prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:45Torsdagen den 16 decemberKl. 9.001 § Val av ordförande och två ledamöter iStatsrådsarvodesnämndenFrån hade inkommitföljande skrivelse:Riksdagen har beslutat ominrättande av (skr.1992/93:240, bet. 1993/94:KU11, rskr. 1993/94:62,63). Nämnden skall bestå av ordförande och tvåandra ledamöter. De väljs var för sig av riksdagenefter varje ordinarie val till för tiden intilldess nytt val till nämnden har ägt rum. förstagången gäller för tiden från valet intill dess nytt valhar ägt rum.Val av ledamöter i Statsrådsarvodesnämndenbereds av konstitutionsutskottet.Beslutet innebär ändringar i riksdagsordningenvilka trädde i kraft .-----föreslår enhälligttp9 > att för tiden fr.o.m. den 16 december1993 till dess nytt val har ägt rum till ordförandei väljerkammarrättspresidenten till ledamöter hovrättspresidenten och regeringsrådet den 15 december 1993På vägnarBertil FiskesjöKammaren biföll förslagoch utsåg därmed -- för tiden från valet till dessnytt val har ägt rum -- tillordförande i i StatsrådsarvodesnämndenBirgitta BlomElisabeth Palm2 § Information från regeringen omGATTAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! Det är med stor tillfredsställelse somjag konstaterar att de internationellafrihandelsförhandlingarna iGATT/Uruguayrundan nu har avslutats, eftermer än förhandlingar. Det är den störstauppgörelse som har träffats inom , och denär på så sätt historisk.Uppgörelsen motverkar protektionistiskt tryckoch inskränker nationalism. GATT-avtaletbidrar till att öka framtidstron, och detunderstöder ekonomisk tillväxt. Detta är avutomordentlig betydelse, inte minst motbakgrunden av det besvärliga internationellakonjunkturläge som vi nu befinner oss i.Den ökade regionala integration som sker iEuropa och kompletteras nu meden global handelsliberalisering. Medöverenskommelsen undviker vi en uppdelning avvärldsekonomin i olika handelsblock. Därmedminskar också risken för svåra handelskonflikter.Överenskommelsen i är av störstabetydelse för världsekonomin i dess helhet. Detgäller inte minst för , som ges ökattillträde till i-ländernas marknader.Utvecklingsländerna tillhör också vinnarna,genom avtalets positiva effekter på deninternationella konjunkturen.Ökad frihandel och ökat välstånd går hand ihand. Vi har sett det i under tidigaredecennier, och ser vi det i en radutvecklingsländer, som reser sig urfattigdomsfällan. Avtalet är därför av särskildbetydelse för de spirande industriländer som, påmarknadsekonomins grund, nu får ökademöjligheter att minska klyftorna till den rikavärlden.Överenskommelsen är också glädjande för ettetablerat industriland som . Avtalet germöjligheter till ett påtagligt uppsving för densvenska ekonomin. Vinsterna för svenskakonsumenter och företag har, när effekterna nåttvår ekonomi fullt ut om , beräknats till60--, dvs. 7 500--10 000kr i välfärdsvinst per svensk. Detta blirav stor betydelse för framtidstron, tron på tillväxtoch investeringar för att återupprätta Sverigesom en tillväxt- och företagarnation -- i sin tur avavgörande betydelse för möjligheterna attkomma till rätta med arbetslösheten.Fru talman! Genom omfattande tullsänkningar,inklusive fullständig tullavveckling på viktigavaruområden, som stål, läkemedel och papper,skapas nya marknadsöppningar i både i- och . Stödet till jordbruket reformeras, ochgränsskyddet trappas ner. De mångårigaimportrestriktionerna för tekovaror avvecklas.GATT:s regelverk utvecklas och förstärks påviktiga områden, som antidumpning ochsubventioner. tillskapas ettregelverk inom för tjänstehandel och förandra viktiga områden, som immaterialrätt ochinvesteringsvillkor.GATT ombildas till en organisation och fårdärmed en fastare administration ochorganisatorisk styrning. Förhandlingarna om ettnytt, utvidgat avtal för statlig upphandling, somformellt har legat utanför Uruguayrundan, harockså avslutats.Samtidigt ligger det i sakens natur att enuppgörelse mellan över 100 länder innebärkompromisser som inte alltid är optimala sett urdet enskilda landets synvinkel. Det gällernaturligtvis också för . Uppgörelsen omtjänsteavtalet hamnade t.ex. på en nivå betydligtunder vad vi har eftersträvat. Förhandlingar omett internationellt avtal för flygindustrin har legatutanför rundan. har här inte kunnatacceptera det kompromissförslag som lagts, ochförhandlingarna fortsätter därför nästa år.Uruguayrundeöverenskommelsen kommer attundertecknas vid en ministerkonferens iMarrakech i nästa år.Avtalet träder i kraft under 1995.Fru talman! I förhandlingsresultatet liggergenomsnittliga tullsänkningar bland i-ländernamed . Dessutom ingår avveckling avtullarna i flertalet i-länder på ett antal viktigasektorer. Av speciellt intresse för ärnolltullar, dvs. frihandel, för bl.a. stål ochläkemedel. Tullarna på kemiska produkterharmoniseras dessutom på låga nivåer, på 5--6 %.Resultatet innebär också att nu i storutsträckning binder sina tullar, vilket innebärstörre säkerhet och förutsebarhet för exportörer.Genom det nya tjänstehandelsavtalet har manför första gången skapat ett regelverk för deninternationella handeln med tjänster. Avtaletinnebär att deltagarna binder de restriktionersom påverkar tjänstehandel på en viss nivå.Detta är viktigt och bildar grund för kommandeliberaliseringar. Vidare innebär avtalet atthandelshinder blir synliga och därmed lättarekan tas upp till förhandlingar i en kommanderunda.Under ramavtalet har förhandlingar förts omlandvisa åtaganden för marknadstillträde ochnationell behandling. Dessa har huvudsakligeninriktats på finansiella tjänster, sjöfart ochaudiovisuella tjänster. Förhandlingarna omfinansiella tjänster och sjöfartstjänster har tyvärrinte kunnat avslutas inom ramen förUruguayrundan. De kommer, liksomförhandlingarna om basteletjänster, att slutförassenare. På finanstjänsteområdet finns dockredan i dag en hel del viktiga åtaganden från ettflertal länder.Förhandlingarna mellan och EG har påjordbruksområdet lett till att reduktionen avsubventionerade exportkvantiteter har minskatsfrån till 21 %.Jordbruksöverenskommelsen får effekt förSverige främst på gränsskyddssidan. Detullbindningar som har gjorts, på basis av vårtgränsskydd --1988, skallreduceras med i genomsnitt under sex år.På sikt förväntas den ökade konkurrensen påjordbruksområdet pressa priserna ikonsumentledet.Beträffande internstöd och exportsubventionerpåverkar uppgörelsens discipliner i princip inteSverige. Tack vare jordbruksreform harvi i stort sett redan uppfyllt de åtaganden somGATT-avtalet innebär.Fru talman! Uruguaypaketet innebär attskattereglerna förstärks och utvidgas på mångaviktiga områden. Av speciellt intresse för Sverigehar varit antidumpning och subventioner -- dettaframför allt mot bakgrund av de återkommandeproblem som svensk export har konfronteratsmed på i första hand den amerikanskamarknaden.Den slutliga antidumpningtexten utlovar enökad disciplin bland användarländerna iframtiden. Riskerna minskar för att svenskaföretag skall drabbas av antidumpningsåtgärder.Om så ändå skulle bli fallet bör effekterna ipraktiken bli mindre än i dag.Den nya subventionskoden innebär en klarförbättring. Det har tydliggjorts vilka statligaåtgärder som anses vara subventioner och vilkamotåtgärder som får vidtas om de skulle leda tillhandelssnedvridningar.En viktig del av rundans slutpaket är beslutet attomvandla till en regelrätt organisation,. Detta skapar enbättre organisatorisk struktur för befintliga ochnytillkomna avtal.Än radikalare är den reform avtvistlösningsreglerna som sker. En god förmågaatt lösa mellanstatliga tvister omhandelsreglernas efterlevnad är av avgörandebetydelse för hur effektivt det multilateralahandelssystemet är. Den viktigaste förändringenär att möjligheten för en part att ensam blockeraantagandet av en panelrapport elimineras.Ytterligare en aspekt av de institutionellafrågorna är av stort svenskt intresse. Det gällerrelationen mellan handels- och miljöpolitiken.Som en del av slutuppgörelsen kommer GATTomedelbart att upprätta ett bretthandlingsprogram för just dessa frågor och seöver hur de bäst kan hanteras rent institutionellt.Sverige välkomnar att på detta sättprioriterar miljöfrågorna.Fru talman! förhandlingsarbete har nukrönts med framgång. När klubban föll i går efterden sista förhandlingsrundan talade om ett vägskäli den ekonomiska och politiska historien.Regeringarna hade, genom att accepterarundans slutresultat, valt öppenhet ochsamarbete i de mellanstatliga förbindelserna.Genom den nya världshandelsorganisationenfylls också en lucka i handelssystemet som harfunnits ända sedan 1948.Genom Uruguayrundan kompletteras på ettnödvändigt sätt den regionala liberalisering avhandeln och det ekonomiska samarbete som ägerrum på många håll i världen, inte minst i Europa.Världsekonomin får en välbehövlig stimulans.De protektionistiska krafterna hålls tillbaka. Engrund har lagts för fortsatt arbete på en radviktiga områden. Här kommer miljöfrågorna attstå i fokus.En epok i arbete har avslutats. Enannan tar vid. Arbetet går vidare.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka förinformationen. Detta är säkert ett välkommetgenombrott, inte minst med tanke på situation.Det finns också anledning till oro. Det kunde vihöra på morgonens nyheter. Det handlarom miljöfrågorna.Grundtanken i är ju att ingen skall tillåtasatt vidta handelsdiskriminerande åtgärder.Därför får man i princip inte ha tullavgifter,interna skatter osv. Detta kan nämligenbetraktas som handelshinder.Jag har kunnat finna en artikel i avtalet som manmed litet god vilja kan koppla till miljön. Denhandlar om begränsningar eller möjligheter attutnyttja ekonomiska styrmedel och också att hahöga miljökrav på den inhemska produktionen,eventuellt också på importen.Eftersom helt klart prioriterar handelframför miljö är det svårt att skydda deninhemska produktionen. Därför måste man nugå vidare om man skall leva upp till RIO-mötetsbeslut om miljö och utveckling. Detta gav ocksåministern uttryck för.Jag har tre frågor till ministern:1.Har man i förhandlingsarbetet tvingats sänkanågra av miljökrav eller ambitioner?2.Hur förhindrat är som enskilt land attgå vidare med ekonomiska styrmedel?3.Hur kommer att agera när det nu skallupprättas ett handlingsprogram för miljön?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det gjorde också jag i mittanförande. Inte minst nämnde jag att en nygrund har lagts för behandling av dessa i detfortsatta arbetet.Vi vet av erfarenhet att det på det här områdetofta uppstår situationer som innebär mycketsvåra avvägningar. Det kan hända, och har hänt,att länder missbrukar miljöargument och andraargument för att införa handelsrestriktioner somi grunden bottnar i protektionism. Å andra sidanvet vi också att det internationellahandelssystemet i en del fall lägger onödigt svårahinder för att införa åtgärder på miljöområdetsom är motiverade på sina egna grunder.Ett ytterligare problem är att det av renakonkurrensskäl är svårt för ett land att gå alltförsnabbt fram. Därför krävs det parallellitet iarbetet. Länderna bör så långt det är möjligthandla gemensamt.Jag skall gå över till de frågor som ställdes.Margareta frågade om jag inom ramenför GATT-förhandlingarna har tvingats sänkavåra miljökrav. Svaret är nej.Vårt arbete i denna har syftat tillatt lägga grunden för en öppnare syn som gerökad handlingsfrihet på detta område. Syftet ärinte att gå i motsatt riktning. Det har vi inte gjortpå någon punkt.Det finns ett relativt stort utrymme för egnaåtgärder på miljöområdet. Det begränsas i ingendel av den överenskommelse som har träffats.Det blir inte svårare för ett enskilt land att agera.Vi kan ta vår egen situation som exempel.Sverige har på miljöområdet längre gåenderegler än kanske flertalet andra länder. Detstrider icke mot våra internationella åtaganden.Men, som sagt, vi är lika angelägna attåstadkomma att andra länder inte agerar på ettsådant sätt att det stör våra egna intressen.Hur avser vi att agera? Det ligger i vad jag harsagt att kommer att vara pådrivande idessa diskussioner. Vi har redan nu satt i gång ettarbete med ett antal studier kring dessa frågor.Vi har satt i gång forskararbeten. Vi har ocksåhaft hearings, bl.a. genom Kommerskollegiet. Vivill skapa en så fast grund som möjligt för detfortsatta arbetet. Tillsammans med andraländer -- i första hand , somockså har bedrivit ett intensivt arbete på det härområdet -- skall vi se till att GATT-arbetet i dehär delarna kommer i gång så snabbt sommöjligt.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill också gärna tacka statsrådetDinkelspiel för den här informationen om ettmycket viktigt avtal. Det statsrådet har sagt omatt nu mycket aktivt skall verka för attäven miljöfrågorna tas upp i GATT-sammanhang är bra. Mot bakgrund av inte minstNatur- och miljöresursdepartementets arbete iRio där vi var pådrivande är det naturligt att viäven blir pådrivande i den här frågan.Jag skulle vilja ta upp situation.Statsrådet sade att det inte minst för u-ländernavar mycket viktigt med . Det ärsamma information som vi har fått iSverige, där inte har varit kontroversiellt.Men verkar det på statsrådet som om mest skulle må bra av att vi i den rikavärlden blev rikare. Statsrådet aktar sig för attsäga att också direkt skulle få fördelargenom . Det finns en som visar att det kommer att försämrasför de fattigaste länderna i storleksordningenflera miljarder kronor.Såvitt jag förstår är de fattiga länderna inte nöjdamed avtalet. Det hindrar dem från att skyddasina naturresurser och från att gå längre när detgäller miljö gentemot de transnationellaföretagen. Avtalet kanske inte heller hjälperdem att få bättre råvarupriser. Jag vill därförställa en fråga till statsrådet.Det kan naturligtvis inte vara regeringensmening att vi bara skall bli rikare och att vi dåskall kunna ''skvätta över'' en del pengar till . Det är väl inte på det sättet u-ländernaskall må väl av avtalet? vill harättvisa handelsvillkor. Kommer statsrådet ochregeringen att arbeta för att man i på allt sätt ser till att u-ländernaockså får direkta fördelar av ?Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på den frågan är ja. Det harvi visat i handling under såväl den tidigare somden nuvarande GATT-rundan. Det kommer viatt visa också under det fortsatta arbetet. När detgäller det nu ingångna avtalet gynnas u-ländernapå flera sätt. För det första gör i-länderna storaåtaganden när det gäller marknadstillträde. Detkommer till del. Vad hargivit i utbyte har varit begränsat, inte minst pågrund av del fyra i som förutsersärbehandling av de mindre utvecklade u-länderna.För det andra menar vi att de totala impulserna ivärldsekonomin naturligtivs också kommer till del. Det är en aspekt som kanskeinte har lyfts fram tillräckligt i den allmännadebatten. Det här är inget nollsummespel --tvärtom. Det går hand i hand med en ekonomisktillväxt i u-länderna.För det tredje skulle en uppdelning avvärldsekonomin i olika handelsblock främstdrabba , vilket jag har pekat på mångagånger tidigare. Ett misslyckande tror jag skulleha inneburit att vi skulle gå mot enbilateralisering. Vid en förhandling om handelnmellan olika handelsblock skulle hablivit de stora förlorarna.När allt detta är sagt vill jag säga att jag gärnahade sett att det hade gått längre när det t.ex.gäller jordbruk och textilier. Jag kan försäkraBirgitta att vi starkt kommer attverka för det här, i synnerhet som --bortsett från NIC-länderna -- handel är relativtbegränsad. Därigenom drar de både i absolutaoch relativa tal mindre fördel av GATT-avtaletsom sådant.Anf. 6 ():Fru talman! Den uppgörelse som har skett ärnaturligtvis utomordentligt viktig för oss alla. Jagtror att ett misslyckande skulle ha varitkatastrofalt, inte bara för världshandeln. Denökade protektionism som hade blivit följden iden djupa lågkonjuktur som råder hade nog''spillt'' över i mycket farliga politiskastämningar.Det som har skett är mycket viktigt. Samtidigthar EG och egentligen först under den sistaveckan av de sjuåriga förhandlingarna gjort upp.Det betyder att de andra 103 länderna i realitetenfaktiskt kunnat förhandla med varandra baraunder och framför allt underde allra . Först då har man vetatexakt vad uppgörelsen mellan ochUSA har inneburit och vad man kan bjudatillbaka på. Jag har två frågor att ställa.Många -- framför allt dejordbruksexporterande -- får stora fördelar avGATT-rundan. De är besvikna, vilket statsrådetockså nämnde, över den kompromiss som harskett med bl.a. . De är besvikna överatt de har fått för liten andel avjordbruksexporten till de rika länderna. GATT-chefen har under den sista veckanuppmanat alla att om möjligt lägga mera påbordet för räkning. Jag vet attsvenska förhandlare har varit mycket aktivaunder den . Har kunnat genågot extra erbjudande till i den härriktningen den ?Min andra fråga gällde de bilateralaförhandlingar som har ägt rum under den sistaveckan. Har de svenska förhandlarna kunnatutverka ytterligare marknadstillträde för svenskdel till framför allt under de sista dagarnaoch nätterna då mycket aktiva förhandlingar harförts efter det att bud har blivit känt?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer i den grundläggandebedömning som gör. Jag skulledock vilja modifiera den på en punkt.Slutförhandlingarna gällde trots allt relativtbegränsade delar. På bordet låg redan ett mycketstort förhandlingspaket som har arbetats framunder . Där ingick bl.a.tillträdesförhandlingarna och neddragningarnaav subventioner på jordbruksområdet. Därför ärdet fel eller åtminstone missvisande att säga attstörre delen av förhandlingsarbetet skeddeunder de . ärdet helt riktigt att det var först i slutändan somvi kunde stämma av och få en klar bild av helaförhandlingsläget. Det föranledde vissamodifieringar av vårt eget bud.När det gäller specifika frågorhade både som följd av vad vi tidigarehade gjort på det här området och den allmäntliberala attityd som vi intog underförhandlingarna gett vad som rimligen kunde gesi förhandlingarna på jordbruksområdet. Det varinte aktuellt med något ytterligare i det absolutaslutskedet.Jag har inte fått rapporter i detalj om vad somexakt kom ut i slutskedet på de olika områdena.Jag kan inte ge ett klart svar påden punkten.Anf. 8 (-):Fru talman! är välkommet, mendet finns smolk i glädjebägaren. I den som det tidigare hänvisades till görs inteden generella uppdelningen mellan i- och . Man visar att vissa länder -- som vi brukarkalla -- tjänar medan andra förlorar.Om man går ifrån ett starkt subventioneratjordbruk i i-världen kommer det att leda tillövergångsproblem för de som blivitberoende av billig import. Jag undrar hur det harblivit med de övergångsarrangemang somdiskuterades tidigare i rundan och som skulleunderlätta övergången för u-länderna.När det gäller miljöfrågorna blev jag litetbesviken över att man skall utarbeta etthandlingsprogram. tillsatte som under inte harlyckats särskilt väl med att förenamiljöperspektivet med handelspolitiken. Det hartidigare talats om att denna runda i stället skulleföljas av en s.k. miljörunda, där det härperspektivet skulle bli föremål för direktaförhandlingar och bindande åtaganden frånländerna. I mina öron låter ettmiljöhandlingsprogram som något betydligtvagare och mindre bindande.Vidare vill jag ställa en fråga om denorganisation som nu övergår till att bli.Det är någonting som vi i har diskuteratmycket litet. Med tanke på vad fårför ekonomiska effekter är det för framtidenoerhört viktigt hur den organisationen utformas.Kommer det att bli möjligt för riksdagatt i något annat sammanhang, mer utförligt, fåförhålla sig till den mera konkreta uppläggningenav organisationen?Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Avvecklingen avjordbrukssubventionerna kommer att ske överen relativt . Därmed fördelas effekternaöver tiden. Det är alldeles riktigt att resultatetslår olika på olika . Det visas också avden OECD-studie som är ingen tvekan om att de som harvalt marknadsekonomiska lösningar kommer attbli de stora vinnarna genom den häröverenskommelsen. De ligger i stora delarutanför de existerande regionalahandelsblocken. De drar därmed störst fördelarav de tullsänkningar som aktualiseras på olikaområden, medan de ekonomier som har enrelativt liten utlandssektor av naturliga skälpåverkas relativt litet.Det är riktigt som säger att vidneddragningen av jordbrukssubventionerna,som i sig är något som vi alla eftersträvar, kanköparna drabbas just genom att subventionernabortfaller och därmed kostnaderna ökar.Vi hade gärna sett att man hade kunnat föra inmiljöfrågorna i GATT-rundan redan i den häromgången. Men vi har vetat att detinte var aktuellt mot slutskedet att nå någraöverenskommelser. Grunden har inte lagts fördetta. Därför har vi varit pådrivande i OECD-arbetet för att göra så mycket grundarbete sommöjligt för att när frågorna förs in i -- somnu har beslutats -- arbetet kan ta vid så snart sommöjligt.När det gäller den multilateralahandelsorganisationen och samspelet medriksdagen avser jag att på det sätt jag gjorttidigare regelbundet redovisa arbetet här ikammaren. Det kommer också att ges möjlighetatt diskutera frågorna i de olika utskotten, ochjag är gärna beredd att se över formerna för denhändelse det blir önskvärt från sidaatt åstadkomma ett närmare samråd i de härfrågorna under det fortsatta arbetet i GATT.Anf. 10 ():Fru talman! Jag kan konstatera att jag redaninnan jag ställt min fråga i stort sett fått svar, såjag avstår tills vidare.Anf. 11 ():Fru talman! Från sida vill viframföra vår utomordentligt stora glädje överdet här historiska genombrottet. Det kan skapamiljontals jobb i hela världen. Jag tycker det ärutomordentligt värdefullt att statsrådetDinkelspiel här gett en redogörelse förregeringens förslag.Den fråga jag hade tänkt ställa har redanbesvarats i statsrådets svar till ,eller om det nu möjligen var . 12 ():Fru talman! finns en kraftig anglo-amerikansk dominans på film- och TV-produktionens område. Fransmännen höll underförhandlingarna tricoloren mycket högt, och detvar framför allt genom deras insatser, såvitt jagförstår, som man fick till stånd ett kulturelltundantag på detta område.I anslutning till detta har jag ett par frågor.Det har varit mycket tyst om hur den svenskaregeringen agerade här. Därför vore det bra omstatsrådet klargjorde hur regeringen agerade närdet gäller det här kulturella undantaget iförhandlingarna.Förändras, som ett resultat av GATT-överenskommelsen, i något avseende villkorenför svensk film- och TV-produktion, resp. film-och TV-import? Om så är fallet, hur avserregeringen att följa upp avtalet?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om hur man skulle behandladet audiovisuella området, inklusive film, varmycket kontroversiell. Den hängde medförhandlarna ända in i slutskedet. Det fanns enrad olika frågor uppe. De viktigaste gälldekvoteringar och avgiftsbeläggning, en fråga somamerikanerna drev med mycket stor kraft ochsom skulle ha drabbat bl.a. oss.För svensk del tog vi framför allt sikte påavgiftsbeläggningen. Vi motsatte oss den mycketbestämt, liksom andra europeiska länder.Vi kunde i slutskedet konstatera att parterna pådetta område befann sig så långt ifrån varandraatt någon överenskommelse över huvud tagetinte kunde nås. Därmed har jag också givit svaretpå den sista frågan.