig leda tillökad segregation. Dessutom har kommittén, såvittjag kan finna, inte något förslag till hur dessaoönskade tendenser skall motverkas, utan manbara konstaterar att det finns tendenser till ökadsegregation.Det är nu hög tid att vidta motåtgärder, menutskottet har inga kommentarer ens. Detta tyckerjag är att nonchalera en mycket viktig fråga.Jag kan för dagen, herr talman, bara konstatera attjag får återkomma i denna fråga.Anf. 11 ():Herr talman! Efter att ha lyssnat på den moderateledamoten, som sägs företräda utskottet i den härdebatten, finns det anledning för mig att göra ettpar tillrättalägganden på några punkter. Det gällerframför allt vårdnadsersättningen.I utskottet hade vi en helt enig skrivning när detgäller utskottets bedömning. Där hänvisar vi till detgenerella statsbidragssystemet. Vi hänvisar tillproposition 1993/94:11, som handlar omkommunernas skyldighet att ge bidrag till enskildaförskolor och fritidshem. Vi hänvisar också tillförslaget om statligt vårdnadsbidrag, som såsmåningom skall behandlas.Vi i utskottet har sagt att det är utskottets meningatt frågan om den kommunala kompetensen i frågaom vårdnadsbidrag bör anstå till dess regeringenför har presenterat det aviserade statligavårdnadsbidraget. Motionen i fråga avstyrksdärför.Någonting annat har utskottet inte sagt.Förutsättningen för att vi skulle bli eniga i utskottetvar faktiskt att den här formuleringen kom till ståndoch respekterades. För att det inte skall råda någratveksamheter på denna punkt vill jag understrykaatt utskottet inte gör några andra uttalanden idenna fråga.Jag vill också kommentera en annan punkt. Detgäller det avsnitt angående den kommunalakompetensen som handlar om formerna förkommunal verksamhet, dvs. i det här falletkommunala företag. Jag vill understryka det somutskottet återigen skriver, nämligen att utskottettidigare har uttalat hur viktigt det är att denkommunala verksamheten i största möjligautsträckning bedrivs i nämndform. Utskotteterinrar också om att kommunerna inte får bildaföretag i syfte att gå runt den kommunalakompetensen eller för att minska den demokratiskainsynen i och kontrollen av verksamheten.Utskottet delar den uppfattningen attutgångspunkten för organisatoriska övervägandenbör vara verksamhetens speciella förutsättningaroch den samlade kommunala nyttan.I debatten kan man ibland höra uttalanden som gersken av att deltagarna inte har tagit del av deuttalanden som utskottet har gjort på den härpunkten, nämligen att utgångspunkten skall varaatt verksamheten skall bedrivas i nämndform.Kommunerna får definitivt inte använda andraföretagsformer för att komma undan de enskildamedborgarnas möjlighet att kontrolleraverksamheten.Herr talman! I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 12 () replik:Herr talman! Eftersom nuförtydligar utskottets synpunkter, kan jag kanske fåsvar på mina frågor av henne.Min första fråga var: När anser utskottet att det ärmöjligt att göra en bedömning avdemokratifrågorna?Min andra fråga var: Varför har utskottet inteansett att det har funnits anledning att hasynpunkter? Kommittén anser ju att det finnstendenser till oönskade effekter i form av tecken påökad segregation. Varför har inte detta ansetts såallvarligt att utskottet borde ha haft en synpunkt ifrågan, i stället för att bara avstyrka motionen ochhänvisa till kommitténs yttrande, särskilt somkommittén inte har något förslag till lösning?Anf. 13 () replik:Herr talman! Utskottet har ju behandlat de frågorsom tog upp just med hänvisning tillkommitténs betänkande. Utskottet har funnit att deuttalanden som där görs är till fyllest.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag finner detta vara ett ytterstbeklagligt yttrande av . Kommitténkonstaterar bara att det har visat sig att det finnstendenser till ökad segregation. Men man har ingetförslag till åtgärder, och det har inte hellerutskottet. Enligt direktiven skulle kommittén se hurden lokala demokratin har utfallit. Inte heller påden punkten har man något svar. Det ärbekymmersamt att utskottet anser att detta är tillfyllest.Anf. 15 () replik:Herr talman! Som har sagts här ianförandena kommer det att anordnas en stordebatt om regeringens förslag när det gällerdemokratifrågor. Utskottet avvaktar därför deförslag som regeringen kommer att lägga fram.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag ställer mig självfallet bakomutskottets hemställan också när det gäller detkommunala vårdnadsbidraget. Jag beklagar om jaghar trampat på ömma tår eller klivit över någonoskriven regel som jag inte riktigt har förstått. I såfall beror det på min ''färskhet'' i det härsammanhanget.Jag tycker ändå att det vore värdefullt om vi i dethär sammanhanget -- precis som i alla andrasammanhang -- försökte koppla ihop ansvar ochbefogenheter och om vi lät den kommunala nivånfälla de avgöranden angående barnomsorgen sombara den kommunala nivån kan göra. Om möjligtkan man sänka beslutandenivån ännu mer genomen vårdnadsersättning som gör det möjligt också förden enskilda familjen att göra de prioriteringar sombara den kan göra.Anf. 17 () replik:Herr talman! Om hade för avsikt attdriva dessa frågor i utskottet, borde han hareserverat sig på den här punkten. Han vet mycketväl att det är ett framförhandlat ställningstagandesom regeringen har kommit fram till. Det harframlagts förslag om hela familjepolitiken. I dettasammanhang är det fråga om att ge och att ta. Jaghade kanske kunnat driva en mer militant linje iutskottet, om det inte hade funnits någonöverenskommelse i bakgrunden. Men utskottetsbedömning är ju faktiskt enhällig. Det var inte utankonvulsioner som den enigheten kom till stånd.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag är medveten om att det inte varutan konvulsioner som enigheten uppnåddes. Jagär ändå väldigt glad över att få beskedet attregeringens överenskommelse uppenbarligenkommer att fullföljas när det gällervårdnadsbidrag. Jag hälsar med tillfredsställelse attvi får se ett sådant förslag framåt våren.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag vill understryka att denöverenskommelsen gäller ett statligtvårdnadsbidrag och ingenting annat.Anf. 20 ()replik:Herr talman! Socialdemokraterna har ju vidupprepade tillfällen reserverat sig emot ettvårdnadsbidrag över huvud taget. Anledningen tillatt vi i den här frågan nöjer oss med ett särskiltyttrande är att vi tycker att frågan omvårdnadsbidrag inte hör till konstitutionsutskottetsegentliga fackområde. Men vår inställning äralldeles klar. Vi talar om det hypotetiska fallet. Jagär övertygad om att ett kommunalt vårdnadsbidraginte kommer att se dagens ljus med tanke på denoenighet som kan antas föreligga i regeringen närdet gäller den här frågan.Sedan vill jag lugna på en punkt.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Jag nöjer mig med detta.Anf. 23 ():Herr talman! Debatten har ju handlat ganskamycket om graden av detaljregleringar avkommunernas verksamhet. Den diskussionen ärväldigt viktig. Man kan finna att det finns olikalinjer. En del vill ägna sig åt tvångsregleringar,medan andra vill ge kommunerna möjligheter attinom vissa ramar ta självständig ställning. Vi skallgivetvis inte ha någon barnomsorgsdebatt underbehandlingen av ett KU-ärende. Men denkommunala kompetensen berörs ju klart i dettasammanhang.Precis som säger är vi helt eniganär det gäller utskottets skrivningar på den härpunkten. Men jag vill också betona att rättslägetdrastiskt har förändrats under de senaste årengenom det generella statsbidragssystemet. Ävenpropositionen om kommunernas kompetens närdet gäller entreprenörverksamhet -- vilken harantagits av -- påverkar situationen. Omman historiskt ser tillbaka på de överklagningarsom har gjorts, är i stort sett alla rättsgrunderundanröjda, utom möjligtvis de rättsgrunder sombygger kommunallag beträffandedirekta bidrag. Men när det gällerbarnomsorgsfrågorna är fältet relativt öppet. Detfinns också en del fall -- t.ex.Stockholmsmodellen -- som kommer att behandlasi rättsliga instanser, enligt vad jag kan erinra mig.Rättsläget är alltså något förändrat.Sedan vill jag, när vi ändå diskuterar detkommunala partistödet, också passa på tillfället attge uttryck för ett visst bekymmer över attkommunerna har varit mycket dåliga på attuppfylla lagens krav i fråga om grundstöd.Vi har tidigare bara haft ett mandatstöd. Men sedanett par år tillbaka ställer vi också krav påkommunerna att införa grundstöd till partierna.Det är förfärligt få kommuner som har fullföljtlagens intentioner på den här punkten, vilket baraär att beklaga.Anf. 24 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag begärde ordet närmast medanledning av inlägg om behovet avutvärderingar. Jag delar i princip hennesuppfattning.Det har ju över huvud taget var ett försummatområde på alla nivåer i vårt samhälle. Vi genomförreformer, sedan tror vi att allt är bra. Det tar sedanen förfärlig massa år innan vi tar itu med de bristersom uppenbaras.Men frågan kvarstår om hur man skall låtaförflyta från det att man har genomfört en reformtill dess att man kan anse sig ha ett tillräckligtunderlag för att göra en meningsfull utvärdering.En del av det som påtalade ärganska genomfört. Det är då tveksamt omdet finns ett underlag för att nu ta itumed en utvärdering. Men att sådanafortsättningsvis skall komma till stånd tycker jag ärhelt självklart.Jag vill också erinra om att Riksdagsutredningenhar behandlat dessa frågor, sett från riksdagenssynpunkt. Ett förslag i Riksdagsutredningensbetänkande är att utskott i störreutsträckning och mer systematiskt än skallägna sig åt utvärdering av de beslut som ligger inomrespektive utskotts beredningsområde. Jag kan seframför mig att detta , närarbetsformerna har satt sig, kommer att bli enbetydelsefull uppgift för utskott.Sedan kan jag inte underlåta att säga något om denfråga som har hettat till litet grand, nämligen fråganom den kommunala kompetensen vad gällervårdnadsbidrag.Ylva läste helt korrekt innehållet iutskottets betänkande. Man kan naturligtvis läggabetoningen litet olika. har juinte med sin skrivning för eviga tider avfärdatdenna fråga från bord eller från denallmänna debatten. Det står uttryckligen att dennafråga bör anstå. Den svävar alltså fortfarande öveross, och den kan naturligtvis komma attaktualiseras igen.Personligen har jag tyckt att frågan omvårdnadsersättning har varit väl så angelägen somandra frågor, därför att det är på det kommunalaplanet man kan se de gigantiska orättvisor somfinns på det här området, dvs. att den ena familjenhar sina barn i barnomsorgen, åtnjutersubventionerad barnomsorg och därmed kanjobba, slita och tjäna pengar. En annan familj medsamma antal barn får inte plats för sina barn påbarnstuga och får då bekymmer med att skaffabarnpassning etc. med minskade inkomster somföljd. De åtnjuter inte den subventioneradebarnomsorgen men får via skattsedeln betalaomsorgen för de andras barn.Hur man från olika hålla kan se det här som etträttvist eller önskvärt system har jag med stigandeoro, när jag har lyssnat på debatten här ikammaren, försökt att förstå. Jag måste erkännaatt jag inte har lyckats.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret,och jag håller med om att man visst kan funderaöver hur som skall förflyta innan man gören utvärdering. Men har ju ändåLokaldemokratikommittén fått uppdraget att göraen utredning, och man har i vissa fall gjort det. Vadjag saknar är att man inte till viss del har följt upphur kommunmedborgarna har uppfattat just deförändringar som har skett i kommunerna. Ocksåden uppföljningen kunde ha ingått i uppdraget. Detvar bl.a. det som jag efterfrågade.Anf. 26 ()replik:Herr talman! Jag känner ett behov av att säga attden dagen ett förslag om kommunalvårdnadsersättning läggs på bordåterkommer vi socialdemokrater med en rejälreservation.Bertil Fiskesjö påpekade vissa, som han uppfattadedet, orättvisor i den här frågan. Men dessaorättvisor kan likaväl lösas genom att denbarnomsorgsbrist som kan finnas i en delkommuner byggs bort, så att alla föräldrar somönskar ha sina barn i barnomsorg verkligen fårdetta.Anf. 27 Tredje vice talman () replik:Herr talman! , jag påvisade intevissa orättvisor. Jag påvisade den gigantiska ochdramatiska orättvisa som har funnits när det gällerkostnaderna för barnomsorgen. Om man intekänner till den, vet man ju ingenting om hurtillståndet är i olika delar av vårt land. Dennaorättvisa har i själva verketvarit en av de största sociala orättvisorna i detsvenska samhället.Anf. 28 ()replik:Herr talman! Jag vill återkomma tillbarnomsorgsutbyggnaden. Jag tror att det finnsstatistik på att det är just i små kommuner i landet,företrädesvis centerstyrda, som barnomsorgensläpar efter.Anf. 29 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Detta är det argument som manvanligtvis kommer med från socialdemokratiskthåll. Det är inte på det sättet att det bara i en visstyp av kommuner råder brist på platser ibarnomsorgen. Det gäller minsann alla möjligatyper av kommuner. För barnfamiljerna spelar detju ingen som helst roll om de är misshandlade i denena kommunen eller den andra. Det är densystematiska orättvisa som är inbyggd i systemetsom jag har påtalat. Att man från den andra sidanhar försökt att glida undan den debatten har jagtyckt varit djupt ohederligt.Anf. 30 () replik:Herr talman! Tredje vice talmannen har påvisat destora skillnader som finns. Debatten har redanhandlat om hur olika kommuner genom utbyggnadhar löst barnomsorgsproblemen.Om man är missnöjd med hur ledningen ikommunen bygger ut barnomsorgen, tycker jag självfallet skall rösta bort den i valet. Det ärden demokratiska ordningen i vårt land.Men det finns flera områden med stora skillnaderi den kommunala servicen. I vissa kommuner harstörre vikt lagts vid somliga frågor, medan andrakommuner har lagt vikt vid andra frågor. Betydertredje vice talmannens inlägg att han i flera fallförespråkar centralstyrning av den kommunalaverksamheten?Anf. 31 Tredje vice talman () replik:Herr talman! blir jag verkligen förvirrad,eftersom det jag har argumenterat för är precistvärtemot vad ville beskylla migför, dvs. Det har funnitskommuner som har försökt att rätta till dessahorribla orättvisor, men det har sedan blivitunderkänt med hänvisning till den visserligengamla kommunallagen. Jag instämmer i vad IngvarSvensson sade, att det egentligen är mycket osäkertom kommunernas kompetens numera verkligen ärbegränsad på det sätt som kammarrätten ochregeringsrätten har konstaterat.Det är tydligen så, att känslan för primär rättvisamellan samma typ av barnfamiljer är mycket olikainom olika partier. Man kan bara konstatera att detfinns de som struntar i dem som har det sämst, såatt säga, och som vill fortsätta att gynna dem somredan är favoriserade. Men detta är i och för siginget ovanligt fenomen.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag frånkänner inte alls behovet avcentrala regler på vissa områden eller att vi här iriksdagen kan fastställa ramar för kommunernasverksamhet. Förslaget om en skyldighet förkommunerna att anordna barnomsorg är just ettuttryck för viljan att utjämna de skillnader somfinns.Anf. 33 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Vad jag här förordade var inte enutökad centralstyrning utan en utökad frihet förkommunerna. Förhållandena är olika i olikakommuner, och anspråken från familjerna är ocksåolika.Vad jag ville var att understryka behovet av envidare kompetens för de enskilda kommunerna attbesluta för att komma till rätta med uppenbara ochenligt min mening helt horribla orättvisor.Anf. 34 ():Herr talman! Jag har tolkat motionom skolpengen m.m. som att hon begär enutvärdering av hur det har fungerat. Det är riktigtsom utskottet säger, att den utvärderingen harLokaldemokratikommittén gjort. Den harkonstaterat att det finns tendenser till ökadsegregering.På grundval av detta finns det naturligtvisanledning att föreslå åtgärder. Men det är inte detförslaget som har fört fram imotionen. Det får vi återkomma till under denallmänna motionstiden. Regeringen har givetvisockså möjlighet att ta initiativ.Vi har ända sedan diskussionen om skolpengenbörjade varit på det klara med att detta kommer attleda till segregation. Därför har vi också hela tidendrivit kravet att detta system skall avvecklas. Denuppfattningen står vi givetvis fast vid.Bertil Fiskesjö talar om orättvisor. De som ärhemma och inte har ett förvärvsarbete levererarheller inte in någon skatt till samhället. Den somförvärvsarbetar levererar in skatt, och då är det intealldeles orimligt att man får tillgång till den servicesom kommunen kan ge.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det är riktigt att jag begärde enutvärdering av skolpengen och riskerna för ökadsegregering, har också sagt att denser risker för oönskad segregering. Om man ser ensådan risk är den naturliga följden att föreslååtgärder för att motverka det.Jag har tidigare haft och har ett stort förtroende förkonstitutionsutskottet. Jag trodde att det skulle tafasta på kommitténs yttrande och ha någonsynpunkt på frågan. Det är onödigt att det dröjerända fram till , när en propositionläggs fram i ärendet, eftersom det redan ärkonstaterat att det finns tendenser till ökadsegregering.Anf. 36 Tredje vice talman () replik:Herr talman! försökte tolka mittanförande som förord för något slagshemmafrubidrag. Det finns inte alls bland deexempel jag har i huvudet, och det är många, kanjag tala om för är fråga om föräldrar där båda jobbar ochsliter. Men den ena föräldragruppen har sina barn ibarnomsorg, och de blir omhändertagna om dagen.Den andra gruppen har inte fått in sina barn ibarnomsorgen. De får ordna sin barnomsorg påannat sätt på alla möjliga sliriga vägar. Dessutomfår de en extra kostnad för detta.Det blir alltså en trefaldig belastning. För det förstafår de inte tillgodogöra sig den subventionering somden kommunala barnomsorgen innebär. För detandra får de via sina skatter medverka till att betalaomsorgen för de andra familjernas barn. För dettredje får de ur egen kassa försöka ordnabarnomsorgen så som de hjälpligen kan.Det är detta som är det principiella problemet,. Det går inte att fly undan, för det ärverkligheten.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag förnekar inte att den som arbetarhemma lägger ner ett stort arbete. Det är fulltmöjligt att det förhåller sig så, särskilt om man harmånga barn och ett stort hushåll. Men det är inteett lönearbete som man levererar in skatt på. Detär det som är skillnaden.Denna analys har gjorts i flera omgångar. Sett ursamhällsekonomisk synpunkt är det enligt mångabedömningar lönsamt att satsa på offentligbarnomsorg för dem som levererar in skatt.Anf. 38 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Någon reda skall det väl vara i endebatt, ! Jag bemötte detta argumenti mitt förra inlägg. Jag jämför jämförbara familjeroch deras situation ur ekonomisk synpunkt. Sedantillkommer alla andra besvär för de stackare sominte har lyckats att få plats för sina barn påbarnstugorna och allt trassel med att försöka ordnabarnomsorgen på annat sätt.Menar att de föräldrar som harbarnomsorg är värdefullare ur samhällets synpunktoch betalar mer skatt till samhället än de föräldrarsom inte har barnomsorg, men som jobbar precislika mycket och betalar precis lika mycket skatt?Någon reda får det väl ändå vara i debatten i sådanahär frågor, !Anf. 39 () replik:Herr talman! Självfallet kan vi finna sådanasituationer där människor arbetar hemma och haren inkomst som de betalar skatt på. Men demänniskor som i första hand kommer att tjäna pådetta system är de som arbetar hemma och inte harett förvärvsarbete.Anf. 40 ():Herr talman! är tillbaka på rutaA igen när han står och beklagar sig över bristen påbarnomsorg i olika kommuner. Skicka dessapersoner till mig, och jag ger dem rådet att röstabort den majoritet i kommunen som inte ser till attdet finns en väl utbyggd barnomsorg.Måhända kommer då den socialdemokratiskamajoriteten, om tillräckligt många är arga på detta,att se till att saken återställs till sin rätta ordning,nämligen till vad vi i partiprogram -- kommunalaprogram såväl som rikspartiprogram -- har sagtsedan år 1972. Alla barn skall ha rätt till en välutbyggd barnomsorg. Till min glädje är ocksåBengt inne på tankegången attkommunerna skall ha en skyldighetatt se till att barnomsorgen är väl utbyggd.Jag vill också påpeka att det föreligger storasystematiska orättvisor med ett vårdnadsbidrag. Enensamstående förälder med låg lön kan inte allsutnyttja vårdnadsbidraget som det var tänkt. Denensamstående föräldern får inte den underbaravalfriheten som ni brukar tala om.Hon eller han är tvungen att arbeta och försörja sigmed förvärvsarbete. Vårdnadsbidraget går i dettafall till att betala barnomsorgen med. Det viktigaalternativet att stanna hemma längre med sina barnexisterar inte för en ensamstående förälder.Vi tycker att det är bättre att successivt med attekonomin förhoppningsvis blir bättre bygga ut enväl fungerande föräldraförsäkring och se till attbarnomsorgen är väl utbyggd. Är det så att BengtWesterberg funderar på lagstiftning i dettahänseende är jag -- trots att jag är för kommunernassjälvständiga ställning och emot detaljregleringar iövrigt -- inte främmande för att acceptera dennagoda tanke.Anf. 41 Tredje vice talman ():Herr talman! Om väljarna i kommunerna skullevälja den metod som häranvisade, nämligen att rösta bort de beslutande i dekommuner där man inte har fullständigt utbyggdbarnomsorg, hade väljarna fått rösta bort alla fullmäktigeförsamlingar iriket.Sedan gör precis sammakonstifika sammanblandning som gjorde. Hon blandar ihop olika saker i enhärlig röra.Låt mig ta det konkreta exemplet med enensamstående mamma som måste jobba och sominte får in sitt barn på ett barndaghem. Hon jobbaroch sliter, och hon betalar skatt till andra barnssubventionerade omsorg.