prot · GG0996 · 1993-04-21 00:00:00 — Här upprepas krav som liknardem som starkt bidrog till att frågan omegenföretagarnas beskattning inte löstes 1990.Kravet på kraftiga reserveringar på lönesummangår ju totalt på tvärs med den princip somtillämpades vid reformens genomförande. Dethjälper inte att man lägger in positiva förslag sominnebär att valutakursförluster skall leda tilltvångslikvidationer. Mitt yrkande blir givetvisavslag på reservationen.I reservation 3 yrkar Ny demokrati, i brist på egetförslag, ett tillkännagivande till regeringen av ettcenterförslag. I reservationen jämförs skogskontomed pensionsförsäkring av . Jag förståröver huvud taget inte den jämförelsen.Skogskontot tillkom för att man skulle kunnautjämna inkomsterna. Det skedde närman drabbades av en oerhört högmarginalbeskattning om man hade denna inkomstunder ett eller ett par få år. Eftersom skogskontothar en löptid undrar jag varför enlantbrukare som öppnar ett sådant konto när han är40 år skall tvingas pensionera sig redan vid 50 år.Ett sådant pensionssystem verkar konstigt.Det är faktiskt så, att den som har inkomster avskog kan teckna pensionsförsäkringar på precissamma villkor som gäller för alla andra medborgarei vårt land. Även skogskontomedel kan användasför det ändamålet.I reservation 4 pläderar Ny demokrati för kvittning.Det är glädjande att de tankarna inte är främmandeför regeringen.I reservation 5 talar Ny demokrati om att man villaktivera innovationsklimatet. Även i denna frågakan jag påpeka att det pågår ett intensivt arbete iregeringskansliet för att utarbeta förslag. Det kaninte ha undgått och Ny demokrati.Reservation 6 handlar om kapitalförlust i sambandmed rån. har redan gjort ett uttalandeom detta. I och för sig är det bra att frågan kommerupp som en påminnelse, eftersom regeringen skalleffektuera tidigare uttalande.I reservation 7 har Ny demokrati för omväxlingskull reserverat sig för en folkpartimotion.Motionären, , vill ha en översyn avskattereglerna för yrkesfiskare. Utskottet harbehandlat denna motion mycket välvilligt. Ibetänkandet säger man: ''Utskottet är medvetet omde speciella problem som råder för yrkesfiskarnaoch förutsätter att regeringen prövar frågan isamband med den kommandesmåföretagarpropositionen. ''vill ha ett totalt nytt system. Han vill attdet danska och norska skattesystemet skall ligga tillgrund för detta. Jag vill erinra om att vi faktiskt intehar ett skattesystem som är likt det norska och detdanska. Det blir därför kanske inte helt lätt att göraen sådan förändring. säger ingentingom när detta bör ske. Men jag antar attreservationen noteras.Reservation 8 avstår jag från att kommentera.Jag tackar speciellt för att han inteyrkar bifall till alla 8 reservationera. Vi slipperdärmed räkna antalet röstande nydemokrater ikammaren åtta gånger.Herr talman! Jag yrkar avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan.I ett särskilt yttrande skriver Socialdemokraternaatt de är starkt kritiska till majoritetensavslagsmotiveringar, som i de flesta fall handlar omhänvisningar till tillsatta utredningar och pågåendearbete i . Jag måste säga att dettasärskilda yttrande vållar mig ett visst huvudbry omvad Socialdemokraterna egentligen vill eller intevill. Men eftersom vi inte brukar syssla medmotivreservationer i skatteutskottet är det kanskeinte så lätt.Socialdemokraternas tid i regeringsställning gerändå en utmärkt handledning. Under den tidenbekämpade man med näbbar och klor allakonstruktiva lösningar på praktiskt taget alla defrågor som tagits upp i detta betänkande. Så hårdoch orättvis beskattning av småföretagen sommöjligt har varit Socialdemokraternas receptgenom åren. Men så har vi i ocksåförhållandevis färre småföretag än andrajämförbara nationer.I samma yttrande påpekar man också attregeringens avsikt att lägga förslag till nyegenföretagarbeskattning strider mot denkrisuppgörelse som Socialdemokraterna ochregeringspartierna ingick i september förra året.Karl poängterade också detta.Herr talman! Avslutningsvis skulle jag vilja ställaen fråga till . tycks hainsett att man inte kan ha egenföretagarbeskattningoch att man måste ändra detta. Kommer GöranPersons förslag att stoppas därför att KarlHagström menar att det strider mot det somöverenskoms i och med krisuppgörelsen?Anf. 103 () replik:Herr talman! bad mig förklaravarför jag var emot mer industri. Det kan jagnaturligtvis inte förklara, eftersom jag inte är emotmer industri.I min hemstad , , har vitappat 4 000 industrijobb . Avindustrijobben är borta. Jag vill ha merindustri. Vi behöver desperat mer industri iSverige.Men jag har talat med företagare -- stora som små --i min region, och ingen av dem har stängt på grundav den höga bolagsskatten. En industriledare i ettstort företag sade till mig: , vi missar ingaorder, utan det finns inga order att få. Det ärorsaken till fallet i svensk industri, dvs. den vikandemarknaden, den dåliga efterfrågan. Vi har haft enomodern industri på grund avdevalveringspolitiken.Ett dåligt konkurrens- och omvandlingstryck under1980-talet har lett till att vi nu har ettutslagningstryck. Detta hävs inte genom en fortsattpolitik med låg skatt, utan det hävs med en politikför stimulans i det korta och långa perspektivet.Det måste kombineras med besparingar i offentligautgifter, med effektiviseringar och medskattehöjningar; detta för att få bortbudgetunderskottet. Vi måste använda alla dessainstrument. Inget område får då vara fredat när detgäller att kunna stå sig i konkurrens medomvärlden.Man säger att vi måste klara av att ha sammaskatteuttag på företagsamhet som omvärlden. Omvi inte klarar det, kan vi inte heller få tillväxt.Folkpartiet, om något parti, borde väl inse att det ärrimligt med samma konkurrensvillkor inom sammaland. Det är då som marknaden fungerar som bäst.Men i har vi lägst skatt på allt när det gällerföretagsamhet. Det är fakta, som inte går attbestrida. undersökningar är entydiga påden punkten.Vi föreslår inte höjd bolagsskatt. Vi är överens medskatteutskottets majoritet om att slopaskatteutjämningsreserven. Ni säger att ni vill sänkabolagsskatten. Vi har inte föreslagit någon höjdbolagsskattesats utan en oförändrad skattesats. Detär ni som går vidare och vill sänka lägstabolagsskatt. vill ha den typen avskatt oförändrad. En mer naturligvänsterpartipolitik skulle ha varit att föreslå höjdskatt, men vi i föreslår oförändradskattesats. vill däremot att vinärmar oss Europanivån genom att ta bort ettreserveringssystem som verkar snedvridande påden ekonomiska tillväxten.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag vill först kommentera det somLars sade sist, nämligen att vi vill sänkabolagsskatten och att vill ha kvar enoförändrad bolagsskatt. Det är inte så. LarsBäckström försöker slå blå dunster i ögonen på oss.Tar man bort SURVEN höjs i praktiken deneffektiva bolagsskatten. Det är i praktiken en renhöjning av bolagsskatten, som då kommer att ske.Vi vill behålla bolagsskatteuttaget på samma nivå.Men det är inte riktigt det som bekymrar mig. LarsBäckström säger att han brukar prata medföretagare. Jag brukar också prata med företagare,, kanske med fler än LarsBäckström gör. Det är entydiga signaler som nukommer. Om tittade på TV i gårkunde han se att en svensk storföretagsledaretalade om att det nu är klart intressant att ta hemproduktionen till . Han sade: Alla våraproduktionsenheter är nu konkurrenskraftiga iSverige, och vi kommer att flytta produktion frånEuropa hem till Sverige.Han sade detta i klartext, och det gäller förmängder av företag. Han förklarade dessutom atthan som företagsledare aldrig hadeupplevt ett liknande läge. Dessa företag kommerockså att betala skatt på sina vinster i Sverige.Jag besökte en annanföretagare, i ett företag som är ägare till en koncernmed åtta olika företag i åtta europeiska länder. Hantalade om att de aldrig hade kommit på idén att tahem några vinster eller att betala skatt för sina egnavinster i . Han sade: Dem har vi flyttatutomlands genom interndebitering. tar vi hemvarenda krona från vartenda bolag till ochbetalar skatt i Sverige.Lars vet att det är möjligt att göra pådetta sätt genom interndebitering, och det kan maninte komma åt.Detta innebär att vi får tillbaka jobben ochinkomsterna till . Precis som det sadestidigare, i debatten mellan och , är det en fråga om att svenska folketbetalar den här skatten, oavsett om man tror att detär kapitalägarna som betalar. Ja, detta kanmöjligen vara sant vid ett mycket högt vinstläge,med de avkastningskrav som man ställer i USA.Med det vinstläge som vi har haft i är detinte möjligt.Anf. 105 () replik:Herr talman! Konklusionen att det alltid är hushålloch löntagare som betalar bolagsskatt leder till denmärkliga slutsatsen att kapitalägare aldrig betalarskatt. Det tror jag att de gör. De betalar viakapitalbeskattning och företagsbeskattning.Faktum är att vi föreslår en oförändrad skattesatsoch ett slopande av det reserveringssystem som ärunikt inom hela den europeiska marknaden. Detleder till en ökad, effektiv skattebelastning, mendet kommer inte att leda till större skattebelastningän man har inom EG.OECD:s undersökning, återgiven avFinansdepartementet, säger att det högstagenomsnittliga skatteuttaget i är påutdelad vinst, efter dubbelbeskattning.Genomsnittet inom EG är . Vi ligger alltsåbetydligt lägre än EG.Vi har extremt goda konkurrensvillkor. Redaninnan vi hade flytande krona hade konkurrenslägetförbättrats med , genomökad produktivitet och låga löner. Sedan blev genom den flytande kronan. Detgjordes flera devalveringar under 80-talet.Arbetsgivaravgifterna sänktes med 5procentenheter, när de redan låg på Europasnittet.Tro sjutton att företagarna är nöjda!Men ett samhälle kan inte byggas upp påförutsättningen att en enda part i samhället skallvara nöjd. Då uppstår konflikter och spänningar.Ni skär i välfärdssystemen. Det kommer sparpaketefter sparpaket och åtstramningar för hushållen föratt göra företagarna nöjda. Ni vältrar över tiotals,tjugotals och trettiotals miljarder på företagssidan.Tro sjutton att i ABB är nöjd!Men består av mer än frånUddevalla. består också av alla de som är arbetslösa i , alla desom nu får försämrad arbetslöshetsförsäkring. Niskapar spänningar i samhället som leder tillarbetsmarknadskonflikter. Man kan inte driva ensådan konfrontationspolitik mot löntagarna och troatt man får en uthållig tillväxt. Ni skapar bara detspänningstillstånd som vi har sett i andraeuropeiska stater.Detta strider mot den svenska tanken, att byggaupp ett samhälle i ett lugnt samförstånd, där alla fårbära sin börda. Då skall vi inte ha ett skattefrälse,där företagarna slipper skatt. De skall inte ha detsämre här än i omvärlden, men det skall inte varaett för tennismiljonärer och ett förföretagsmiljardärer. Det är inte något bra samhällesom man då bygger upp.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag tycker att är dålig . Jag är mycket besviken --han brukar sakligt sett föra mycket bättre debatter.Lars säger att företagarna slipper skatt.Företagarbeskattningen i är inte låg; den ärjämförbar med andra. Detta handlar omindividbeskattningen. Det vi talar om ärföretagsbeskattningen. Det är frågan om vi skallvälja att ta ut skatten på företagen och trycka neddem under vattenytan, eller om vi skall välja att taut skatten i konsumtionsledet och behålla enkonkurrenskraftig industri. Jag noterar med glädjeatt jag fick ett erkännande för att det blir ett högreskatteuttag här också.Vänsterpartiets totala skattepolitik är faktiskt enfullständig katastrof. Man gör ett lappkast direkttillbaka till den gamla skattepolitiken. Det skallvara kraftigt höjd marginalskatt över brytpunkten,höjd marginalskatt för vanliga industriarbetare,höjd bolagsskatt, höjd förmögenhetsskatt,fastighetsskatt på industrilokaler, återinfördförmögenhetsskatt på arbetande kapital. Ni tror attni klarar industrikrisen och Sverigeskonkurrenskraft med detta.Ni säger att det går bra om vi hamnar någonstansmitt i EG. Men företagen kommer inte att dra sigtill de länder som ligger mitt i EG. Företagenkommer att dra sig till , om vi fortfarandeför en vettig skattepolitik. Det för hela nationenframåt.Anf. 107 () replik:Herr talman! För det första påstår småföretagen höll på att försvinna under densocialdemokratiska regeringstiden. Det är fel.Småföretagsamheten växte. Vi har varitföretagsvänliga på ett erkänt sätt.För det andra kommer den ambition som GöranPersson har gett uttryck för att vara vårpartiambition. Vi kommer att föreslå sådanaförenklingar som de borgerliga partierna antagligeninte har tänkt på, men vi kommer inte att föreslåraka skattesänkningar för företagsamheten. Detbehövs inte, som nämnde.Svek är ingenting annat än svek. Vi var överens omatt den här frågan skulle vänta i det här skedet.Anf. 108 () replik:Herr talman! Småföretagen växte, säger . All forskning visar att de inte växte. Deväxte till en viss gräns, nämligen tillbekvämlighetsgränsen för företagarna, när det intelängre lönade sig att expandera. Den gränsen lågmycket lågt. Däremot blev det fler företag, vilket ioch för sig är ganska naturligt. Men det hindrar inteatt har färre småföretag i förhållande till sinbefolkning än vad andra, jämförbara nationer har.Där finns absolut ingenting att skryta med.Felet med det skattesystem och det system förövrigt som ni hade konstruerat var att företageninte växte. De fortsatte inte att växa från en vissnivå till betydande multinationella företag, i sammatakt som i andra länder. De stannade upp iutvecklingen, och detta berodde bl.a. på ettvansinnigt skattesystem.Det träffades en krisuppgörelse. Den innehöll ettinslag som inte var speciellt intelligent, nämligen skulle fortsätta med ett mycket orättvistskattesystem för egenföretagarna. har GöranPersson och hans arbetsgrupp sett ordentligt på denfrågan och kommit på att systemet är en rennackdel för . Han ämnar ändra på det.Vilket svek är störst: Är det att ni har kommit påatt systemet är galet, eller är det att vi har kommitpå att det är galet och tänker ändra på det?Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag vill inte fortsätta svekdebatten.Jag noterar att fick jag ett erkännande av KjellJohansson när han sade att småföretagen växte viss gräns och sedan köptes upp avstorföretagen. Så var det. Antalet småföretag blevockså fler. Det betydde att det underhögkonjunktur inte fanns fler att anställa i deföretagen.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort.Antalet företag som har betydelse för Sverigeinternationellt, antalet företag som skulle hakunnat gå vidare som viktiga exportföretag,nämligen tillverkande företag, har undersocialdemokratiskt regeringsinnehav sjunkit frånca 6 000 till omkring 1 200. Det är siffror sombelyser utvecklingen för svenska småföretag underden här tiden.Anf. 111 (nyd):Herr talman! Jag vill använda den tilldelade tidentill att i första hand föra fram mina reflexioner kringvåra motioner och inte alltför mycket uppta tidenmed repliker. Blir det tid över skall jag gärna gå ini replikskiften.Såväl vi i som den stora allmänheten ochalla företagare konfronteras genom massmediernadagligen med enorma ekonomiska kris.Det talas mestadels om den växande statsskulden,om nödvändigheten av stora besparingar och omrättviseproblematiken i sammanhanget. Men mantalar alldeles för litet om möjligheterna att bevaragrunden för hela välfärdssystemet.Det gäller att skapa förutsättningar för ett meraktivt nyföretagande. Visst har det då och då dyktupp i debatten, men vad har regeringen hittillsgjort? Jo, genom vår medverkan åstadkom man enlösning som skulle kunna tillgodose vissariskkapitalbehov, t.ex. genom konstellationenAtle, och de sex riskkapitalbolagen -- ensatsning som kompletterades med enrekonstruktion av Industrifonden i kombinationmed nyföretagarlånet. Hur detta fungerar finns detkanske anledning att återkomma till i andrasammanhang.Men mer direkt avgörande försmåföretagarklimatet är de skattesänkningar somgjorts och de pålagor som gäller. Regeringenutlovade förändringar iskattelagstiftningen som skulle motiveranyföretagande och underlätta verksamheten för de300 000 -- 400 000 småföretagare som vi har här ilandet. Genom krisöverenskommelserna med de --som jag ser dem -- företagsfientligasocialdemokraterna blev praktiskt taget helasmåföretagspaketet lagt på is. Först till hösten 1993har regeringen aviserat några lättnader ibeskattningen av främst småföretagen.Att märka är då att Statens offentliga utredningarredan i -- jagtror det var 1991 -- lade fram vettiga förslag tilländrade skatteregler och rekommenderade att deskulle genomföras redan fr.o.m. den 1 januari 1993.Men, som sagt, den ena kohandeln efter den andramed Socialdemokraterna har försenat deföreslagna skattelättnader som vi enligt regeringensutsago kanske ändå har att se fram emot.Enligt regeringens tankegångar kan vi räkna medatt egenföretagen och handelsbolagsägarnaskapitalavkastning kommer att beskattas medca och inte , som i daggäller. Företag skall också kunna avsätta medel förexpansion med samma skattekonsekvenser somgäller för aktiebolag. Vi gläder oss över dessa någotsenkomna förslag, som vi emellertid ser som klartotillräckliga.I vår motion har vi utöver vad regeringen hartalat om som aktuellt för höstpropositionen lagtfram ett antal förslag om en liberaliseradskattepolitik som skulle stimulera i första handsmåföretagen. De skulle naturligtvis integenomföras utan under en tidsrymd avkanske upp till tre fyra år.Möjligheten att kvitta underskott nämnde KjellJohansson här. Det är man kanske inne på. Det harvi med i vår motion. Den möjligheten har man hafttidigare, och det borde vara en självklarhet attåterinföra den. Det är faktiskt ett enkelt sätt attstödja den som vill starta egen verksamhet. Vi harfaktiskt låtit det och en del andra förslag i våramotioner bli föremål för analys påFinansdepartementet, i samband medförhandlingarna -- som inte har varit någraförhandlingar utan tekniska samtal. Vi har därförfaktiskt uppgift om vad varje föreslagenskattesänkning kommer att kosta enligt finansen.Införande av periodiseringsfonder är en annanaktuell skattelättnad. Ge företagen möjlighet attskattefritt reservera av årsvinsten undermaximalt . När periodiseringsfonderna dåinförs bör företagen kunna skriva av av eninvestering direkt mot upplösning av dereserverade medlen. Därigenom kan småföretagensjälva spara vinsten till framtida investeringar ochbli mindre beroende av extern finansiering genombanker eller riskkapitalbolag.En annan viktig åtgärd för att ge småföretagen enchans till egen konsolidering är att medgeavsättningar till en lönereserv, som också togs upphär, har jag för mig. Låt företagen reservera 30 %av en lönesumma upp till 90 basbelopp -- det är enungefärlig lönekostnad för tio anställda. Sätt gärnaett tak på fem basbelopp per anställd för attundvika missbruk! Småföretagen skulle då få enekonomisk buffert att luta sig mot i enlågkonjunktur och soliditeten i företagen skullestärkas.Vid tidigare behandling av skattefrågor förföretagen har vi yrkat på möjligheter för företagenatt mot ränta skjuta på inbetalningar av skatter frånupplösta lagerreserver ochresultatutjämningsfonder.Herr talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom att ge företagen möjlighet till en periodiseradavskrivning av valutaförluster. Jag talar då inte omstorföretagens mer eller mindre vildavalutaspekulationer utan om småföretagensvalutaförluster, kopplade till den flytandekronkursen, i deras exportverksamhet. Man bordekunna skapa möjligheter för företagen att skriva avca , exempelvis . Syftetmed en sådan åtgärd är inte att sänka skatten utanatt bromsa tvångslikvidation och konkurser.Det är alltså ett batteri av olika förslag som vi harlagt fram, tänkta att genomföras . Kan det ge signaler till regeringen ochde övriga partierna om att det är viktigt att manbeaktar och arbetar vidare med detta är vi glada.Innan jag ansluter mig till yrkande --det kan jag kanske göra -- när det gäller det härbetänkandet vill jag ägna någon tid åt kommentaroch replik till exempelvis . Det harju redan förts en debatt mellan ochLars om vad som varit. Här i riksdagenälskar man att prata om hur det har varit, vad manstod för, vad man sade då, osv. Vi ser det här utifrånoch kan konstatera fakta.Till exempelvis kan jag säga: Detkan väl inte vara så att skatteklimat och annat harfrämjat tillväxten i ? sadefaktiskt det i sitt anförande. Ca 100 000 nya jobbskapades ju de facto utomlands av svenska företagunder bara , 1986--1989. Vi har dessutomtappat av vår marknadsandel. Jo,därför att våra företag inte har varitkonkurrenskraftiga. Det kan inte försvaras med attdet är lågkonjunktur. Det här har vi levt med ettantal år, och det är först som detverkligen har kärvat; tidigare varläget ett annat. Men vi hade exempelvis sådanaskatteregler att investeringsklimatet här hemmapressade ut företagen.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag skall försöka vara kortfattad.Det här tenderar att bli mycket av ennäringspolitisk debatt, som kanske hör hemma i ettannat sammanhang. De förslag när det gällerskatter som tog upp tittar vi ganskaseriöst på i . Jag kan inte utlova attalla kommer, men det pågår ett arbete där man medstora nit försöker få fram förslag som gör att mankan ta fram riskkapital och stimulerainnovationsverksamheten.Det är också riktigt att en del åtgärder har dragitstillbaka och fördröjts genom det som BengtDalström kallade för en kohandel medSocialdemokraterna. Jag tycker inte att vi skall taupp den debatten här. Låt mig bara säga att Nydemokratis agerande när kriserna utlöstes inte varhelt betydelselöst när kohandeln kom till.Förslaget om av 90 basbelopp är helt påkollisionskurs med de principer vi har om attförsöka hålla nere skattesatserna och minskareserveringarna.Anf. 113 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill bara tacka för ett relativtpositivt genmäle, . 114 ():Herr talman! Jag begärde ordet eftersom KjellJohansson efterlyste bättre stringens. Då bör mannaturligtvis försöka skaffa sig det.Kjell sade att vi föreslår höjdmarginalskatt för höginkomsttagare, höjdmarginalskatt för hushåll och ökadkapitalbeskattning. redovisningvar fullständigt korrekt. Allt detta föreslår vi frånVänsterpartiets sida.Kjell , jag skall nu förklara varför vi gördet. Vi har ett budgetunderskott på 200 miljarder --av BNP. Innan budgetåret är slut tror jagatt budgetunderskottet kommer att vara mellan 240och 250 miljarder om vi ser till hela den offentligasektorn. Vi närmar vi oss då 18--av BNP. Detgår inte att ha så stora underskott, underskott måste bort. De är skadliga försvenska företag.I vår skattemotion, som refereradetill, har vi sagt att underskotten skall angripas på trefronter. För det första skall man ökanationalinkomsten, dvs. tillväxt genom minskadarbetslöshet. Fler arbetade timmar ger ökadeskatteinkomster. För det andra behöver man görabesparingar. Stora nedskärningar ocheffektiviseringar behövs. För det tredje krävsskattehöjningar. 100 miljarder kan kanskeförsvinna vid en god ekonomisk tillväxt på mångaår. Men det krävs en osannolikt hög tillväxt -- , och det räcker förmodligeninte. Det återstår 100 miljarder. Man kan inte sparabort det beloppet om det skall finnas någon välfärdkvar. Det fordras skattehöjningar. naturligtvis freda företagsskatterna,kapitalskatterna och beskattningen avarbetsinkomster. Alla skattebaser skall fredas utommöjligen hushållens indirekta skatter. Man kan intehöja skatten på bensin, alkohol och tobak hurmycket som helst, har sagt att man får höja skatteuttaget. Förnågra år sedan var skattekvoten . Bara det gör uppemot 100 miljarder.I vår motion har vi skrivit att skatterna nog får höjasmed 10--15 miljarder. Jag tror inte att det räcker.Totalt får man nog ta 20--30 miljarder för att klaradessa 100 miljarder, och sedan får man spara borten rejäl bit också. Det blir troligtvis uppemot 40--50 miljarder för att klara underskotten. Det behövsockså skattehöjningar. Då kan ingen sektor somkan stå sig i konkurrens med omvärlden varafredad. Då säger vi -- det är helt korrekt, KjellJohansson -- att man skall ta ut en ökad andel vidbeskattningen av företag. Ta bort systemet medSURV.