prot · GH0925 · 1993-11-17 00:00:00 — I det sammanhanget biföll enreservation i utskottets betänkande därpropositionens förslag avstyrktes.Därefter har frågan aktualiserats. Somhuvudskäl för ett avstyrkande av de härmotionsyrkandena har man tagit fram justdet förhållandet att det i princip inte är lämpligt atttillåta jakt under viltets föryngringstid. Man harockså nämnt att det internationellt inte skulle varabra för om en sådan här möjlighet infördes.Jägareförbundet har emellertid genomfört enutredning med förslag om vårjakt på sjöfågel.Utredningen innehåller en utförlig genomgång avargumenten för och mot vårjakt på sjöfågel. Menden mynnar också ut i ett detaljerat förslag som gårut på att man skall få bedriva vårjakt på hanfågel avejder. Det skulle röra sig om personliga tillstånd,och dessa skulle vara meddelade avNaturvårdsverket och fördelade genomsjöjaktvårdsföreningarna till personer som ärbosatta i skärgården.En särskild utredare skall kartläggaförutsättningarna för befolkningen i skärgården.Inriktningen är att man skall få en levandeskärgård. I det sammanhanget är det lämpligt attockså ta upp den här frågan.Vi i utskottet är eniga när det gäller vårtställningstagande om att det skall ankomma på denutredning som kommer att arbeta med dessa frågoratt undersöka förutsättningarna för ettåterinförande av nämnda jaktmöjligheter. Vi harockså uppfattningen att utredningen självmantskall ta upp den här frågan. Givetvis har man ettstort intresse för att göra det. Med detta har vianfört att motionerna skall anses besvarade.Herr talman! I övrigt yrkar jag bifall till hemställani betänkandet samt avslag på reservationerna.Anf. 12 (nyd):Herr talman! förejanuarijakten, behandlade min motionom stötande hundar. Naturligtvis avslogs motionenav på sedvanligt sätt -- dock med följandeskrivning i utskottsbetänkandet:''Utskottet anser givetvis i likhet med motionärenatt regler och förordningar skall vara så klara ochentydiga som möjligt. Om det föreligger någraoklarheter i fråga om tolkningen avjaktförordningen -- som tillhör regeringenskompetensområde -- får det förutsättas attregeringen eller tar initiativet tillett klarläggande eller, om så erfordras, enförfattningsändring. ''Sedan slingrade sig utskottet vidare ur knipangenom att skriva att det saknades preciseradeförslag eller yrkanden. Dessa hade tydligen inteformulerats på rätt sätt med rätt uppställning enligtför gällande mall. Det var tydligenviktigare att följa än att se till innehållet.Dock kunde jag vid förfrågan konstatera att deinblandade i utskottet mycket väl kände till samtförstod innehållet i motionen. Det var bara så attviljan att ta det till sig saknades. Dessutom kom jumotionen från Ny demokrati, vilket inte gjordesaken bättre.Efter all uppståndelse rörande jakt medstötande hund, då man nästan i pressenkunde läsa om rådjursplågeriet i vissa delar avSverige, borde man kunna ta det för naturligt att deansvariga, dvs. regeringen och ,skulle ha sett till att den flummiga orealistiskaförordningen om jakt med stötande hundomedelbart ändrades.Det var . Vi står mycket snart inför en ny januarijakt,där fortsatt djurplågeri av obegripbar omfattningkan äga rum.Herr talman! Det är inte acceptabelt att behöva sehjortdjur springa med bara blodiga benpipor iskarsnö, till följd av inkompetens hos handläggare.Givetvis har min motion i samma ärende i åravstyrkts av utskottet. Där talade man ju om hurteoretiska skrivbordsprodukter fungerar ipraktiken och kritiserade etablissemanget. Det fårman inte göra. Då är det bättre att låta t.ex.rådjuren få fortsätta att få sina ben söndertrasadepå skarsnö med stötande hundar ibakhasorna. Vet ni för resten att dessa hundar fördet mesta är högbenta och klarar skarsnön bättreän hjortdjuren? Dessutom kan de komma upp ihastigheter på 40. Medtanke på bl.a. rådjurens vinterföda samt hur födanlagras i kroppen är de korta ruscher som djuren blirutsatta för mycket farliga.Nu tillbaka till min avstyrkta motion. Rent logisktskulle väl utskottet ha avstyrkt denna med sammamotiv som , men inte. skriverman bl.a.: ''Som framgår av det anförda rör det sigom utpräglade jakttekniska detaljbestämmelsersom enligt utskottets mening, med hänsyn tillkraven på en rationell arbetsfördelning mellanstatsmakterna, knappast kan bli föremål för någoningående sakbehandling i . ''Därefter talar man om att utskottet igen -- ävendetta år -- förutsätter att i sittarbete tar hänsyn till det som motionären framförtom ett nytt förslag till ändringar i jaktförordningen.Efter att i detta ärende ha haftkontakt med känner jag migdjupt förtvivlad inför vad som skall hända vårarådjur och hjortdjur efter december. I förslag ochframställningar med olika teoretiskaordvändningar som övergriper varandra försökerman i sin skriftliga version komma till rätta medverkligheten. Man vill att verkligheten skallanpassas efter teoretiska skrivbordsprodukter --inte tvärtom.Förslag om att stötande hund inte får driva ellerförfölja vilt i mer än högst byts ut motett förslag om en tidsperiod om en minut. Därefterskall hunden tvärnita. Man försöker även med attvinterjakt är tillåten med en hund som inte förföljerviltet. Undantag samt tillstånd får ges separat.Vad innebär begreppet ''förföljer''? Begreppet''snötäckt mark'' förekommer också. Vad ärsnötäckt mark? Är det en millimeter snö som täckeren hel yta eller snö med skare på? Varkommer skaren in i sammanhanget? Vad händerom man bryter mot denna förordning? Ingenting,det finns nämligen ingen påföljdsparagraf. Varförsätter man då upp lagar och förordningar? Skallinte lagar och förordningar vara till för att följas?Skall inte lagar och förordningar vara så klara ochentydiga att alla förstår dem och vara i samklangmed verkligheten?Herr talman! Som talmannen säkert vid det härlaget förstår är jag synnerligen besviken påutskottet, regeringen och . Medtanke på djurplågeriet tycker jag attutskottet kunde ha bemödat sig att ta reda på hurNaturvårdsverket behandlar detta ärende införkommande vinter, för att undanröja möjligheternatill samma slags plågeri 1994. Skulle man ha gjortdet, är jag säker på att den andra motionen i sammaärende, trots att den kom från Ny demokrati, skulleha blivit tillgodosedd och regeringen ochNaturvårdsverket skulle ha ålagts att ändra påregler och förordningar på ett tillfredsställandesätt, så att upprepning inte skulle kunna ske.Illa till mods ser jag fram emot en ny vinterperiodav lidande för djuren på grund av byråkraters ochpolitikers manglande långt från verkligheten. Dåärendet dock är under viss behandling iNaturvårdsverket, har jag begränsat mig till ettsärskilt yttrande i stället för en reservation.Anf. 13 (-):Herr talman! Jag kan börja med att instämma i IngeCarlssons anförande, men jag vill göra följandetillägg.Man upplever i den här kammarenatt debatterna och de synpunkter som där kommerfram är långt ifrån den verklighet som diskuteras.Man får en känsla av att skygglapparna dras för ochöronen stoppas igen för de problem somaktualiseras. Man framhärdar i sin tro att ingetbehöver göras, att ingenting är galet. Senast i gårkväll debatterade vi en fråga om skogsbruket iNorrlands inland. Om de människor som bor ochverkar där skulle ha åhört den debatten och depåståenden som där gjordes, skulle de ha tagit sigför pannan och undrat vilken värld den härförsamlingen lever i. Detsamma tycks gälla när vidiskuterar jaktfrågorna, i synnerhet priserna ochprisutvecklingen när det gäller jaktarrendena.Utskottsmajoriteten har tydligen ingenting gjorteller ingenting hört i den här frågan. Det ärproteststormar som blåser ute i jägarleden.Här har i stor enighet uttalat sitt stöd föratt folkrörelseengagemanget i jakten och viltvårdenskall bibehållas och utvecklas samt för att samhälletskall medverka till att skapa goda förutsättningarför detsamma. Men hur går viljan ihop med attstilltigande åse att regler och priser införs som heltstrider mot en bra viltvård och som tvingarmänniskor med en tunn plånbok att sluta med sinjaktutövning? Det är bara att åka ut i landet ochdiskutera med de berörda. De har ingen förståelseför att jakträttsupplåtelser är civilrättsliga avtal ochatt det då kan innebära vilka priser som helst, attmarknaden skall styra. Förståelse för sådant harinte dessa människor, och det skall vi vara innerligttacksamma för. Annars skulle samhället helt hamisslyckats i sina strävanden att jakten skall handlaom viltvård. Det är skrämmande att det är här iparlamentet som man inte har dragit slutsatserna avvad man själv har beslutat.Lennart Brunander undrade vad man kan göra.Det är ju statens eget företag, , somalltid har gått och går i spetsen för att trissa upppriserna. Det är bara att tala om för Domänverketatt det handlar mot vad parlamentet har beslutatom jakten och viltvården. Det är helt klart att detstrider mot beslut. Man kan inte bedrivaen bra jakt och viltvård med den jaktpolitik somDomänverket för.Lennart Brunander sade också att det finnsundersökningar som visar att det är andrakostnader som är högre än jaktarrendena. Jag har jagat , så jag vet vaddet är som kostar. Men denna utredning hamnadesnett. vet att hälften av markeni ägs av privatpersoner. Det är ytterst sällansom dessa tar ut arrendepriser för sina jaktmarker.Man bedriver sin jakt endera tillsammans medandra markägare eller också upplåter man sinjaktmark till ett jaktvårdsområde. På sin höjd kanmarkägarna ta emot ett älglår eller annat. Deåsätter aldrig några höga priser. Möjligtvis lockasman nu på vissa håll med att göra det, men så harman inte gjort förut.Ett gevär köper man för det mesta för sin livstid.Det är ju jaktarrendena som kostar, isynnerhet med de otroliga priser som kanförekomma.Rätt skall vara rätt. nämnde att KarlErik inte ansåg att priserna var höga. Ocksåjag förde en debatt med i våras.Då delade han i princip min uppfattning, attarrendena var för höga. Det erkännandet skallgöras. är i alla fall medveten omatt arrendena är för höga, till skillnad frånutskottsmajoriteten.Det skall villigt erkännas att fick iuppdrag att följa utvecklingen och komma tillregeringen med förslag, då man ansåg att det helahade gått snett. Men det har man inte gjort, och detskall ha sig en blåsning för. Detfinns kanske en förklaring. Det ingår för mångastora markägare i och påledande poster. Jag har tagit del av några intervjuermed stora godsägare som har uttalat att de inte serutvecklingen av detta med jakträttsupplåtelser somnågot problem. Ordföranden för har gjort uttalanden av dentypen. Det är klart att med personer med sådanauppfattningar i en styrelse för ett förbund som skallslå vakt om de breda jägarledens intressen, är detförklarligt att det är svårt att påpeka för regeringenatt prisutvecklingen när det gäller arrendena hargått snett.Förra året diskuterade vi också den här frågan.Positionerna är lika låsta nu som de var då. Detåterstår tydligen bara att vänta och hoppas på enannan regering och en annan sammansättning avriksdagen för att vi skall kunna ta itu med detstörsta problemet inom jakten och viltvården. Iavvaktan på detta vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 14 ():Herr talman! tar till storslägganriktigt rejält . Jag kan förstå att han gör det.Det är onekligen så, att det finns exempel på attjaktarrendena på sina håll är höga. Men, JohnAndersson, grundprincipen måste ändå varaavtalsfrihet också på detta område.Utskottsmajoriteten tror inte att man reglera framen lämplig och lyckad lösning. Vill en särskild kommission som skall arbetamed frågan, eller skall vi politiker blanda oss idetta?Jag blir särskilt orolig när jag hör vitt och brett om sammansättningen avstyrelsen i . Inte skall väl vipolitiker blanda oss i det!Det gäller att man bedriver en opinion och skaparen bra bas för förnuftiga lösningar. Då tror jag kan vinna förståelse. Grundprincipennär det gäller jakt och viltvård måste vara att tahänsyn till olika intressen. En vanlig markägare, eller liten bonde, har intresse av att ha balansi fråga om vilttrycket. Han kan ha problem medskogen ibland i form av skogsskador och annat. Ivissa sammanhang är ju som aktivi skogsbruket väl medveten om detta. Så nog bordehan tala med litet mindre bokstäver när det gällerden här debatten. Då blir det lättare att finnapositiva lösningar, också beträffande arrendena iframtiden.Anf. 15 (-):Herr talman! Jag tycker inte att jag har tagit tillstorsläggan. Jag rekommenderar besöka Norrlandslänen, där ärden stora markägaren. Då skulle han få se påstorsläggor.Självfallet har jag en uppfattning omsammansättningen av ,eftersom jag är medlem. Men jag hade inte tänktatt försöka påverka eller förändra dennasammansättning via . Jag må dock varatillåten att förklara varför jag tycker attJägareförbundet inte har agerat på ett riktigt sättoch varför man inte har företrätt medlemmarna påett riktigt sätt. De må jag i alla fall vara tillåten attgöra.När det gäller detta med att reglera, vet jag att detkan vara svårt. Men om vi nu har beslutat om att haen bra viltvård här i landet, må vi ändå försöka atthitta några former för att förändra en utvecklingsom går spikrakt åt fel håll. Vi kan inte ena stundenslå fast högtidliga principer om hur viltet skallvårdas och stillatigandeacceptera att det införs regler och åsätts priser somgör det omöjligt att leva upp till strävandena attbedriva denna viltvård. Så kan vi väl inte göra. Jaghar ingen förståelse för ett sådant dubbelagerande.Ingvar sade att vi skall försöka att sepositivt på möjligheterna att lösa den här frågan påett bra sätt. Jag har en jaktgranne som i 50--60 århar arrenderat mark. I höstasförmådde han inte att fortsätta att arrendera dennamark, därför att priset steg. Han tvingades släppaifrån sig marken. Denna mark lämnades då ut påanbud. Enligt uppgift betalades i arrendeför en markbit . Det är alltså ennumera pensionerad skogsarbetare, som varitanställd hos , som har innehaft dennamark. Hur positivt tror att dennapensionär ser på det förhållandet att det förs ensådan prispolitik?Anf. 16 (nyd):Herr talman! Jag vill göra ett kort inlägg. Jag harlyssnat på debatten här några minuter.John , när det gäller val tillJägareförbundets styrelse, är ju ledamöterna därmarkägare och andra representanter för olikasamhällsområden. Markägarna har ju ingenmajoritet. Det var bara ett klarläggande.Jag vill också som ett inlägg i debatten sägabeträffande det som avslutningsvis anfördes omDomänverket att det allmänna har ett mycket stortansvar för jaktarrendepriserna. Jag tycker inte skall kräva att i första hand de privataintressenterna skall ligga lågt när det allmännaligger högt. Också det allmänna har här ett ansvar.Till syvende och sist är det vid en uppgörelse om ettjaktarrende fråga om en förhandling mellan tvåparter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutfattades efter 11 §. )9 § Inriktningen av det svenska miljöarbetetinom EES och betänkande1993/94:JoU2 Inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EGAnf. 17 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för min beslöjadestämma. Jag skall ändå försöka göra mig hörd.Herr talman! Den skrivelse från regeringen som vinu behandlar avser inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EG. Den är resultatetav ett beslut av från i sambandmed behandlingen av frågan om EES-avtalet.Riksdagen begärde då med anledning av en motionfrån socialdemokraterna att från regeringen få enskrivelse med denna inriktning.Skrivelsen skulle innehålla vad som kundebenämnas en svensk strategi för det framtidamiljöarbetet. Tyvärr måste vi konstatera attinnehållet är alltför ytligt och fragmentariskt för attkunna göra skäl för en sådan benämning.Miljöfrågorna är ju, enligt vad som framgått avopinionsundersökningar, för många svenskar dennäst arbetslösheten viktigaste frågan. Det hadedärför varit en fördel om regeringen hade gjort enkraftansamling för att redovisa hur den vill användade möjligheter som finns att inom ramen för och EG-förhandlingarna om eventuelltkommande medlemskap driva miljöfrågornavidare.I stället ger man, som jag sade tidigare, en ytligbeskrivning och en alldeles för enkel bild avmiljöproblematiken inom EG. Visserligen finns deti riksdagsbesluten en grundläggande samsyn om vårhöga ambition när det gäller miljöpolitiken, menden borde också ha avspeglats i den här skrivelsen.Jag vill redan nu yrka bifall till socialdemokraternasreservation nr 1 i betänkandet, i vilken vi tar uppen rad frågor som vi anser borde ha behandlats iskrivelsen. Jag skall inte räkna upp alla de frågorna.Jag skall bara nämna några av de frågor som vitycker att det skulle ha varit betydelsefullt att fåmed.Den första frågan gäller det offentliga ansvaret,som ju i har större utsträckning än vad somär fallet inom EG. I många tar ju privataföretag hand om det offentliga ansvaret, något sompåverkar inte bara rätts- och kontrollfrågor utanockså upphandlingsregler och offentliga utgifter. Vimenar att regeringen måste presentera en analys avproblemen och vilka lösningar man kan se på dessa.En fråga med anknytning till detta är de system somman skall kunna ha för kontroll och sanktioner.EG:s miljöpolitiska ambitioner möter problem ochsvårigheter i enskilda medlemsländer. Visserligenfår man genom möjligheter attutdöma böter från enskilda länder, men detkommer ändå att bli betydande svårigheter,eftersom de gemensamma målen uppfylls i såskiftande grad.Regeringen borde ha redovisat vilka åtgärder denvill vidta inte minst för att dessa problem inte skallförsämra våra konkurrensmöjligheter. Denredovisningen skulle också ha kunnat innehållauppgifter om de kontakter som regeringen avser attta med andra länder för att komma till rätta medproblemen.Ett tredje område är arbetsmiljöfrågorna, som hörintimt samman med kemikaliefrågorna. Vi tyckeratt det är särskilt allvarligt att regeringen heltunderlåter att se sambanden mellan kemikalie- ocharbetsmiljöproblemen. Även på detta områdetönskar vi oss en analys och förslag till åtgärder.Transportfrågorna blir allt viktigare. Problemet ärur miljösynpunkt inte enbart vilka miljöregler somskall gälla utan även vilken trafikpolitik somkommer att föras. Alla inser att transportrörelsernakommer att öka vid genomförandet av den inremarknaden. På denna punkt har vi ett exempel påbristen på helhetssyn i skrivelsen. Man diskuterardär bilavgaserna helt åtskilda från trafikpolitiken,och man diskuterar trafikpolitiken helt åtskild frånklimatfrågorna.Detta var bara några exempel på frågor som vianser saknas i redogörelsen. Det finns flera sådanafrågor. Vi får anledning att återkomma tilljordbruket och den biologiska mångfalden medanledning av den speciella proposition om denbiologiska mångfalden som just nu bearbetas ijordbruksutskottet. Också energifrågorna ochspörsmålet om behöver analyserasytterligare.Eftersom jag nu känner att min hals inte längrehåller, skall jag nöja mig med det anförda. Vi villfrån socialdemokraternas sida att regeringenåterkommer med en ny skrivelse, där man tar uppalla de frågor som jag här har nämnt och deytterligare punkter som är angivna i vårreservation.Anf. 18 (nyd):Herr talman! Det är bra att jordbruksutskottet såkraftigt understryker vissa saker i betänkandet. Jagtänker på vikten av att som en del avEuropa har ett med det övriga delat ansvarför att se till att vi i får gemensamma reglerav sådan karaktär att vi kan bevara vår miljö.Det är bra att man i betänkandet kraftigtunderstryker att det inte går att komma ifrån att deflesta typer av föroreningar är gränsöverskridandeoch att goda resultat inte kan uppnås med mindreän att det införs regler som återspeglar en högambitionsnivå. Dessa regler skall ange en lägstatillåten föroreningsnivå.Utskottet skriver dock litet längre ned på sammasida att inte skall behöva sänka sinamiljökrav inom de områden där EG har beslutatom harmoniserade regler för att förverkliga deninre marknaden. Inte heller jag menar att Sverigeskall sänka sina miljökrav, men jag tror att det äroerhört viktigt att regeringen inte ensidigt skärpermiljölagstiftningen genom att införa miljöavgifter,skatter och andra pålagor genom vilka svenskaföretag kan komma att utsättas för högre kostnaderän sina konkurrenter inom EG.Det finns två intressanta skäl till en sådaninställning. Ett skäl är att skillnader iproduktionskostnader leder till att företag flyttarsin tillverkning eller väljer att investera i ländereller områden som är ekonomiskt merafördelaktiga.Följden kan bli att man exporterar nedsmutsningentill ett annat land, men importerar varorna. Idagens samhälle är stora miljöproblemgränsöverskridande. Jag anser att detta är att lurasig själv. Det kan i stället totalt sett bli enförsämring på grund av sådana regler.En annan aspekt är att man av samma skäl kanförlora arbetstillfällen. Många har åberopat att detviktigaste och största problemet vi har i ärarbetslösheten. hävdar man att miljön ärminst lika viktig, men inser att det ena kanske intealltid kan vara överordnat det andra. Det är snararefråga om ett samspel.Med en sådan bakgrund är vi inte betjänta av attföra en miljöpolitik som inte ses i ett ekonomisktperspektiv med tanke på vad som gäller för vårakonkurrentländer, så att företagen har en rimligchans att överleva. Gör de inte det kommer vi inteatt ha några arbetstillfällen. Den ena fördelen hardå inte uppvägt den andra nackdelen. Det måstevara ett samspel.Jag anser således att inte ensidigt skalltillämpa eller introducera miljöregler som kan gesvenska företag högre produktionskostnader änvad som gäller i övriga . Sådana högre kravkan man naturligtvis acceptera, men då underförutsättning att man implementerar dem samtidigti hela konkurrensomårdet.Jag är övertygad om att konsumenterna har engrundmurad positiv attityd till höga miljökrav. Jagtror heller inte att det har så stor betydelse förkostnadsnivån inom , så länge den ärkonkurrensneutral. Men om den inte ärkonkurrensneutral, och det i finns tillgångtill en mängd varor som är tillverkade med lägremiljöanspråk, vilka av det skälet kostar mindre, ärdet upp till konsumenterna att bestämma om de ärberedda att betala det högre priset för att få enhögre miljönivå. Om de inte är beredda att betalaett sådant högre pris kan man ifrågasätta attreglerna är förankrade i den svenska folksjälen.Utskottet berör en annan sak som är viktig, och detär något jag välkomnar. Det gäller efterlevnadenute i . Jag tänker då på inrättandet av deneuropeiska miljöbyrån. Utskottet skriver: ''Detfinns åtskilliga brister i efterlevnaden av EG:sregler på miljöområdet. På grund av effekternahärav på konkurrenssituationen inom den inremarknaden för upprätthållandet av PPP-principenskall enligt det femte miljöhandlingsprogrammeten omfattande översyn av medlemsländernassanktionssystem på detta område genomförasunder innevarande år. ''Det är oerhört positivt. Om man kan få övrigaEuropa att leva upp till sina åtaganden påmiljöområdet på samma sätt som vi i görtror jag att vi skulle åstadkomma en betydligt störreförbättring för miljön i totalt sett än om vii tar ett litet steg framför alla de andra. Jaghar sagt det tidigare, och jag säger det igen: Ett litetsteg för 350 miljoner människor i får iabsoluta termer sett större effekt än ett stort stegför 8 eller 9 miljoner.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till minreservation till detta betänkande.Anf. 19 ():Herr talman! Regeringens skrivelse är till sinkaraktär omöjlig. Med det menar jag att det finnssvårigheter att redovisa vad man under pågåendeförhandlingsarbete kommer fram till.Förhandlingarnas karaktär är ett givande och etttagande. Det är inte möjligt att föra förhandlingarunder full insyn och under pågående debatt, därförutsättningarna ständigt ändras. Det förstår alla.Förhandlingarnas karaktär är däremot inte sådanatt man inte kan ha vissa fixpunkter som klargörsoch som man håller fast vid även under pågåendeförhandlingsarbete.Det finns stora oklarheter i förhandlingsarbetet,bl.a. frågan om tidpunkten. Det finns därmotstående intressen, och starka krafter verkar förett snabbt avgörande. Vilken negativ inverkan detfår på möjligheterna till genomlysning av viktigaområden kan vi bara ha en aning om.