prot · GH0928 · 1993-11-23 00:00:00 — Här föreligger ett problem som är etiskt,moraliskt och som vi med nuvarande konventionerhar väldigt svårt att komma åt.När det gäller ett antal europeiska stater, finns detett system med att byta ut körkort, och i det falletär det lättare. Men oftast handlar detta kanske omkörkort som har sitt ursprung i andra länder.Det är inte lätt att ändra på dessakonventioner. Men vi kan självfallet försöka hittarutiner som gör att man kommer åt denorganiserade verksamheten, som går ut på att lurakörkortsmyndigheterna och Polisen. Detta är fulltmöjligt att strama upp ute på fältet. Mengrundproblemet är alltså oerhört svårt att kommaåt mot bakgrund av de konventioner som gäller pådet här området.Anf. 174 ():Herr talman! Jag är ändå tacksam för den positivaattityd som ministern nu intar när det gäller attangripa problemet.I svaret hänvisas till att bestämmelserna i förstahand avser att reglera förhållandet när utländskaturister genom stöld eller på annat sätt har förloratsina körkort. Då skall de ha en självklar möjlighetatt ta sig ur landet genom att bara styrka att detidigare har haft ett körkort. T.o.m. där är vi litetför ''slappa'' i fråga om möjligheterna att skärpareglerna. Om man köper en veckobiljett förtunnelbanan i , tvingas man att visa upp enid-handling för att man skall kunna utnyttja dennabiljett.Nog borde väl vår svenska lagstiftning medgemöjligheter till kontroll för att stävja ett sådant häretablerat missbruk -- jag vidhåller att det är ettsådant. Vi måste kanske visa en större handfasthetoch en större vilja för att komma till rätta medproblemet. Annars kommer vi som har körkort attfå det svårt att visa trovärdighet inför det systemsom gäller.Anf. 175 Kommunikationsminister ():Herr talman! Bekymret är att Polisen saknarmöjlighet att kontrollera om en persons utländskakörkort är giltigt i det land som det har utfärdats i.Även om vi ställer krav på att vederbörande skalllegitimera sig, är kontrollmöjligheten i fråga omgiltigheten mycket begränsad genom dekonventioner som gäller.Anf. 176 ():Herr talman! Jag har ingenting ytterligare i sak atttillföra, men låt mig bara testa en idé som jag har.När en flykting kommer till landet och gör enanmälan om försvunnet körkort, borde detrimligen krävas att flyktingen skaffar sig en id-handling som bekräftar att det är fråga om just denpersonen. På det viset stävjar man ju i varje fallmissbruket med att bedriva handel med dessa intyg.Då har vi kommit, om inte till den slutligalösningen, så i varje fall en bit på väg.Anf. 177 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag får ta med mig detta tips tilldepartementet och se huruvida detta är förenligtmed de konventioner som harundertecknat.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1993/94:103 omstatsgarantier för DennispaketetAnf. 178 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mighur regeringen avser att agera i statsgarantifrågannär det visat sig att trafiklederna i Dennispaketetblir avsevärt dyrare än vad som tidigare beräknats.Bakgrunden till frågan är att utbyggnaden avtrafiklederna i Dennispaketet och vissa andraåtgärder i regionens trafiksystem i sin helhet skallfinansieras med vägtullar. Nya kalkyler frånVägverket visar på betydligt högreinvesteringskostnader för de planeradetrafiklederna än vad som tidigare antagits. Genomvissa standardsänkningar bedöms dock fördyringenkunna begränsas.Ränta och amortering på upptagna lån förbyggandet av Ringen och Yttre tvärleden samt driftoch underhåll av dessa trafikleder skall i sin helhetfinansieras med vägtullar. Regeringen kommerdärför att föreslå att besluta om statligalånegarantier endast i en sådan omfattning attintäkter från vägtullar kan finansiera planeradeinvesteringar.Regeringen har för avsikt att under hösten 1993närmare redovisa för hur finansieringenav trafiklederna i Dennispaketet skall ske.Anf. 179 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag kan ha en viss förståelse för bristenpå konkret svar när frågan är under beredning.Men man måste ändå kunna göra vissa principiellafrågeställningar och antaganden omkring detta.I dag börjar frågetecknen alltmer hopa sig vadgäller . När vi senastdiskuterade denna fråga betonade statsrådet attDennispaketet var en odelbar helhet. Ville manändra på någonting var det upp till deavtalsslutande parterna på lokal nivå att göra det.Jag föreslog då att att man skulle dela upp paketet,införa förbättringarna på kollektivtrafiken först ochvänta med att gå in med garantier tillskonsekvenserna var bättre utredda.Nu är detaljplaneringen för i fullgång, trots att miljökonsekvenserna för --Brunnsviken-området kommer att bli förödandemed det förslag som håller på att utkristalliserasoch trots att det än så länge finns ett moratoriumför området.I fråga om dessa leder har många tungaremissinstanser, bl.a. , Naturvårdsverketoch , haft betydandeinvändningar när det gäller både miljöaspekternaoch kostnadsaspekterna på den härvägutbyggnaden. Jag är säker på att statsrådet hartagit del av dem, så jag behöver inte upprepa demhär. Men man kan fråga sig vilka bedömningardepartementet gör i sin beredning på grundval avde tveksamheter som de tunga remissinstansernahar framfört.Anf. 180 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kommer alltså inte att ge mig in inågon diskussion om beredningsläget vad gällerstorstadspaketen, utan jag svarar på ChristinaLinderholms fråga, nämligen hur vi skall agera närdet gäller statsgarantierna. Där står mitt svar fast:Vi kommer att föreslå statsgarantier enbart i ensådan omfattning att intäkter från vägtullar kanfinansiera de planerade investeringarna. Det ärdenna princip som gäller.Vi håller nu på med ett mycket noggrantberedningsarbete. Jag kan försäkra ChristinaLinderholm om att principen om attmiljökonsekvenserna skall prövas oerhört noggrantoch i enlighet med gällande lagstiftning också ärbergfast.Anf. 181 ():Herr talman! Det kan låta väldigt betryggande attfrån statsrådet få garantier för att man kommer attbeakta miljöaspekterna. De ekonomiskaaspekterna är totalt förvirrande . sägs enligt pressen ha börjat hysa en visstveksamhet om man skall gå in med statsgarantierför hela projektet. Redan på det stadiet har manbörjat fundera på en uppdelning av projektet.Jag tycker att ett minimikrav som skall kunnaställas på beredningsarbetet är att man noga skallväga de kostnader och kostnadsförskjutningar somredan smärre förändringar av realräntan ochbyggkostnader och en smärre förändring avtrafiken i området kan orsaka. Hur man skall kunnagöra noggranna beräkningar är för mig svårt att se.Anf. 182 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag upprepar att vårt förslag kommeratt gälla lånegarantier för sådana projekt och i ensådan omfattning att intäkterna från vägtullarnaverkligen skall finansiera dem.Vi kommer att redovisa allt detta i en propositionsenare . Dess värre tror jag attChristina får ge sig till tåls tillpropositionen ligger på bord. pågårett noggrant beredningsarbete. Det kommer attresultera i en proposition, och då får vi säkertanledning att återkomma.Anf. 183 ():Herr talman! Jag tror säkert att vi får anledning attåterkomma. Jag upprepar att jag respekterar attstatsrådet inte kan föregripa ett beredningsarbetesom pågår. Men jag ville ändå betona att miljö- ochkostnadsaspekterna är oerhört viktiga förstockholmare och Stockholmsmiljön, framför alltför . Man säger att t.o.m. Motormännenhar börjat få kalla fötter vad gäller utbyggnaden avtrafikleder. Det är någonting som statsrådet bör tamed sig i det fortsatta beredningsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1993/94:114 omjärnvägsverkstaden i TillbergaAnf. 184 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag känner till de strukturplaner som gäller förTGOJ:s verkstäder och i så fall vad som kan gällaför är ett helägt dotterbolag till och ingårorganisatoriskt i Swedcarriergruppen. TGOJbedriver underhålls- och ombyggnadsverksamhetvid underhållsenheterna i , , ,och Tillberga.På grundval av uppgifter från TGOJ kan följandesägas om verksamheten vid TGOJ:s verkstäder. SJhar gjort stora nedskärningarav äldre järnvägsfordon som en hel delfordon upprustats. I samband medasbestsaneringen av personoch sovvagnsparken hardessa vagnar moderniserats. Asbestsaneringenavslutas under 1993.När nu SJ:s stora upprustningsprogram går mot sittslut är den uppenbart att arbetsvolymerna minskar.Lägg därtill de nödvändiga rationaliseringar somgenomförts inom såväl SJ som TGOJ, så står dethelt klart att nedskärningar kan bli följden, om inganya om- eller nybyggnationer kan erhållas.Diskussioner pågår mellan SJ och AMS omtidigareläggning av vissa arbeten. Vidare har anbudlagts på ombyggnad av fordon från andrajärnvägsförvaltningar i och Nordeuropa.För dagen är det alltså för tidigt att säga hur storanedskärningar som kan bli aktuella.De nya fordon som kommer att gå runtMälaren och till kommer ej att genereranågra stora underhållsvolymer under det närmastedecenniet. Tillbergaverkstaden måste alltså levavidare på andra arbetsuppgifter och då ikonkurrens med verkstäder inom och utanför SJ-koncernen.Anf. 185 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jag är överensmed kommunikationsministern om att detnaturligtvis är nödvändigt att göra neddragningarvid underhållsverkstäder, delvisberoende på att man har dragit ner på underhållet.Det kan diskuteras om man inte har dragit ner förmycket när man har ändrat från 1 miljon kilometertill i fråga om personvagnar. Dethar lett till -- i varje fall sägs det så -- att man på endel linjer har fått dra in tåg på grund av vagnsbrist.Det är något underligt.Vad jag upplever är viktigt är att man nu serlångsiktigt i de strukturbeslut som fattas. TGOJ harräknat med att dra ner på verksamheten på allaverkstäder. Det har man varit ganska överens om.Det viktiga är att man inte lägger ner anläggningaroch blir av med den kompetens som man kommer att vara i stort behov av.Jag vill ta upp det som kommunikationsministernnämnde sist i svaret, och det är de enormainvesteringar som görs när det gäller järnvägar iMellansverige. Det gäller ,och . Just de tåg somkommer att gå på dessa banor är sådana somTillbergaverkstaden har ett speciellt kunnande på.Den verkstaden ligger också väldigt centralt iMälardalen. Eftersom 70--av vagnparkenpasserar , är det viktigt att se till att manhar en verksamhet i , som geografisktligger bra till.Anf. 186 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag kan varahelt överens om att Tillbergaverkstaden ligger bratill. Som vi båda är väl medvetna om pågår nurationaliseringar och omstruktureringar. Det är enfråga som beslutats inom SJ-koncernen.Det bekymmersamma är naturligtvis det faktum attdet på de nya banorna -- inte minst runt Mälarenmen även på många andra håll, där det kommer attbehövas regionala tåg -- är ny rullande materiel sominte har samma stora underhållsbehov som denäldre rullande materiel som byggs om i ettmycket omfattande ombyggnadsprogram. Detprogrammet är i stort sett snart genomfört inom SJ.Det skapar den bekymmersamma situationen i dag.Jag för min del är helt övertygad om att SJ ochTGOJ kommer att göra en klok avvägning av hurman skall lägga upp sin verksamhet när det gälleratt underhålla också de nya tåg som kommer attfinnas exempelvis runt Mälaren.Anf. 187 ():Herr talman! Det är just beträffande hur självabeslutsfattandet sker som man kan känna en litenoro. ligger nära verksamhetenoch är på det klara med att man måste bevara ensådan verkstad som . När det gäller SJ-ledningen upplever jag dock att det kan finnas ettvisst revirtänkande. Persontrafikdivisionen ärmedveten om att Tillbergaverkstaden har ettkunnande och en kompetens och vill lägga detmesta av beställningarna där. Maskindivisionenkan ha andra intressen och vilja slå vakt omverkstäder som har mera av driftsunderhåll. Det ärdetta revirtänkande jag är litet orolig för. Jag vet attTillberga har engagerat sig kraftigt när det gällerombyggnad av bussar. Där kan det finnas en hel delarbetsuppgifter.Anf. 188 Kommunikationsminister ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att jag ärmycket imponerad av den kreativitet som har visatsig inom och bland SJ:s egnaunderhållsverkstäder. Man går ut och hittar nyamarknader. Man har ett unikt kunnande om mångaav dessa olika segment. Jag har goda förhoppningarom att det skall leda till att denna verksamhet kanutvecklas och leva kvar, även när vi nu går in i enera med betydligt nyare rullande materiel på vårajärnvägar.Anf. 189 ():Herr talman! Jag vill också gärna understryka det.Jag delar den uppfattning som har givituttryck för.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1993/94:136 om miljö- ochtrafiksäkerhet och EG-anpassningAnf. 190 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag vill säkerställa att anpassningen till EG-direktiv inte får skadliga effekter för miljö ochtrafiksäkerhet i vårt land.Riksdagen beslutade , som ett led ianpassningen till EG, att öka bärigheten på detsvenska vägnätet. Åtgärden finansieras till enmindre del av staten men betalas till största delengenom ökade skatter på lastbilar och släpvagnar.Efter hand som åtgärder har vidtagits på vägnätethar bärigheten kunnat höjas. Den senastehöjningen trädde i kraft ochinnebar ett ökat tillåtet axel- och boggitryck ochdärmed en ökad totalvikt. Denna överstiger idagsläget den högsta tillåtna vikten i EG med 20ton, eftersom vi tillåter längre fordon i . Detbör påpekas att ökningen av bränsleförbrukning pågrund av den tillåtna viktökningen är marginell. Ettmodernt 60-tonsekipage förbrukar ca /mil.Ökade tillåtna laster ger förutsättningar för ettrationellare transportsystem och att transporternakoncentreras till färre enheter. De nya reglerna harstor betydelse för framför allt skogsindustrinstransporter. I skogslänen har inte baraförstärkningsåtgärder vidtagits på huvudvägarnautan också på de mindre trafikerade vägarna, vilketi hög grad är gynnsamt för vår skogsnäring.Lastbilarna kommer genom förändringen att fåmöjlighet att ta större laster än tidigare, vilketmedför att antalet transporter på vägarna vidsamma transportmängd kommer att minska. Dettaär till fördel för miljön.På motsvarande sätt kommer det minskade antaletfordonsrörelser av lastbilar också att bidra till attantalet olyckor minskar.En eventuell överflyttning av transporter av timmerm.m. från järnvägen till vägen, kan i den mån denöverstiger det ytterligare kapacitetsutrymme somkan uppkomma på lastbilarna, ge flerlastbilstransporter på väg, men detta är i förstahand beroende av respektive transportörsprissättning.I denna fråga kan jag bl.a. konstatera att störredelen av kostnaden för den ökade bärigheten harlastbilstransportörerna själva fått betala genomökade skatter, och detta förhållande bör hainneburit en konkurrensfördel för järnvägen.Dessutom är järnvägen föremål för en kraftigupprustning för att kunna öka sin konkurrenskraftpå transportmarknaden bl.a. genom det beslutriksdagen fattade i juni i år.Birgitta frågade vad jag kommer attgöra för att EG-direktiv inte får skadliga effekterför miljön och trafiksäkerheten. Den viktigasteåtgärden som jag kan se är att verka för att fåbehålla de fordonslängder som vi har. Enändring i detta avseende skulle inte gagna vare sigmiljön eller trafiksäkerheten.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav förste vice talmannen attChristina i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 191 ():Herr talman! Jag ber å vägnaratt få tacka kommunikationsministern för svaret.Jag skall inte ens låtsas som om jag begriper ochkan debattera denna fråga särskilt ingående. Menjag tyckte att det var synd att statsrådet skulle ståoch prata i tomme, och därför tog jag emot svaret.En sak som slår mig i svaret är att den främstafördelen för miljön väl ändå måste vara en fortsattmöjlighet att transportera timmer på tåg. Vad jagförstår är vägtrafiken och vägarnas standard viktigaför skogslänen. Men järnvägen är också oerhörtviktig. Timmertransporterna har varit engrundförutsättning för många av dessa järnvägarsfortsatta existens, åtminstone för en del avsträckningarna.Skogsföretagen säger att de naturligtvis väljer detbilligaste alternativet. De säger att det blir billigaremed lastbil, när man får frakta i stället för 51ton per ekipage och överväger att sluta fraktatimmer på tåg. Skogsföretagen behöver inte räknain kostnader för vare sig miljö eller trafiksäkerhet isina kalkyler. Det gör att man kan se en något snedfördelning när det gäller kraven påkostnadseffektivitet eller lönsamhet, när inte allafaktorer räknas med.Jag har en fråga till kommunikationsministern: fortsätta verka för atttransporter av timmer skall ske på järnväg där så ärmöjligt och inte slås ut av transporter med lastbil?Anf. 192 Kommunikationsminister ():Herr talman! På den sista frågan kan jag svara ettobetingat ja. Självfallet vill vi främja att så mycketsom möjligt av de tunga timmertransporterna gårpå järnväg. Detta är en ambition som vi helt ochhållet delar med Vägverket.Låt mig bara säga att frågan om mått och vikt haroerhört stora miljökonsekvenser. Det har gjorts ettantal utredningar, bl.a. en , meden mängd olika intressenter har genomfört enmiljökonsekvensstudie av vad det skulle innebäraom vi skulle tvingas gå ner till fordonslängden18,35 m respektive de vikter som gäller inom EG.Det skulle innebära kraftigt höjdatransportkostnader, för den svenskaindustrin. Det skulle innebära attkoldioxidutsläppen, i och med det störrefordonsantalet, skulle öka med ungefär 900 000 tonpå , och att utsläppen av kväveoxider skulleöka med ungefär . Det är 20 %respektive större utsläpp av dessa mycketmiljöskadliga ämnen. Detta är en mycket känsligfråga. Därför är det viktigt för miljön att vi kan fåigenom de svenska undantagen, som vi förnärvarande driver mycket hårt mot EG.Det är ytterst få järnvägsspår som går ut tillavverkningsplatserna. Det är bilar som kör framdit. Det finns en annan tendens som jag tycker manskall uppmärksamma, som kanske beror pålågkonjunkturen. Vi har bl.a. en ökad användningav returpapper. Det gör att bruken tar meramassaved t.ex. i närområdet. Det gör att det blirfärre långväga transporter. Därmed kommer enökad andel lastbilstransporter in. Detta är en frågasom vi bevakar, där jag tror att ChristinaLinderholm, och jag har heltlika värderingar.Anf. 193 ():Herr talman! Jag tackar för denna redogörelse, somjag tror att vi kan ha nytta av i det fortsatta arbetet,att vi vet om att det är så här statsrådet ochmedhjälparna arbetar. Jag tackar återigen åBirgitta vägnar för denna redogörelseoch ger mig inte in i några ytterligare diskussioner.Vi kanske får tillfälle att återkomma.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1993/94:149 om projektVästtågAnf. 194 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag har för avsikt att se till att statliga bidrag tillprojekt omgående utbetalas.Som säkerligen vet diskuteradekammaren en liknande fråga , så svaretblir till en viss del en upprepning av vad jag anfördedå.Bakgrunden till frågan är att staten och berördaparter i träffadeen principöverenskommelse om trafik och miljö iden s.k. Adelsohnöverenskommelsen. En slutligöverenskommelse har träffats mellanVägverket och . Uppgörelsen skulle bekräftasav berörda kommuner. Alla kommuner utomTjörns kommun har tillstyrkt den slutligaöverenskommelsen. Kommunstyrelsen i Tjörnskommun har tillstyrkt överenskommelsen,kommunfullmäktige skall behandla frågan i slutetav november. Överenskommelsen kommerdärefter att remissbehandlas innan regeringenlägger fram förslag om bl.a. lånegarantier förvägutbyggnaderna.Frågan om Västtåg bereds inomKommunikationsdepartementet. Det är inte numöjligt att svara på frågan när ett eventuellt bidragtill motorvagnsanskaffning kan beslutas och om detkräver godkännande. Jag vill isammanhanget påpeka att bidragsfrågan också äravhängig ett ställningstagande till om den nuträffade slutliga överenskommelsenöverensstämmer med den preliminäraöverenskommelsens syften. Regeringensbedömning av detta ingår i beredningsarbetet.Mot denna bakgrund kan jag alltså inte nu gebesked om och när ett bidrag tillmotorvagnsanskaffning för Västtåg kan utbetalas.Anf. 195 ():Herr talman! Jag vet att det var eninterpellationsdebatt här , men det visstejag inte att det skulle bli när jag ställde min fråga.Däremot är jag något förvånad. Det brukarnämligen ofta var på det sättet att när både eninterpellation och en fråga föreligger, brukar debesvaras . Men kommunikationsministernhar säker skäl till att det inte blev så den härgången.Låt mig kommentera svaret. Det är naturligtvisomöjligt för kommunikationsministern att vetavarifrån alla riksdagsledamöter är. Men det bordeframgå av min fråga vad det handlar om. Jag tyckeratt svaret är Göteborgscentrerat. Jag säger tillkommunikationsministern som jag brukar säga närjag har överläggningar med partivänner ochpolitiska motståndare i : Jag vägrar att blibetraktad som den fattige kusinen från landet.Jag har ställt frågor som rör trafiken mellanGöteborg--Tvålstad och mellan --Borås.Det är fler än som ärinblandade i dessa frågor, nämligenlänstrafikbolagen i . Jag har talat omVästsverige, inte om , i motsatstill vad som stod i interpellationen. Men tredjestycket i det skrivna svaret är ordagrant taget fråninterpellationssvaret, så det kan förklara detta svar.Kommuner, landsting och länstrafikbolag iVästsverige har kommit överens. För att citera enkänd industriman vill jag säga att det där snyterman inte ur nästan på en kafferast direkt. Men förvarje månad som går, utan att de statliga medlenbetalas ut, ökar risken för att det som är så viktigt,nämligen bra förutsättningar för en brakollektivtrafik, inte fullföljs. Det är det som frågangäller.Jag skulle vara glad om kommunikationsministernbörjade fundera över om godkännandebehövs. Det är ju bra att veta hur ni i regeringenformellt skall gå till väga, när ni berett ärendetfärdigt, så att det inte tar till innanpengarna kan komma till del.Anf. 196 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inte jag, ,som bestämmer om frågesvar skall lämnastillsammans med interpellationssvar, eller inte. Detavgörs, såvitt jag förstår, av kammarkansliet. Jaghar verkligen ingen som helst anledning till attförsöka få två debatter i ärendet, utan jag hadegärna sett att vi hade kunnat ha denna debattsamtidigt med interpellationsdebatten. Men harvi denna debatt , och det är väl gott nog.Arne Kjörnsberg tycker med all rätt att han inte villbli behandlad som någon kusin från landet. Det ärbara så, , att exakt samma principsom är under utredning måste prövas även i den härfrågan. I den ursprungliga överenskommelsen omVästtåg, skulle Västtågsmedlen användas tillinvesteringar i stationer utmed banorna, i förstahand i den här regionen. I den slutligaöverenskommelsen har detta ändrats till att gällaett bidrag till motorvagnsanskaffning. Det är denförändringen som eventuellt kan komma att krävariksdagens godkännande.Min och regeringens ambition är att så fort som detöver huvud taget är möjligt, med hänsyn till deramar som vi har fått av , betala ut dessaoch alla andra medel som anslagit förkollektivtrafiksatsningar. Den ambitionen har varitvägledande för oss i hela detta arbete.Det vi har väntat på är att man i regionen skullekomma överens. Det har man nu gjort, även om detfortfarande finns ett antal frågetecken när det gällergränserna för avgiftsupptagningen iGöteborgsregionen. Men regeringens ochregionens ambition tror jag är exakt lika, nämligenatt vi vill komma till skott så fort som det överhuvud taget är möjligt.Anf. 197 ():Herr talman! Herr kommunikationsminister, detvar den fattige kusinen från landet som jag inte villebli betraktad som. Detta sagt i marginalen. Jagciterar mig själv efter många och långa debattermed företrädare för . Det finnsnämligen sådana tendenser där, och jag anadesådana även här och då blev jag något stött ikanten.De olika länstrafikbolagen, kommunerna ochlandstingen har kommit överens. Det har varitutomordentligt besvärligt.