prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — har rätt när han säger attjust den här branschen är mycket långsiktig. Därförtycker jag att är litet inkonsekvent,när han i det senaste inlägget pratar om hurlångsiktig branschen är, med framförhållning , och han alldeles innan hade stått i talarstolenoch gått emot en förlängning av koncessionstidentill , som vi och Socialdemokraternamotiverade med precis samma skäl som BengtHurtig anför.Jag kan bara konstatera att , som ärvänsterpartist, och jag har diametralt olikauppfattning i näringslivsfrågor.Anf. 145 () replik:Fru talman! Om man har förbearbetningskoncession eller , harman alltid fått förlängning när man har haft behovav det. Det är bara det att det funnits ett visstsamhällsinflytande över processen, så att debearbetningar som man förväntar sig ocksåkommer till stånd. Det tycker jag inte alls står imotsättning till det argument jag anförde tidigare,att prospektering måste vara långsiktig ochuthållig.Anf. 146 ():Fru talman! tycker att vår syn pånäringslivet och marknaden är förödande. Men detär inte så, , utan vi tycker attnäringslivsfrågorna är väldigt viktiga, och vi villskapa de bästa förutsättningar för näringslivet.Vi vill skapa sådana förutsättningar för vår industriatt den inte slås ut av skojare, som vi kan förväntaoss att det dyker upp när man plockar bortlämplighetskravet i samband medbearbetningskoncession.Vad beträffar vår syn på näringslivet vill jag ocksåsäga att vi ju har vissa erfarenheter av deavregleringar som har skett, dels undersocialdemokratisk regeringstid, dels under denborgerliga regeringens tid. Bankavreglering,valutaavreglering, taxiavreglering -- på allaområden har faktiskt marknaden misskött detmandat den har fått av riksdag att hanterafrågorna. Det har gjort att vi måste dra oss tillbakaoch fundera på hur långt man kan gå medavregleringarna.Gruvnäringen är ett typiskt exempel på områdendär vi måste vara försiktiga -- också många andraskulle kunna nämnas. Vi vill i grunden skapa debästa förutsättningar, så att konkurrensneutralitetråder och vi inte får en hel del marknadsaktörersom dels är olämpliga, dels inte alls bra förnationen.Anf. 147 ():Fru talman! Är det Socialdemokraternasgenomgående syn på svensk näringsliv att de ärskojare, att man kan förvänta sig att de skall fifflaoch att de bedriver rovdrift? De avarter som harvisat sig inom vissa branscher beror ju på attSocialdemokraterna under sin långaregeringsperiod satte spelregler på näringsområdeti det här landet som fått tråkiga följder på mångahåll.Att ha en sådan syn på näringslivet som LeifMarklund gör sig till tolk för här, hoppas jag är eninställning som begränsas till , möjligen medomnejd.Anf. 148 ():Fru talman! Jag tycker att det sista var ett mycketojust inlägg, har inte sagt att vi har en generell syn pånäringslivet som sådant. Däremot har vi sett attavarterna dyker upp när avregleringarna blirfullständiga. Det är ett tecken på att marknadeninte själv klarar av situationen. Då måste det finnassamhällsstyrningar även på detta område.Det är bra om vi håller oss allmänt till det som sägsoch inte till angrepp på enskilda personer. Det voreäven klädsamt av . 149 ():Fru talman! I det här sammanhanget är detlämplighetskravet för att fåbearbetningskoncession som vi pratar om. Det ärett krav som ställs på ett företag som redan visatkompetens och vilja. De har också visat att de haren viss ekonomi eftersom de klarat sig fram till attfå en malmbevisning.Jag tycker att det är stötande att i dettasammanhang ta de ord i munnen som LeifMarklund har gjort i dagens debatt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Värnpliktiga i mobiliserings- ochförplägnadstjänst m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU11 Värnpliktiga i mobiliserings- ochförplägnadstjänst m.m. (prop. 1992/93:228).Anf. 150 ():Fru talman! Förslaget om värnpliktiga imobiliserings- och förplägnadstjänst har en långoch föga ärorik historia. I propositionen 1989/90Arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem delgav regeringen sinuppfattning att värnpliktiga borde kunnagrundutbildas för krigsplacering i förrådsochverkstadsorganisationen.Genom att grundutbilda personal för förråds- ochverkstadsorganisationen skulle dessa värnpliktiga iviss utsträckning kunna utnyttjas även för attupprätthålla materielberedskapen i fred. Därmedskulle de utgöra en viktig del avmobiliseringsberedskapen.Den civilanställda personalen skulle kompletterasmed värnpliktiga. Dessa skulle krigsplaceras eftergenomgången grundutbildning. Förutsättningarskulle skapas för att de civilanställda skulle kunnabli handledare för de värnpliktiga. Den dåvarandeförsvarsministern ansåg att utbildningstidens längdför värnpliktiga i förrådsorganisationen bordeprövas ytterligare. hade ingen erinranhäremot vid behandlingen av försvarsutskottetsbetänkande /90:FöU3.Detta beslut referar man ofta till när det gäller denfortsatta hanteringen av frågan om värnpliktiga istödproduktionen. Det bör påpekas attförplägnadsvärnpliktiga inte ingick i detta beslut.En försöksverksamhet skulle föregå beslut omvärnpliktstidens längd och utbildningens innehållför förrådsvärnpliktiga.Överbefälhavaren föreslog i sitt kompletterandeunderlag inför försvarsbeslutet attmobiliserings- och förplägnadsplutoner skulleorganiseras. Chefen för armén hade utrettförutsättningarna för en sådan åtgärd.Regeringen ansåg att för att värnpliktsutbildningenskulle få genomföras inom den fredstidastödproduktionen skulle utbildningen leda tillkrigsplacering. Krigsorganisationenspersonalförsörjning skulle bli effektivare.Regeringen menade att det fanns skäl för attorganisera mobiliserings- och förplägnadsförband.Enligt Chefen för armén borde de ha enutbildningstid på . Det skulle kräva enändring av värnpliktslagen.Förslaget innebar dessutom en utökning av behovetav förrådsvärnpliktiga inför en förändring avorganisationen och ett icke tidigare anmält behovav förplägnadsvärnpliktiga som skullegrundutbildas för att tjänstgöra i fältkök ochstorkök. Regeringen föreslog motsvarandelagändring i propositionen omvärnpliktsutbildning.Utskottets behandling av propositionen speglarstor tveksamhet. Enligt utskottets mening är detviktigt att effektivisera stödproduktionen och ta tillvara besparingsmöjligheterna. Men utskottet delaruppfattningen i den socialdemokratiskapartimotionen att besparingar i stödproduktioneninte får utgöra motiv för att överutbildavärnpliktiga, dvs. utbilda fler än vad som behövs föruppgiften.Den av godkändaförsöksverksamheten avseende verkstads- ochförrådsvärnpliktiga har inte redovisats ibeslutsunderlaget. Trots att regeringen i sinproposition har tagit hänsyn till en del av dealternativ till nyrekrytering som Pliktutredningenhar föreslagit, redovisas varken volymen eller denärmare förutsättningarna för de berördavärnpliktigas utnyttjande i krigsorganisationeneller utbildningens innehåll. förutsatteatt regeringen skulle återkomma med förslag omdetta.De siffror som redovisas i propositionen är de somChefen för armén redovisade . Detantal mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktigasom skulle behöva genomgågrundutbildning uppges här vara 2 500 . uppgav Chefen för armén att demilitära myndigheterna skulle utbilda entiondel av det planerade antalet värnpliktiga, dvs.1 600 . Därifrån avgår sedan de civilanställdasom kan krigsplaceras och de värnpliktiga som kanöverföras från merbehovsutbildningen inommarinen. har förslagit attuppsättningstiden skall förlängas, och det föreslåsockså i propositionen. Det antal värnpliktiga somskall grundutbildas anges alltså inte.Pliktutredningen ansåg däremot att antalet 450värnpliktiga var för högt.Under den tid som Chefen för armén har utrettbehovet av förråds- och förplägnadsvärnpliktigahar antalet civilanställda som ansetts övertaligasjunkit från 1 500 till 800. I propositionen anges nuatt det är 550.Med tanke på den kritik som förslaget har fåttvidkännas i försvarsutskottet, och även frånansvariga ute i organisationen, anser visocialdemokrater att regeringens förslag inte skallgenomföras. Det har även kommit kritik från denfackliga organisationen. Mitt under den störstaarbetslösheten i finns detrisk för att dess medlemmar kastas ut i arbetslöshet.I den konsultrapport som tagits fram genomarbetstagarorganisationernas försorg framkommerockså många farhågor kring utbildningens innehålloch konsekvenser. De lokala myndigheterna anseratt utbildningen av värnpliktiga i stödproduktionenkommer att ha allvarliga brister och leda tillsoldater som inte är utbildade för sinakrigsuppgifter. Man misstänker att de värnpliktigakommer att få arbeta med mindre kvalificeradeuppgifter. En allvarlig invändning är ocksåsäkerhetsaspekten när det gäller den ökadepersongenomströmningen i de militära förråden.Dessutom kommer vissa kostnader inomutbildningsorganisationen att öka markant,framför allt genom investeringar i lokaler ochutbildningsmateriel.Fru talman! har inte fått det underlagsom begärts för att kunna fatta beslut i den härfrågan. Förutsättningarna för att genomföraförslaget har helt förändrats underhandläggningstiden.Fru talman! Jag yrkar avslag på regeringensproposition vad avser värnpliktiga i mobiliserings-och förplägnadstjänst.Anf. 151 ():Fru talman! I den proposition som vi nu behandlarföreslår regeringen att avvecklingen av decivilanställda som berörs av införandet avutbildningen av mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktiga av arbetsmarknadsskälenbart bör ske genom naturlig avgång på Gotlandoch i nuvarande Övre militärområde.I en första version, som delades till de militäramyndigheterna, omfattades även Nedre Norrlandsmilitärområde av förslaget.Det är inkonsekvent av regeringen att hävda att detenbart på och i finns arbetsmarknadsskäl för enavveckling genom naturlig avgång.Det är alldeles uppenbart att situationen påarbetsmarknaden i Nedre militärområdeär betydligt sämre än på , och den är minstlika bekymmersam som i . Som exempel kan jag anföra attarbetslösheten i och ärbetydligt högre än i , och på Gotland.Det är också inkonsekvent av regeringen att skiljaut Nedre militärområde från åtgärdenatt avveckla de civilanställda genom naturligavgång. och kommer i sommaratt gå samman i ett gemensamt . Det ärdå inkonsekvent och fel att de civilanställda somberörs av förslaget skall avvecklas genom naturligavgång enbart i halva det nya militärområdet.Åtgärden bör omfatta hela det nya militärområdet.Herr talman! Jag har avgett ett särskilt yrkande somhar delats till kammarens ledamöter. Förslagetinnebär att även de civilanställda i Nedre Norrlandsmilitärområde som berörs av införadet avmobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga skallavvecklas genom naturlig avgång, liksom påGotland och i Övre militärområde.Herr talman! Jag yrkar således bifall till mittsärskilda yrkande.Det av under överläggningenframställda yrkandet hade följande lydelse:att som sin mening ger regeringen tillkänna följande:I propositionen föreslår regeringen att avarbetsmarknadsskäl bör uppsägningen avcivilanställda som berörs av införandet avutbildningen av mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktiga enbart avvecklas genomnaturlig avgång på och i nuvarande ÖvreNorrlands militärområde.I en första version från regeringen omfattades ävenNedre militärområde av förslaget omavveckling av civilanställda genom naturlig avgång,frånsett län.Det är uppenbart att situationen påarbetsmarknaden i Nedre militärområdeär betydligt sämre än på och minst likabekymmersam som i . Som exempel kan anföras attarbetslösheten i och ärbetydligt högre än i , och på Gotland.Nedre militärområde och ÖvreNorrlands militärområde kommer att gåsamman i ett gemensamt militärområde Norr ochdet är då inkonsekvent och fel att de civilanställda,som berörs av införandet av utbildningen avmobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga, skallavvecklas genom naturlig avgång enbart i halva detnya militärområdet.Därför bör, enligt det ursprungliga förslaget, ävencivilanställda som berörs av införandet avmobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga i NedreNorrlands militärområde avvecklas genom naturligavgång.Anf. 152 ():Herr talman! Den något märkliga talarlistan fördetta ärende är orsakad av att denna fråga har blivitnågot av en hjärtesak för oss socialdemokrater.Den har hanterats med uppenbar olust avförsvarsutskottets borgerliga ledamöter, utommöjligen av specielle ombud iförsvarsutskottet, , somupprätthåller en attityd å tjänstens vägnar.Detta är en olustig fråga. Med berått mod skaparriksdagen en stor grupp arbetslösa alldeles i onödanoch till ökade kostnader för skattebetalarna.Förslaget om att utnyttja värnpliktiga för arbete ikök och förråd i stället för civilanställda väcktes förnågra år sedan. skulle allavapenföra värnpliktiga utbildas, och armén fick tahand om överskottet, dvs. de som egentligen intebehövdes i krigsorganisationen.Sedan dess har vi ändrat värnpliktslagen, ochnumera skall bara de värnpliktiga kallas in somverkligen behövs i krigsorganisationen. Övrigavapenföra värnpliktiga förs över i en s.k.utbildningsreserv.När Arméstaben först presenterade förslag om attersätta civilanställd personal med värnpliktiga villeman avskeda ca 1 500 personer. När vi frånsocialdemokratisk sida protesterade och krävdebättre underlag krympte behovet av att avskedapersonal till 800--900 personer. Sedan vi tryckt påytterligare har behovet att avskeda minskat till ca550 civilanställda, dvs. ungefär en tredjedel av detursprungligen planerade antalet.Enligt vår uppfattning är det inte hellernödvändigt -- och självfallet inte önskvärt -- att nuavskeda dessa 550 civilanställda. Mycket tyder påatt avsikten är att utnyttja värnpliktiga i kök ochförråd som grå arbetskraft.Pliktutredningen har pekat på att det inte blir någranämnvärda besparingar genom den härförändringen. Ser man till samhällets samladekostnader, och inte bara till försvarets utgifter, ärdet troligt att det beslut den borgerliga majoritetenstödd på Ny demokrati kommer att fatta här bitti ledder till ökade utgifter för staten.Det hänger samman med att flertalet av de ca 550civilanställda som förlorar jobbet går direkt ut iarbetslöshet.Jag kan förstå att planerare på Arméstaben påavstånd från verkligheten lyckats räkna fram enbesparing för försvaret. Men regering och riksdaghar ju att se till den samlade effekten av de beslutsom fattas. Det här beslutet betyder ökadestatsutgifter, inte en besparing.De värnpliktiga som tas ut för dennatjänstgöring i kök och förråd kommer att upplevaatt de under en stor del av sin utbildningstid utförett regelrätt arbete som har skötts avcivilanställd personal. De kommer att fråga sigvarför de på detta sätt skall utnyttjas som gråarbetskraft. Med det här beslutet får vi tillbakaforna tiders malajer.Enligt den ändrade värnpliktslagen får värnpliktigabara kallas in för utbildning förkrigsorganisationens behov. Eftersom det handlarom annat än utbildning kan beslutet i hög gradifrågasättas.Kunniga personer som förstår sig på frågor omkrigsorganisationen berättar, att med detta nyasystem kommmer behovet av värnpliktiga att varafyllt . Då finns det under ett antalår inget behov av att utbilda värnpliktiga för dessauppgifter. Däremot finns det naturligtvisarbetsuppgifter att sköta i kök och förråd. Skallarmén då på nytt anställa civil personal?Värnpliktslagen tillåter inte att man tar invärnpliktiga av andra skäl än förkrigsorganisationens behov.Vi har den här frågan varitaktuell fått många bevis på vilken utomordentligtdålig förändring Arméstaben och regeringen nupressar igenom. De flesta exempel på vilkapraktiska konsekvenser det blir kommernaturligtvis från civilanställda och derasorganisationer lokalt och centralt. Men även mångamilitärer med ansvar för den lokala verksamhetenanser att detta är ett felaktigt beslut.Men det har inte gått att hejda. Arméchefen ochArméstaben har fått bakläxa på sinadåligt underbyggda förslag. blir det enprestigesak att pressa igenom även dåliga och påsakliga grunder hårt kritiserade förändringar.De krigsförråd som skall skötas av värnpliktigahar varit i händerna på yrkesfolk med långerfarenhet. ersätts de med ungdomar som undernågra månader av sin grundutbildning förväntasgöra deras jobb. Det är ofta dyr och ömtåligutrustning i dessa förråd.Förra veckan ringde en upprörd försvarsanställdfrån ett regemente i . De två förstavärnpliktiga som uttagits för förrådstjänst haderedan fått avbryta denna tjänstgöring sedan deertappats med att stjäla ur förråden. Han vädjadeom att experimentet skulle avbrytas. Jag svaradeatt det tyvärr är för sent.Han sände mig ett fax. Där berättar han attdessa två värnpliktiga nu kommer att polisanmälas.De som har haft att göra med saken är upprörda.De undrar vad som kommer att hända när det intelängre finns civilanställd personal i dessa förråd.Myndigheterna och regementsledningen är nu såoroade att de har kallat till ett möte för att diskuteravilken materiel de värnpliktiga skall kunna hanterai förråden.Det sägs i faxet: Redan nu står det klart attvärnpliktiga kommer att få hantera materiel ikrigsförråd. Märk väl att det alltid har varit enförutsättning att mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktiga skall hanteramobiliseringsförråd, dvs. krigsmateriel, och intemateriel i fredsförråd. Detta är ytterligare ett bevispå att chefens för arméns förslag är en renpappersprodukt som helt saknar förankring iverkligheten.Det är vad som sägs i faxet.Riksdagen begärde i sitt beslut attPliktutredningen skulle se över den här frågan ochkomma med förslag. Enligt riksdagsbeslutet skulleregeringen sedan utan tidsspillan återkomma tillriksdagen med förslag i frågan.Detta riksdagsbeslut struntade försvarsministern ioch gav i stället arméchefenorder om att genomföra det utsprungliga förslaget,med beaktande av . Den härhandläggningen skall nu granskas av riksdagenskonstitutionsutskott.Arméchefen satte naturligtvis genast igång processen att avskeda hundratalscivilanställda. Motivet lär vara arbetsbrist. Det gårju nu efter riksdagsbeslutet att användavärnpliktiga som arbetskraft i stället.Herr talman! I praktiken är naturligtvis den härfrågan redan avgjord. Varslen är lagda. Devärnpliktiga är redan inkallade. ochAnders har lyckats genomdriva ett mycketdåligt förslag. Vi socialdemokrater iförsvarsutskottet vet att flertalet av de borgerligautskottsledamöterna känner stor tveksamhet ochhelst skulle ha velat stoppa det hela. Men de harinte orkat.Det blir troligen svårt att efter valet i september1994 reparera de skador på personal och materielsom blir följden av morgondagens beslut omvärnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänst.Anf. 153 ():Herr talman! Frågan om värnpliktiga istödproduktion är nu uppe till riksdagsbehandlingför tredje gången. Första principbeslutet handladebara om försöksverksamhet i verkstad och förråd.Det andra beslutet fattades , och i dettagodtogs i princip idén med att värnpliktiga utbildasför krigsuppgifter i mobiliserings- ochförplägnadsförband. har sedanarbetat vidare med frågan och har inte haft någotatt invända mot uppsättandet av dessa förband.Dessa förband behövs i krigsorganisationen,kanske inte med samma angelägenhetsgrad somjaktpiloter, men de behövs på samma sätt somskyttesoldater och depåoch bevakningsvärnpliktigabehövs. Jag kan inte nog understryka att behoveti krigsorganisationen är grunden för utbildningen iförsvaret i allmänhet och uttagning och utbildningav värnpliktiga i synnerhet.Det resonemang som förts om grå arbetskraft ärfelaktigt. Dessa soldater behövs i krig. Derasuppgifter är viktiga och av avgörande betydelse föratt försvaret som helhet skall kunna klara sinauppgifter. De soldater som utbildas iförplägnadstjänst lagar mat, en del både i fält och istorkök och en del, som utbildas förterritorialförsvaret, bara i storkök. Motivet är inteatt i första hand spara pengar, utan det är attförbättra förplägnadsfunktionen i armén. Men, detär klart att besparingarna kommer som ett brev påposten, eftersom det vore mycket olyckligt -- ochdyrt -- att hålla sig med dubbla organisationer förförrådshållning och matlagning. Därför ersättscivilanställda med värnpliktiga. Självfallet är detkänsligt och självfallet leder detta till debatt. Menvilket är egentligen alternativet? Jag kan i alla fallinte försvara dubbla organisationer för sammafunktion. Det vore ytterst orationellt.Utvecklingen av förplägnadsförband bygger på enomvärdering av funktionen som Armén har gjort.Vi kan inte längre ha ''feta'' mål i form av rykandeheta kompanikok som röjer var våra förband finns.Inte bara moderna spaningshjälpmedel skulle hittavåra soldater i både fältförband ochterritorialförsvaret. Därför måste koken tillbaka enbit bakom frontlinjen. Det är anledningen till attstorkök skall utnyttjas där det går. Då behövs meroch annan utbildning som bäst sker i andramoderna storkök, och sådana storkök finns på våramilitära förband.När det gäller förrådshållningen är det ocksåförändringar i mobiliseringsförrådsfunktionen somär anledningen till införandet av värnpliktiga imobiliseringsförband och förrådstjänst. ärmobiliseringsförråden i armén utspridda -- oftastkompanivis, i 4 900 förråd -- ofta ilador runt om i . Det har lett till en oerhörtdyr och orationell förrådshantering, men man harockså stora problem att bevaka förråden. Arméngår nu mot arsenalsprincipen. Förråden läggs alltsåsamman och i stället för att som åka bil mellanförråden under en stor del av sin arbetstid kan desom jobbar med detta ägna sig åt vård, inventeringoch komplettering. Arméns förråd skall minskasfrån 5 000 med flera tusen -- jag tror att det blir2 000 färre förråd. I större förråd kan mandessutom samla utrustning av samma sort och få enrationell lagerhantering med pallar och containrar,något som inte går i bondens lada där varje sakplockas in och ut för hand.Varför behövs då mobiliseringsförbanden? Jo, dencentraliserade förrådshållningen är bra, rationelloch säker i fred men osäker och sårbar i krig. Dåmåste utrustningen spridas till mångamobiliseringsplatser runt om i landet. Detta ärmobiliseringsförbandens stora uppgift under ettmobiliseringsskede. Därefter skall de användas föratt förstärka den personellt mycket eftersattaförråds- och underhållstjänsten i depåer och förrådpå högre nivå.Det har hävdats att var myckettveksam till detta. Man satte upp nya villkor ochman trodde inte att det skulle ge några besparingar.Det är inte riktigt sant -- det vet jag, ty jag var med.Pliktutredningen gav alternativ tillvärnpliktsutbildning för att rekrytera förbanden,något som regeringen i huvudsak har tagit hänsyntill, eftersom det var goda förslag. Man menade attdet på kort sikt kanske inte skulle bli någrabesparingar. Att besparingseffekten på längre siktär säker, som krigsorganisationen av utredningen.Är det då otillständigt att låta värnpliktiga jobba ikök och förråd under en del av sin utbildning för attkunna lösa sin krigsuppgift? Om detta kan man haolika meningar, men man måste minnas att detsjälvfallet är en avvägningsfråga. Utbildningstidenför de värnpliktiga är naturligt avpassad så att detockså skall gå att få en rationell hantering också ifred. Det vore ju dumt att inte använda den resurssom utbildas för funktionen i krig för fredsmässigaförplägnads- och förrådstjänster.Frågan om hanteringen av den fråga som har lett tillden proposition och det betänkande som liggerpå bord för avgörande har ju StureEricson överlämnat till KU för granskning. Därföravstår jag nu från att vidare kommentera frågan.Jag delar den uppfattning som här har framförts, attdet hade varit olyckligt om detta systemintroducerats med ekonomin somförstahandsargument. Pengarna är en bieffekt. Detär krigsorganisationens behov som är anledningentill att dessa förband behövs. De beräkningar somhar gjorts visar att man genom detta sparar likamycket pengar som man hade gjort om man hadelagt ned fyra fredsregementen.Efter arbete, efter frågans vidarehantering i Arméstaben, efter Chefen för och efter degenomgripande förändringar iförplägnadsfunktionen som planeras ochgenomförs finns det underlag för att fatta beslut.Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 154 ():Herr talman!