prot · GG09109 · 1993-05-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:109Onsdagen den 12 majKl. 10.301 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanAnf. 1 TALMANNEN:Då ett stort antal interpellationer väntas blibesvarade börjar kammarenssammanträde kl. 9.00 och ej som tidigareangivits.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskott ochbeslut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:245 Lagreglering av det statliga stödet tillbanker och andra kreditinstitut, m.m. tillnäringsutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden för denna propositionförkortades till sex dagar.Kammaren beslöt förkorta motionstiden till attutgå måndagen den 17 maj.Motionerna1992/93:Fi92 till finansutskottet1992/93:Fi93 yrk. 1--63 och 65--92 tillfinansutskottetyrk. 64 till skatteutskottet1992/93:Fi94--Fi116 till finansutskottet1992/93:Fi117 yrk. 1--24 och 29 till finansutskottetyrk. 25--28 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:Fi118 och Fi119 till finansutskottetn5p > 1992/93:Fi120 yrk. 1--24 till finansutskottetyrk. 25--28 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:Fi121 och 122 till finansutskottet1992/93:Sk56 och Sk57 till skatteutskottet1992/93:Ju34 till justitieutskottet1992/93:U25 till utrikesutskottet1992/93:Fö8--Fö12 till försvarsutskottet1992/93:Kr12 till kulturutskottet1992/93:T99--T106 till trafikutskottet1992/93:A12 och A13 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:U26 till utrikesutskottet4 § Verksamhet och anslag inom totalförsvaret1993/94Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU9 Verksamhet och anslag inomtotalförsvaret 1993/94 (prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 2 ():Fru talman! Mitt under brinnande Gulfkrigbeslutade den amerikanska kongressen att skäraned försvarsutgifter . PresidentClinton har utöver detta inlett nedskärningar med80 miljarder dollar . Detinnebär att mer än en tredjedel av avvecklas under första hälften av 90-talet.Ryssland ärvde ungefär hälften av Rödaarmén. Den ekonomiska krisen har lett till mycketdrastiska minskningar i den militära apparaten.Enligt skall skrotatiotusentals stridsvagnar och mängder av annantung krigsmateriel . Nyavapenprojekt har stoppats och betydandeosäkerhet, för att inte säga förvirring, tycks rådakring framtida militära organisation.Delar av Östersjömarinen rostar nu sönder.Det enade försvar skärs nu ned tillmindre än hälften. och halverarsina stridskrafter. skär ned med . , som gränsar till krigets ,ökar inte sina militära anslag -- är ungefärlika stort som , men dess militärbudgetuppgår till en fjärdedel av vår. De fattiga tidigareWarszawapaktländerna i reducerardrastiskt sina resp. försvar.Även våra nordiska grannar minskar sinaförsvarskostnader. I har en bredförsvarsuppgörelse lett till stora besparingar. INorge avser man att minska armén från 13 tillendast 6 brigader. gör en 10-procentigneddragning av försvarsanslagen.Det är bara som ökar sina försvarsutgifter.De kommer det budgetår som börjar attuppgå till 40 . Av dessa kostnader förtotalförsvaret ligger 1,3 miljarder på andradepartement är Försvarsdepartementet.Den främsta anledningen till att våraförsvarsutgifter nu ökar år för år är helt enkelt attdet dominerande regeringspartiet inför valet 1991lovade mycket kraftiga ökningar avförsvarsanslagen -- 27 miljarder under enfemårsperiod -- och försöker man att leva upptill det löftet. Ökningen blev visserligen inte 27miljarder, utan den stannade vid 7 miljarder, mendet är ändå nog för att göra oss unika blandindustriländerna.Försvarsministern brukar hävda att denna årligaökning av våra försvarsutgifter nu är nödvändig,eftersom de realt låg på en låg nivå under15 år . Det är riktigt attborgerliga riksdagsmajoriteter både 1977 och 1982fattade femåriga försvarsbeslut om ungefäroförändrad nivå i fasta priser. deltogi dessa beslut. försöker han få det till att det varvi socialdemokrater som ''nedrustade'' försvaretunder dessa år.Moderaterna var alltså inför valet totalt i otaktmed den säkerhetspolitiska utvecklingen, och dehar sedan inte orkat ta den interna debatt som krävsför att anpassa partiets försvarspolitik till dagensoch morgondagens verklighet ute i . De bryrsig inte om terrängen, utan de orienterar enbartefter sin ideologiska karta.Den alleuropeiska trenden är alltsåkraftiga minskningar av de militära utgifterna. Detär inte troligt att , oberoende av vilkapartier som ingår i regeringen, under någon längretid kommer att kunna gå emot denna trend.Det var därför speciellt olyckligt attregeringspartierna och Nydemokraterna i fjolåretsförsvarsbeslut byggde in en automatisk realuppräkning av materielanslagen per år.Denna s.k. teknikfaktor var ett flagrant avsteg frånregeringens egna ambitioner att undvikaautomatiska reala anslagsuppräkningar.Innevarande försvarsbeslutsperiod innebärteknikfaktorn en stegvis real anslagshöjning med ca3 miljarder. För femårsperioden innebärden en real anslagsökning med drygt 8 miljarder. Såser riksdagsbeslutet ut och i enlighet med dettaplaneras nu försvarets materielinköp.Vi menar att detta är politiskt ansvarslöst. Vimotsatte oss teknikfaktorns införande, och viföreslår nu att beslutar att försvaret i sinplanering inte skall räkna med någon teknikfaktorefter 1997.Redan innan försvarsutskottets majoritet beslutadeom sin text på s. 29 i betänkandet om teknikfaktornhade nya signaler utgått från regeringen, och dåfrämst från . Vi läsernämligen i kompletteringspropositionen att enövergripande central målsättning för regeringen ärrealt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion.Detta står i direkt strid mot den reala uppräkningsom teknikfaktorn utgör.För att ytterligare gnugga in beskedet till AndersBjörck har folkpartisterna i Finansdepartementetskrivit följande rader i den revideradefinansplanen: ''Även den statliga verksamhetenkommer att utsättas för omfattande krav pårationaliseringar och effektiviseringar. Omomvärldsutvecklingen blir gynnsam kommer det attpåverka utgiftsnivån försvarsbeslut. ''Detta är ju egentligen precis vad vi säger i vårreservation 3: Var realister när framtidens försvarplaneras! Lås inte pengar i projekt som faller bort,när det blir 8 miljarder mindre efter 1997!Orealistisk planering är en oerhört dyrbarverksamhet, eftersom även de pengar manverkligen får i anslag då lätt styrs åt fel håll.För att säkerställa den nödvändiga materiellaförnyelsen, främst inom armén, krävs att vi orkargenomföra betydande besparingar iorganisationen. Flera av de socialdemokratiskareservationerna i det betänkande som vi nubehandlar handlar just om mycket stora sådanabesparingar inom den givna anslagsramen.Det finns nämligen två slags besparingar bland våraförslag: dels sådana som innebär lägre anslag tillförsvaret, dvs. en minskad anslagsram, dels sådanasom innebär lägre produktionskostnader för attfrigöra pengar för angelägna materielköp.Besparingar som minskar de framtida anslagen harvi i partimotionen bara föreslagit två stycken. Denena gäller den teknikfaktor som jag talade om.Den andra handlar om kompensation för kronansnedskrivning i november 1992.Finansminister slog iriksdagen fast att ingen skall få kompensera sig förkronans sänkta värde. Det var ett besked somdirekt drabbade pensionärer, handikappade ochandra som för sin levnadsstandard är direktberoende av förändringar i basbeloppet. Vi blevmycket förvånade när det stod klart att AndersBjörcks försvarsprisindex inte berörs av Wibblesbesked. Pensionärer och handikappade får ingenkompensation. Det får däremot generalerna.Vi föreslår därför i reservation 4 att riksdagenbeslutar att försvarsprisindex justeras så, att ingenkompensation utgår till försvaret för effekterna avkronans sänkta värde . Hur stor denbesparingen blir bestäms av kronans värde i juni1993, och besparingen sker först fr.o.m. budgetåret1994/95.Vi är långt ifrån ensamma om att se betydandesparmöjligheter inom försvarsanslagen längrefram, om den säkerhetspolitiska miljön fortsätteratt utveckla sig gynnsamt.Den som har uttryckt sig klarast är vicestatsminister som i en intervjumed med hänvisningtill utvecklingen i kunde tänka sig att 1997''spara 10 miljarder eller så'' på försvaret. På kortsikt, nästa budgetår, sade vice statsministern i slutetav mars, att han kan ''tänka sig att skära någonmiljard i försvaret''. Och senast för några dagarsedan nämnde som ett sätt att finansiera demiljarder som ett vårdnadsbidrag skulle kosta.I själva verket finns det här i riksdagenuppenbarligen en åsiktsmässig majoritet för deförslag till minskningar av anslagsramen som visocialdemokrater föreslår i våra reservationer 3 och4.Jag övergår så till att argumentera för några av deförslag vi har lagt fram, som skulle innebära etteffektivare utnyttjande av de 40 miljarder vi satsarpå denna verksamhet.Det är en allmänt omfattad åsikt attförsvarsanslagen inte kommer att räcka till för attutrusta 16 moderna armébrigader under 90-talet.Genom att rationalisera fredsorganisationen kandock betydande summor frigöras förmaterielinköp.Genom att utbilda huvuddelen av våra 16 brigaderinom åtta stora armégarnisoner kan frigöras för andraändamål. Försvarsminister hade ijanuari följande att säga om förslaget i ett tal iSälen: ''Besparingseffekten kan uppskattas tillcirka fr.o.m. 1996.'' Dekalkyler som han redovisade byggde då på 10garnisoner. motsatte sig självfalletmycket energiskt de socialdemokratiskabesparingsförslagen.I realiteten torde besparingen bli större. Björckskalkyler baseras på siffermaterial från Arméstaben.Flera av de fredsorganisatoriska förändringar somarméchefen -- och i nästa steg -- påsenare tid har föreslagit har haft till syfte attförsvåra tvåbrigadsutbildning inom storgarnisoner.Det främsta medlet har varit att göra storainvesteringar i samlokalisering avutbildningsförband ur specialtruppslagen medbrigadproducerande regementen.Ett sådant förslag gällde A 4 och I 5 i Östersund.Det var så undermåligt underbyggt att t.o.m.försvarsutskottets borgerliga majoritet har tvingatsunderkänna det. Låt mig citera några rader urcenterpartistiska :''-- Vi är väldigt upprörda. Och vi har mistförtroendet för Arméstabens och arméchefens sättatt leda verksamheten här i , säger , ställföreträdande regementschef på A 4.Arméchefen driver ett politiskt spel därÖstersundsregementena ofrivilligt blivit brickor ispelet, anser . Han befarar att ett avarméchefens motiv för att flytta in A 4 in på I 5:sområde är att förhindra att det socialdemokratiskaförslaget om ytterligare rationaliseringar inomarmén kan genomföras. Socialdemokraterna har iriksdagen sagt att infanteriutbildningen i landet börcentraliseras till åtta regementen. Deinfanteriregementen som blir kvar skall då utbildatvå brigader i stället för en . ''Överste , som är chef för A 4, hade i en debattartikel därsamma argument framfördes: ''Detta agerande ochen del uttalanden kan svårligen tolkas på annat sättän att det viktigaste egentligen inte var att spara 90miljoner kronor utan att också i minskaden framtida handlingsfriheten vad gällergarnisonens storlek. ''är mycket riktigt en av de orter därtvåbrigadsutbildning med fördel skulle kunnagenomföras. Exempel på andra garnisonsorter medledig kapacitet, och där investeringarna därför blirlåga vid tvåbrigadsutbildning, är ochLinköping.En parallell med en privat företagskoncern kandras. Vilken företagsledare skulle avstå frånrationaliseringar i produktionen som gerbesparingar på perår?Vi anser att regeringen utan dröjsmål bör utarbetaen långsiktig plan för stegvisa fredsorganisatoriskaförändringar inom armén. En av målsättningarnabör vara att två brigader utbildas inom sammagarnison. På bör även i fortsättningenendast en brigad utbildas. Debyggnadsinvesteringar i närtid som skulle kunnabinda den framtida handlingsfriheten beträffandefredsorganisationens struktur bör uppskjutas.En annan åtgärd som skullekunna frigöra hundratals miljoner förkvalitetsförbättrande materielköp vore att utnyttjaden reserv av brigadutbildade värnpliktiga somuppstår genom att fem brigader nu läggs ned underkort tid. En brigad består av ca 5 000 man ochförnyas med en åttondel av sitt personalbehov varjeår.Regeringen föreslår själv att 2 000 värnpliktiga inteskall utbildas. Det innebär att bara en mindre delav de brigadutbildade värnpliktiga i de nedlagdabrigaderna kan krigsplaceras i andra brigader. Detär naturligtvis slöseri med resurser att utbildatusentals värnpliktiga för brigader som skullekunna fyllas med andra, redan utbildadevärnpliktiga. Det kan också ifrågasättas om det ärförenligt med den ändrade värnpliktslagensbestämmelse att värnpliktiga endast skall utbildasför krigsorganisationens behov. Detta behov är juredan fyllt.Det är, kort sagt, slöseri med knappaförsvarsresurser att rösta emot reservation 7.Andra socialdemokratiska ledamöter iförsvarsutskottet kommer senare att utförligare gåin på andra delar av detta betänkande. Jag skallavslutningsvis säga några ord om inköpet av nyastridsvagnar.Frågan om inköp av nya stridsvagnar var föremålför debatt och omröstning . Visocialdemokrater ville då se en samlad bedömningav behov av moderna stridsvagnar,attackhelikoptrar, pansarbrytande vapen och andrasystem.Den omvälvande internationella utvecklingen pådetta område och den snabba och rörliga krigföringsom vi bör räkna med borde göra ensamlad utvärdering av vårt behov av nyastridsvagnar, attackhelikoptrar och annanbesläktad materiel närmast till en självklarhet. Ensådan studie bör naturligtvis göras innan regeringenskriver kontrakt, som kommer att kostaskattebetalarna minst 10--. Detblir den största importaffär som försvaret någonsinhar genomfört.Armén har redan börjat förbereda inköp av nyastridsvagnar också för våra mekaniserade brigader.Det handlar om ytterligare ca 200 stridsvagnar,sannolikt av något enklare slag än de första 200.Många anser att 400 nya stridsvagnar är för få i ettland så stort som vårt. Vi har ju väsentligt flerän 400 av äldre modell. Totalt kan dessastridsvagnsaffärer komma att kosta skattebetalarna20--25 miljarder kronor.I reservation 10 upprepar vi vårt förslag från i fjolatt man skall anskaffa ett mindre antalmoderna stridsvagnar till pansarskolan i . Vianser att avmaterielbemyndigandet på 13,5 miljarder kronorbör kunna användas för detta ändamål. Dettabelopp bör räcka för drygt ett 50-tal modernastridsvagnar. Visar våra studier att vi behöver fler,bör vi kunna utnyttja optioner för inköp efter 1997.Med moderna stridsvagnar vid pansarskolan iSkövde blir det möjligt att upprätthållakompetensen inom truppslaget. Genom att inte nuköpa så många stridsvagnar som det är tänkt ipropositionen sparar vi förandra angelägna materielprojekt.Det finns också en politisk-moralisk aspekt på detstora stridsvagnsköp som avser attunderteckna före valet . Med sinsignatur låser han oss för en import av vapen, somkan komma att kosta minst 12 miljarder kronor.Några få kan det bli visocialdemokrater som får ta över notan. AndersBjörck och andra moderater återgår då till sinnormala verksamhet att kräva lägre skatter. Finnsdet inga vettiga folkpartister och centerpartister iregeringen och på andra ställen som kan stoppaAnders ?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1--4 samt 7--10.Anf. 3 (nyd):Fru talman! Det fanns både kloka ord och mindrekloka ord i anförande. Jag hållermed honom om att vi måste se väldigt noga på densamlade situationen för det svenska försvaret. Menvi skall inte springa i väg alltför snabbt och låsa fastoss för en massa konstiga lösningar, vilket mycketväl kan bli fallet . Vi skall inte upprepacirkusen med flygvapnet. Man planerar en massasaker, där koncessionsförfarandet är nyckeln somman ännu inte har hittat låset till. Detsamma blirförhållandet om man slår samman regementen.Där har vi problematiken i , därmiljöprövningarna blir avgörande.Tiden är inte mogen på grund av detta och inteheller på grund av den rådandearbetsmarknadssituationen i . Jag är en avde få försvarspolitiker i som bestämt hävdaratt arbetsmarknad och försvarspolitik tyvärr hörihop, vare sig man vill det eller inte. Därför anserjag att situationen bör övervägas och penetrerasväldigt noga, innan man går in för hårt påtvåbrigaderslösningarna. Det innebär en storomställning i samhället, och man bör väga in ävensociala samhällsaspekter. har jag självvarit inne på denna linje, men efter övervägandentycker jag att man skall hänskjuta dessa frågor tillden försvarsberedning som pågår ochförhoppningsvis övergår till kommittéarbete införnästa försvarsbeslut. Då får vi tid att studeraproblemet.En annan intressant fråga är den svenskaförsvarsindustrin, ett av de kraftfullaste instrumentvi har i det samlade svenska försvaret. Vi kan blickatillbaka till 1938--1939 och se hur försvaret i Sverigedå såg ut. Det var mycket dåligt. Vi hade tur dengången. 1941 hade byggt upp ett hyggligtförsvar trots avspärrningarna. Det torde ha varitden samlade försvarsindustrins förtjänst.Genom försvarsindustrin får man en väldigt storåtertagningsförmåga. får man enovärderlig spin-off i det civila samhället. Hitech ochspetsteknologi, allt vad man kallar det för, kommerden vanliga medborgaren till godo. Vi får inteheller glömma att försvarsindustrin skapar mångavärdefulla arbetstillfällen och ger en avkastning,som är gynnsam för . Vi behöver de pengarsom vi kan få in.Försvarsmaterielexportlagstiftningen börliberaliseras ytterligare. Vi måste få bort det dubblabudskap som vi för ut. Vi måste avskaffa detgenerella förbudet mot vapenexport. Det ärhämmande, när man skall träffa samarbetsavtalmed främmande länder på detta område. De ser detsåsom mycket konstigt, fastän flera andra länderbefinner sig i samma situation. Vi bör såsomföregångsland ta bort detta förbud.Förbudet försvårar också motköp. Jag tycker skall införa ett generellt tillstånd att sälja ochutveckla för eget behov. På det sättet får man bortdubbelmoralen. Naturligtvis måste detta styras avenkla regler. Vi får t.ex. inte sälja till krigförandeland. Vi får inte heller handla med ett land somgrovt kränker de mänskliga rättigheterna. Vi skallnaturligtvis inte sälja vapen och försvarsmateriel påett sådant sätt att vi äventyrar svenska intressen ochsvensk säkerhet.Trots att länderna ute i världen skär ner finnsdet en stor exportpotential för hitech. Men detmåste kombineras med en liberalare syn. Se på småoch vänligt sinnade länder såsom , Dubaioch . Där finns det intresse och framför allten god betalningsförmåga. Dessa aspekter bör tasmed i resonemanget. Missgynnar vi svenskförsvarsindustri, skapar vi stora problem framförallt på arbetsmarknaden. tappar vibåde hitech och spin-off-effekter.Jag tycker att har en litet konstig synpå stridsvagnsaffären. Visst kommer den att kostasamhället stora pengar, men är jagövertygad om att man kommer att sy ihop motköpför motsvarande belopp för svensk försvarsindustri.Jag tror att det till syvende og sist handlar om ettnollsummespel. Det man förlorar på karusellen tarman förmodligen in på gungorna. Det skulleförvåna mig mycket, om inte berörda parter skullekunna förhandla fram bra avtal på denna punkt.Med vad jag här har sagt yrkar jag bifall tillreservation 6.Anf. 4 () replik:Fru talman! Nydemokraterna har inför justerandetav detta betänkande gjort upp med man lyssnar på i talarstolen,kan man kanske få intrycket att det har varit hårdaförhandlingar. Men i själva verket har det nog gåttganska fredligt till.Nydemokraterna har i en partimotion yrkat på attluftvärnet i södra milot skulle slås ihop till ettregemente och lokaliseras till Lv 4 i . Dettaförslag har man nu övergivit. Priset var att 1,som råkar ligga i valkrets, trots tvåriksdagsbeslut om att det skall läggas ner, nuåteruppstår. Resultatet av denna uppgörelse, alltsåpriset för att få med Nydemokraterna såsomstödtrupp för minoritetsregeringens linje, blev attvi jämfört med regeringens proposition nufår två regementen ytterligare. Men problemet medarmén är faktiskt inte att vi har för få regementenutan att vi har för många. adderar man till tvåregementen genom denna uppgörelse. Jag har inteheller sett någon redovisning för hur man tänkerbetala för dessa ytterligare två kaserngårdar.Nydemokraterna har i sin partimotion också förslagom ganska stora besparingar, förslag som de nu harövergivit. Jag vill fråga : Känns detinte litet konstigt? Ni går ju nu käpprätt emot denlinje som ni har drivit i er partimotion.Är Nydemokraternas enda argument för nyastridsvagnar att man kan få bra motköp? I så fallblir det en väldigt dålig affär; det kan jag försäkra.Vi vill ta reda på om verkligen behöverstridsvagnar, i så fall hur många, vilka alternativenär och om det finns kombinationer medattackhelikoptrar och annat, som kanske bättrelämpar sig för svensk geografi och de storaavstånden i detta land.Anf. 5 (nyd) replik:Fru talman! Jag måste gratulera tillhans begränsade geografiska kunskaper. När detgäller frågan om vilken valkrets jag tillhör måste jagsäga att trots sitt förflutna inomutrikes affärer förmodligen kan den svenskageografin sämre. Genom rikslistan sitter jag förUppsala län. Jag bor i , medanIng 1, som pläderar för, ligger iStockholms län. Det är svårt att se något sambandhär. Jag hoppas att kan den utrikesgeografin bättre.Som jag sade i talarstolen gick vinydemokrater ut ganska hårt med besparingar.Men har vi, som jag också sade, genomnoggrant övervägande kommit fram till att vi måstepenetrera dessa frågor ytterligare. Vi skall inte görasådana dumheter som gjordes i förraförsvarsbeslutet, då t.ex. I 14 i blev nedlagt.Ett enigt försvarsutskott var efteråt på det klaramed att det beslutet var åt helsike. Vi skall nu intefortsätta med de dumheterna och kanske lägga nerytterligare sex sju regementen på fel ställen. Vi om tid fram till nästa försvarsbeslut att se överdessa frågor. Jag skulle vara väldigt glad om mannågon gång visste vad man gjorde, även om det tilläventyrs gäller militära frågor.Jag kan hålla med om att frågan omstridsvagnarna är en svår fråga. Jag är ingen expert.I detta fall har jag gått på den samlade bedömningsom arméledningen har gjort. ÅtminstoneFörsvarsstaben vill ha stridsvagnar. Jag tycker attde människor som är tillsatta att i yttersta nödfallförsvara måste ha samma rätt som envillaägare som skall räfsa löv. Villaägaren kan självbestämma vilken kratta han skall köpa.Anf. 6 () replik:Fru talman! senaste uttalandesäger kanske något om vilka bedömningar somligger bakom Nydemokraternas beslut att ställaupp bakom regeringens stridsvagnsköp. Men dethandlar om ovanligt stora, klumpiga och tungakrattor -- ungefär. I den modernastridsmiljön kan det hända att en metallklump på60 ton blir väldigt lätt att träffa med de nya smartavapnen. Jag talade ganska med en officer,som jämförde dessa stridsvagnssatsningar medvakthållandet kring kavalleriet för inte så längesedan. Tekniken går väldigt snabbt framåt.Låt mig återvända till Nydemokraternaspartimotion. Ni har praktiskt taget övergett alla eraförslag . Det var, det vill jag medge,ganska drastiska besparingsförslag, samt förslag omnedläggning av regementen och annat för att täckain dessa besparingar.Det var en ganska förnuftig huvudlinje ni följde.Den liknade i många stycken en hel del vad somföreslogs i den socialdemokratiska partimotionen.Men har ni sprungit ifrån allt. Kvar finns litetsynpunkter på krigsmaterielexporten. Allt detandra har ni övergett för att 1 i -- somligger inte särskilt många kilometer från Åkersstyckebruk, där vistas när han inteär i -- nu åter skall öppnas.Resultatet av hela er stora partimotion ombesparingar blir att vi efter er uppgörelse medAnders står med ytterligare två regementenpå halsen. Det innebär självfallet att det blir mindrepengar över för den kvalitetshöjning som ni såvarmt skriver om i er partimotion.Ni har ingen försvarspolitik. Det enda ni vill är attköpslå med regeringen. Detta är en del av den storauppgörelsen med regeringen, och då blir det väldigttokigt. Jag kan försäkra Nydemokraterna ochRobert Jousma att ni inte har vunnit särskilt mångaröster inom försvaret genom detta. De tycker attdet är rena nippran.Anf. 7 (nyd) replik:Fru talman! Jag vet inte vad jag skall säga om vårförsvarspolitik.