prot · GH0939 · 1993-12-08 00:00:00 — )10 § Ändringar i trafikskadelagenFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU8 Ändringar i trafikskadelagen (prop.1993/94:71).Kammaren biföll tredje vice talmannens förslag omatt ärendet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )11 § Ändrade tulltilläggFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU9 Ändrade tulltillägg (prop.1993/94:56).Anf. 56 ():Herr talman! I och med dagens betänkande nr 9från skatteutskottet fastlägger vi en enighet om atttulltillägget behövs som sanktionsinstrument förTullverket.Bakgrunden till att tulltillägget infördes var ju attdet förekom omfattande fel och brister itulldeklarationerna. Ofta berodde detta på att manslarvade och på att man inte avsatte tillräckligt medtid för att upprätta deklarationerna.I den översyn som nu har gjortmed anledning av ett tidigare beslut i dennakammare säger man att reglerna om tulltillägg harfungerat väl och att sanktionerna har haft åsyftadverkan. hävdar också bestämtatt tulltillägget måste bibehållas med i stort settnuvarande utformning.Man föreslår dock två förändringar. Den ena är ensänkning av uttagsprocenten när det gällermervärdesskatt som, om den hade påförts, skulleha varit avdragsgill. Den andra gäller attrestitutionsränta skall betalas vid återbetalning avtulltillägg.Regeringen går ytterligare ett steg och föreslår attuttagsprocenten fastställs till även när detgäller oriktiga uppgifter som har rättats eller hadekunnat rättas med ledning av kontrollmaterial sombifogats tulldeklarationerna.Vi socialdemokrater har ställt oss bakom dessaförslag och tillstyrker således propositionen i dennadel.Under utskottsbehandlingen har dockutskottsmajoriteten frångått propositionen.Utskottet föreslår att skall bifalla enenskild motion om att tulltillägg inte skall utgå påmervärdesskatt som skulle ha varit avdragsgill omden hade påförts.Mot detta har vi reserverat oss, då vi anser attförslaget om en sänkning av tulltillägget till ärväl avvägt. Vi anser också att det är viktigt attuppgifterna även beträffande mervärdesskatt angestill rätta belopp. I detta sammanhang vill jag frågaCarl : Behövs det inte noggrannhet närdet gäller uppgifter om mervärdesskatt?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen,vilket även innebär att jag yrkar bifall tillpropositionens förslag i denna del.Anf. 57 ():Herr talman! Låt mig till att börja med slå fast attnär det gäller detta betänkande är partiernaöverens på samtliga punkter, utom vad gällermöjligheten att debitera tulltillägg påmervärdesskatt när den är avdragsgill för denskattskyldige.Min kortfattade argumentation kommer därför attbegränsa sig till detta avsnitt.Låt mig först citera ur Generaltullstyrelsensskrivelse, som finns som en bilaga tillpropositionen. Där sägs bl.a. angåendemomsfrågan följande:''I ett helt övervägande antalet fall sker dock intenågot definitivt undandragande av skatten.Uppenbarligen är felet i dylikt fall inte till lika storskada för staten som när det finns risk för att enoriktig uppgift leder till att tull eller annan skatteller avgift definitivt undandras''.Trots detta kommer tillslutsatsen att det bör finnas en sanktionsavgift.Utskottsmajoriteten har dock tagit intryck av denkraftiga kritik som har funnits ute inäringslivet på denna punkt, bland de människorsom arbetar under dagens förutsättningar.Huvudinvändningen som jag ser det är attsanktionen inte står i rimlig proportion tillförseelsen.Regeringen är också medveten om att dess förslagom en sänkning av tillägget till inte heller ärhelt idealiskt. Man aviserar i propositionen att maneventuellt kunde ha varit beredd till ytterligarenedtrappningar.Jag drar den slutsatsen av det underlag sompresenterats i detta ärende, att det inte är till stortmen för staten om beslutar att slopatulltillägget i de fall vi nu diskuterar.I den här situationen är det högst rimligt att intebara beakta de synpunkter somGeneraltullstyrelsen framför utan man bör ocksåbeakta synpunkter från de personer som arbetarmed att upprätta tulldokumenten. Eftersom detinte föreligger någon betydande möjlighet att görasig förtjänster på att göra avsiktliga fel, tycker jagatt det är relevant att dra den slutsatsen att de flestaföretag eller deras ombud torde ha gott uppsåt närde upprättar deklarationerna. Därmed är det minslutsats att det stora flertalet fel som uppstår äroavsiktliga. Jag återkommer då till att dagenssanktion, där skattebeloppen ligger till grund förberäkningen, ej står i proportion till förseelsen. Iannat fall finns det ju förseningsavgifter ochvitesförelägganden att ta till, om man frånmyndighetens sida anser att det är nödvändigt.Generaltullstyrelsen hävdar visserligen i sinskrivelse att myndigheten försöker att göravälvilliga tolkningar, men icke desto mindre skerdessa lokalt. Det gör att tillämpningen kan varierapå olika håll i landet.En annan del av förslaget innebär att ränta skalllämnas vid återbetalning av tulltillägg ellerförseningsavgift. Detta borde ha varit ensjälvklarhet . Men man kan då fråga sighur det förhåller sig om myndigheten gör fel som äratt hänföra till den mänskliga faktorn. Vilkensanktion drabbar myndigheten i dessa fall? Jag görden bedömningen att dagens förslag från utskottetinnebär att det skapas en rimlig balans mellanförseelse och sanktion samt mellan myndighet ochföretag i det avseende som vi nu talar om. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 58 ():Herr talman! framför inteGeneraltullstyrelsens hela argumentation. Hanhåller sig till det som passar honom. Vi är välmedvetna om att den del som är avlyftbar inteinnebär någonting för staten när det gällerminskade intäkter. Men vi skall ju behandla dedeklarationsskyldiga lika. Här finns också sådanasom inte har avlyftbar moms, och följaktligenbehandlas de på ett annat sätt. Sedan finns detmöjligheter till likviditetsvinster och räntevinster,och det rör sig om ganska stora belopp i dessasammanhang.Detta beslut innebär att den som är laglydigkommer i en sämre situation än den som slarvareller lämnar oriktiga uppgifter.Anf. 59 ():Herr talman! När sade ''vi'' funderadejag om han menade ellersocialdemokraterna. Men det spelar kanske mindreroll i detta sammanhang.Jag återkommer till att det alltid finns möjligheteratt utdöma vite i de fall där myndigheten anser atten felaktighet har blivit begången. Processen blirvisserligen litet mera komplicerad, men jag är intesäker på att det nödvändigtvis är en nackdel,eftersom det stärker den enskildesmöjligheter. Det blir då en rättslig prövning ochinte en ensidig myndighetsprövning, där denenskilde företagaren har begränsade möjligheteratt agera. Därför tycker jag inte att om att det inte blir lika förhållandenväger särskilt tungt mot bakgrund av att det finnsandra sanktionsmöjligheter i allvarliga fall.Det finns inte några stora likviditetsvinster att göragenom dessa transaktioner. Därför finns det inteheller anledning att ha kvar tulltillägget.Anf. 60 ():Herr talman! har jag förstått att man genomdetta förslag vill lägga ytterligare arbete på Tullen.Att sköta förundersökning innebär ytterligarearbete för åklagare. Det är det som man vill attdetta beslut skall leda till.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tror att misstolkarmig på den punkten. Det ytterligare arbete somdetta innebär kan medföra att företagenfår en starkare ställning i de enklare fall som hardiskuterats och kritiserats. Det tycker jag ärönskvärt. I allvarligare fall blir det rättsligprövning, och då blir det ett utslag. Detta gör attdet här förslaget i högsta grad har relevans.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 14 §. )12 § Kroppsvisitation och kroppsbesiktning,m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU7 Kroppsvisitation ochkroppsbesiktning, m.m. (prop. 1993/94:24).Anf. 62 (nyd):Herr talman! Jag skall inledningsvis anföra Nydemokratis principiella inställning tilljustitieutskottets betänkande 1993/94:JuU7angående kroppsvisitation och kroppsbesiktning.Regelverket kring tvångsmedlen husrannsakan,kroppsvisitation och kroppsbesiktning utgör, trotssvårtillgänglighet och det i vissa fall föreliggandebehovet av förändringar, ett ganska väl fungerandesystem.Enligt Ny demokratis mening skulle de störstaenskilda reformerna på detta område vara delsvidgade möjligheter att inleda förundersökninggenom att inte kräva alltför konkretabrottsmisstankar, dels ändradebeslutsbefogenheter som ger de enskildapolismännen ökade möjligheter och ökat ansvar.Genom dessa förändringar skulle lagstiftningen isjälva verket anpassas till hur det inte sällan går tilli praktiken. Det skulle även öka möjligheten för ettframgångsrikt polisarbete inom lagens ram utan atträttssäkerheten skulle bli försämrad på någotavgörande sätt. Parallellt med dessa ändringar ochökade befogenheter borde självfallet införas enökad utbildning, kunskapskontroll ochdokumentation.Mot ökade befogenheter anförs regelmässigtargumentet att det är ett allvarligt ingrepp i denpersonliga integriteten. Dessa resonemang kringden personliga integriteten fungerar ofta som ett''rött skynke'' för poliser. Enligt min meningförefaller en del av de straffprocessuella reglerna taför stor hänsyn till den misstänktes ellerordningsstörande personens integritet, påbekostnad av övriga samhällsmedborgaresintegritet.Den som anför att det i de stora sammanhangeninte spelar någon större roll vad den enskildepolisen eller åklagaren upplever eller tycker saknarverklighetsförankring. Samhället måste föra endebatt om vilka integritetshänsyn som är rimliga,t.ex. gentemot ''yrkesbrottslingar''. I denna debattmåste även enskilda samhällsmedlemmar kommatill tals som motvikt till ''yrkestyckarna'', t.ex.jurister. Av dessa förefaller en del att ha fixerats vidtanken att en integritetskränkning är det värstatänkbara som samhället kan utsätta sinamedborgare för. En sådan debatt torde i längdenöka förståelsen för att man måste tolerera att vissaenskilda brott kanske inte går att klara upp och attvissa inte kan dömas skyldiga.Men debatten kan ibland också leda till ändraderegler. Politiker måste därför tillåta denna debatt,men också stå emot illa övertänkta förslag och intaen ledande ställning, till värn för rättssäkerhetensoch ytterst demokratins principer, vilket även kaninnebära ökade polisiära befogenheter.Så länge reglerna har sin grund i ett demokratisktoch rättstänkande samhälle skall de enligt Nydemokratis mening följas. Om behov avförändringar föreligger skall inom rättsapparatenverksamma myndigheter påtala detta som en del iden politiska processen. Om staten, genommyndigheterna, inte följer sina egna regler, torderespekten för dessa vackla och endast kunnaupprätthållas med extremt repressiva åtgärder. Detförefaller som ett fjärran scenario. Menhistorien bör ha lärt oss att allt är möjligt, varför deproblem som uppstår inom ämnesområdet måstediskuteras och behandlas på ett seriöst sätt.Herr talman! Beträffande ytlig kroppsvisitation avkvinnor finns enligt Ny demokratis mening ingettillräckligt stark skäl för att inte tillåta en manligpolis att genomföra en ytlig kroppsvisitation av enkvinna, motsvarande vad som sker vid visitationenligt 19 § polislagen. Detta borde i varje fall varatillåtet vid fara i dröjsmål. Att i dessa lägen tvingasatt frihetsberöva en kvinna för transport till annanplats, med eventuell ytterligare väntetid där iavvaktan på en kvinnlig tjänstemans ankomst,förefaller inte vara rimligt. Frågan är om inte denenskilde polismannen själv borde få fatta beslut omen sådan ytlig kroppsvisitation, även om det inteföreligger fara i dröjsmål, förutsatt att åtgärdendokumenteras.Herr talman! Mom. 2 behandlar kroppsvisitationför att hindra klotter. I proposition 1987/88:143fanns förslag om kroppsvisitation beträffandeklotter att införas i polislagen. Det fanns en hel delförslag från justitieutskottet, kompletterade medmöjligheten att i andra hand tillgripa fullständigkroppsvisitation. Det är synd att inte det nuvarandejustitieutskottet tog ställning för detta.I utskottets förslag anfördes följande: ''Enpolisman får företa ytlig kroppsvisitation för attsöka efter föremål som är ägnade att användas somhjälpmedel vid brott som innefattar skada påegendom, om det finns anledning att anta att någonmedför ett sådant föremål som kan förklarasförverkat enligt 36 kap. 3 § och attföremålet behöver tas om hand för att avvärjabrott.'' ''Om en ytlig kroppsvisitation enligt tredjestycket ger särskild anledning att anta att den somåtgärden avser innehar ett sådant föremål som i detstycket sägs, får polismannen kroppsvisitera i denutsträckning det behövs. ''Jag skall ta ett exempel. , en känd klottrare,åker in till stan. En kvarterspolis, som mycket välkänner , ser honom. Han måste vänta tills åstadkomma skadan genom användandetav sprejflaskan. Därefter får han ingripa. Detta ärinte effektivt. Det är inte heller humant att på dettasätt lösa problemen. Det vore bättre ompolismannen fick gå fram till . Han kanskevägrar att ta fram sprejflaskorna, men genom attdet putar ut från rockfickorna kan det konstaterasatt han har flaskorna. Från brottspreventivsynpunkt vore det rimligt -- och dessutom bra förKalle -- att förhindra honom att begå det här brottetgenom att göra visitation och eventuellt öppnajackan och ta fram sprejburken. Det är på det visetpolisen rent praktiskt skall arbeta i brottspreventivtsyfte.Herr talman! Beträffande det sista momentet närdet gäller tvångsmedicinering finns ett problem utei samhället. Det gäller de s.k. sväljarproblemen.Narkotika sväljs ner, förvarad i olika förpackningari matsäcken.Justitiedepartementet har gjort en inventering avdessa frågor, bl.a. hos Tullen, Polisen,åklagarväsendet, kriminalvården ochSocialstyrelsen. Vid dessa samtal har framkommitatt sväljaren skapar problem av skiftande naturinom de olika verksamhetsområdena. Ipropositionen har man inte tagit ställning i dennafråga. Det vore rimligt att ge regeringen till kännaatt bör ges direktiv att ta uppfrågorna till behandling och därefter återkommamed förslag.Anf. 63 ():Herr talman! Jag vill först säga att det i detta ärendehar gjorts mycket noggranna avväganden. Det ärangeläget att säga det med anledning av den motionsom har väckts av Ny demokrati, de reservationersom Ny demokrati har lagt fram i utskottet och denplädering som har gjorts av Ny demokratisföreträdare kan låta bestickande att falla till föga för denargumentationen. Men utskottet har, som sagt,gjort mycket noggranna överväganden och kommitfram till det ställningstagande som finns ibetänkande 1993/94:JuU7. Betänkandet handlarom kampen mot narkotika. Regeringspartierna ärmycket angelägna om att på alla sätt bekämpanarkotikan, däribland att stoppa insmugglingen avnarkotika i vårt land och insmugglingen avnarkotika på fängelserna.Det föreligger alltså ett regeringsförslag som grundför det här. Det föreslås nya definitioner avbegreppen kroppsvisitation och kroppsbesiktningoch nya regler angående restriktioner för häktade.Herr talman! Jag vill yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan, och avslag påsamtliga reservationer som föreligger. I anslutningtill plädering vill jag läsa vad somframhålls i betänkandet avseendeintegritetsskyddet: ''I 2 kap. 6 § regeringsformen(RF) finns det grundläggande skyddet förmedborgarna mot kroppsliga ingrepp från detallmännas sida. Detta grundlagsskydd bildarutgångspunkt för utformningen av bestämmelsernaom kroppsvisitation och kroppsbesiktning.Begränsningar i grundlagsskyddet får endast skegenom lag. ''En av Ny demokratis reservationer handlar omytlig kroppsvisitation av kvinnor. Man föreslår ettbetydligt mer långtgåendekroppsvisitationsbegrepp än vad utskottet harkunnat gå med på. I den gällande ordningen irättegångsbalken får kroppsvisitation av kvinnorinte verkställas eller bevittnas av andra än kvinna,läkare eller legitimerad sjuksköterska. I denna delföreslås ingen ändring i regeringens proposition.I vissa lagar, t.ex. i den om anstaltsvård, finnsdärutöver regler som tillåter att män undersökerkvinnors väskor, och liknande. Enligt regeringensförslag finns det ett fortsatt behov av sådanaundantagsregler. I utskottet anser vi att de fårräcka, och ställer helt upp på regeringens förslag ialla delar.Jag citerar ur betänkandet ett stycke därreservationen från Ny demokrati avvisas: ''För attuppnå en enhetlig begreppsbildning föreslås ipropositionen en generell reglering i RB avundersökning av medhavda föremål, t.ex. väskor.Innebörden av detta förslag är att alla föremål somnågon har med sig skall få undersökas av såvälkvinnor som män. Däremot skall, enligt förslaget,allt som den undersökte bär på sig fortfarandeomfattas av huvudregeln. ''När det gäller yrkandet i Ny demokratis motionsom återkommer i reservationen, konstaterarutskottet först och främst att begreppet ytligkroppsvisitation inte förekommer irättegångsbalken. Någon särskild reglering av mänsrätt att genomföra ytlig kroppsvisitation av kvinnorerfordras alltså inte, konstaterade vi i utskottet.Utskottet tillägger också att en ytligkroppsvisitation kan upplevas som mycketintegritetskränkande. Det finns således flera skälatt ta avstånd från det förslag som Ny demokratilägger fram.Herr talman! Låt mig så beröra den reservation somhandlar om klotter. Det är ett gammalt ärende. Detkom upp i , framförallt därför att Lokaltrafikstunnelbanevagnar blev väldigt nerklottrade,speciellt invändigt. Det gjordes också stor åverkan.Företrädare för krävdevittgående åtgärder, dvs. att visitation genast skullebli tillåten. De uppvaktande från StockholmsLokaltrafik ville ha rätt att gå fram till vem somhelst som kunde tänkas bära på sig sprejburkar ochgenomföra en visitation och beslagta burkar utanatt vederbörande hade gjort sig skyldig tillnågonting och utan så starka misstankar som vinormalt i svenskt rättsväsende anser erforderliga.I proposition 1987/88:143 om ändring ibrottsbalken m.m. -- det påpekade också KarlGustaf -- fanns en bestämmelse omförverkande av föremål som kan användas såsomhjälpmedel vid bl.a. skadegörelse. I propositionenföreslogs att en regel om kroppsvisitation skulleinföras i polislagen, enligt vilken polisen, undervissa förutsättningar, i brottsförebyggande syfteskulle ges rätt att söka efter sådant föremål.Justitieutskottet tillstyrkte förslaget i regeringensproposition om en förverkansregel. Samtidigtavstyrkte utskottet förslaget om kroppsvisitationunder hänvisning till det starka skydd som börfinnas för den kroppsliga integriteten. Jag kankonstatera -- och det kan alla göra som har tillgångtill betänkandet -- att justitieutskottet härvidlaginte har ändrat mening.Jag vill sedan övergå till reservationen omtvångsmedicinering. I propositionen sägs att medkroppsbesiktning avses undersökning av kroppensyttre och inre samt tagande av prov från kroppenoch undersökning av sådana prov. I Ny demokratismotion föreslås att begreppet kroppsbesiktningskall omfatta även åtgärder i form av medicineringmed kräkmedel samt magpumpning. Dettapläderade för alldeles nyss.I betänkandet hänvisas till en promemoria omändrade regler för kroppsvisitation. Enligt dennapromemoria skulle man kunna vidta sådanaåtgärder som Ny demokrati föreslår. Men underremissbehandlingen påtalades från flera håll atttvångsmedicinering går utöver vad som kan ansesvara tillåtet med hänsyn till det kroppsligaintegritetsskyddet i regeringsformen. Detta skyddär alltså grundlagsfäst. Jag finner anledning attunderstryka detta i denna debatt.Att utsätta någon för tvångsmedicinering är ettmycket allvarligt ingrepp i den kroppsligaintegriteten. Mycket starka skäl krävs för att irättegångsbalken införa en sådan möjlighet,konstaterr utskottet. Enligt justitieministern måstevid en sådan bedömning brottsbekämpandeeffektivitetshänsyn träda tillbaka. Något förslag omtvångsmässig medicinering lades därför inte fram ipropositionen. Slutligen vill jag peka på att frågor omsamtycke i samband med tvångsmedelsanvändningför närvarande utreds av Polisrättsutredningen.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 64 (nyd):Herr talman! Först yrkar jag bifall till vårareservationer 2 och 3 i betänkandet. Jag glömdenämligen att göra det i mitt huvudanförande.Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer.Av tidsskäl yrkar jag dock bifall, som sagt, endasttill nämnda reservationer.Beträffande det avslutningsvis sadeom regeringens inställning och om vad som skullestå tillbaka vill jag säga att jag hoppas att hanupprepar vad han sade. Det lät litet besynnerligt föratt komma från en moderat riksdagsman.När det gäller ytlig kroppsvisitation av kvinnor kanjag säga att Polisen har ett gott anseende ochomdöme. kan dock misstag haskett, därför att olika poliser har varit övernitiska.Läkare, kvinnor och legitimerade sjuksköterskorfår alltså göra en ytlig kroppsvisitation. Jag harföreslagit att begreppet legitimerad polis införs.Kanske kan man därmed lösa en del problem i dendelen. Det finns ju legitimerade sjuksköterskorsom är män.Så några ord om klottret. Det är av omsorg omKalle, och då rent brottspreventivt, som man inteskall vänta tills begår en kriminell handlingoch kommer med i rullorna som en kriminellperson. Jag tycker att det vore humant att försökaplocka av sådana här saker innan han begårbrott. Så ser jag rent praktiskt på detta. Vi i Nydemokrati ser ofta till verksamhetsnyttan när detgäller olika företeelser i samhället.Sedan till problemet med de s.k. sväljarna.Regeringen bör, som det står i reservation nr 3 frånoss, ge utvidgade direktiv attse över de här frågorna, för det här är definitivt ettproblem som måste diskuteras. Det gäller då intebara Polisen utan också Tullen, kriminalvården ochSocialstyrelsen.Anf. 65 ():Herr talman! tillförde väl intesärskilt mycket nytt. Därför skall jag spara litet tidåt kammaren.Jag går i stället in på något som jag faktiskt glömdei mitt huvudanförande. Det gäller klottret ochStockholms Lokaltrafiks krav på långtgåendeåtgärder. Detta har föranlett ett väsentligt förslagfrån regeringen och ytterligare ett förslag, vilketdock avvisats. Jag nämnde den saken tidigare.Det har nämligen visat sig att StockholmsLokaltrafik radikalt lyckats minska klottret ochvandaliseringen i sina tunnelbanevagnar. Detta varmöjligt utan att regeringen och behövdegenomföra den utomordentliga skärpning som manfrån SL:s sida trodde var nödvändig. Man börjadenämligen med att låsa vagnar som inte vari trafik. Detta var ett bra initiativ. Dessutomanvände man sig av en och annan vakt vid vissatider . Detta har varit utomordentligtlönsamt, eftersom vandaliseringen kostat väldigtmycket pengar.Det här är exempel på att åtgärder kan vidtas utanatt man går in på den medborgerliga, mänskliga,integriteten så långt som det ibland föreslås.Beträffande klottrarna konstaterar jag följande.Karl exemplifierade med pojkenKalle. Jag vill gärna göra tillägget att detförekommer debatter här och var i våra större ochmedelstora städer om att man skall legitimeraklottrarna. Personligen anser jag att det är mycketdiskutabelt. För att bli legitimerad klottrare måsteman ju börja någonstans. Kanske börjar man ismyg med sina sprejburkar. skall enkommunal myndighet av allt att döma avgörahuruvida vederbörande -- eller någonannan -- kan legitimeras. Kanske har vederbörandeinte nått upp till erforderlig kunskapsnivå. Sålundafår denna person finna sig i att ha hamnat utanfördet här speciella yrkesskrået.Anf. 66 (nyd):Herr talman! Vi skall kanske inte fortsättadiskussionen om just Kalle.Jag fäste mig vid det som citeradebeträffande narkotikan och tvångsmedicineringen,nämligen att det i propositionen anförs att ''mycketstarka skäl krävs för att i RB införa en sådanmöjlighet''. Vidare sägs det i betänkandet: ''Enligtdepartementschefen måste vid en sådan bedömningbrottsbekämpande effektivitetshänsyn trädatillbaka.'' Detta uttalande kommer från endepartementschef som är moderat. , också moderat, upprepar detta.Kravet på ''starka skäl'' är, tycker jag, med allönskvärd tydlighet uppfyllt.