prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — En sådanutvidgad konflikt i Kosovo skulle nog inte baraavgränsas till att vara en intern Jugoslavienkonflikt.Det finns uttalanden och signaler som man måstetolka som att både och ochkanske också en del islamiska stater är beredda attgå in med militära medel eller skjuta till resurser iform av vapen eller pengar i ett sådant läge. Detvore oerhört allvarligt för hela Balkanområdet.Jag har pratat med en hel del kosovoalbaner somtyvärr är rädda för att det skall bli ett riktigtvapenstillestånd i Bosnien-Hercegovinakonflikten.Jag kan förstå varför. Man ser en uppenbar risk föratt serbiska styrkor då frigörs ifrånkonfliktområden både mot och inne iBosnien-Hercegovina. De skulle i det läget kunnakomma att användas mer aktivt för att krossa denalbanska befolkningen i och derassträvanden mot autonomi eller självständighet.För att förhindra en sådan situation är det viktigtatt världssamfundet agerar nu -- innan den militärakonflikten är i gång. har på vissa områdengjort mycket bra insatser när det gäller Kosovo ochsituationen där. Vi har sett till så att ESK har haftdelegationer på plats. Vi har också medverkat tillatt ESK har stationerat en observatör i Kosovo.Jag menar dock att kan göra betydligt mer.Vi kan driva på i frågan om en utplacering av FN-soldater eller s.k. Blå baskrar redan nu för att pådet sättet försvåra en utvidgning av konflikten. Viborde också stödja Kosovobefolkningens krav påautonomi eller t.o.m. självständighet.Herr talman! Jag skulle avslutningsvis vilja ta fastapå vad utskottet skriver om att stödjertanken med fredsbevarande styrkor. Med dethoppas jag att i den skrivningen ligger att densvenska regeringen mycket aktivt driver frågan föratt förhindra en utvidgning av konflikten. Det finnsockså en risk att det blir en liknande situation somdet är i när det gäller fråganom internationell rätt och bedömningen om FN fåringripa eller inte. Precis som sadebehöver man inte starta ett formellt krig. Här finnsockså en konflikt så till vida att betraktarKosovo som sitt. Kosovo har i och för sig enligt dentidigare konstruktionen haft en mycket självständigställning och betraktar sig nu som en i principsjälvständig stat. På vilket sätt FN, med nuvarandestatuter och regler, kan gå in i ett sådant läge kanbli svårt att avgöra.Det är därför viktigt att redan nu markera att vi serKosovo som en självständig enhet och att en attackmed militära medel skulle ses som enkrigsförklaring. Då skulle man kunna användavärldssamfundets olika medel för att ingripa. Föratt slippa detta är just utplaceringen av FN-styrkoren viktig åtgärd.Herr talman! Jag har velat uppmärksammakammaren på ett område som vi tyvärr bara hardiskuterat i flyktingsammanhang men som är enviktig del i det . Där sker ettförtryck i form av apartheid. Vi kan genom klokainsatser från svensk och andra länders sida se till attförhindra och försvåra en utvidgning av denmilitära konflikten.Anf. 145 ():Herr talman! Låt mig först få instämma i de tvåsenaste anförandena.Det är med en blandning av uppgiven förtvivlan ochnärmast desperat vrede som många av oss följer detsom sker i inbördeskriget i det forna Jugoslavien.Det är inför de bestialiska övergrepp mot oskyldigamänniskor och det närmast ofattbara förakt införmänskligt liv och värdighet som visas människor,som till i går kunde vara grannar ellerarbetskamrater. Det gäller också inför denoförståelse och brist på handlingskraft somomvärlden och många andra internationellaaktörer visat. Det är naturligtvis inför den mer ellermindre aktiva uppmuntran som givits de kraftersom sökt konfrontation och eskalering avhändelseutvecklingen.Det är definitivt inte de måttfulla krafterna, de somsökt försoning och kompromiss inom det fornaJugoslavien, som har haft mer än läpparnas stödfrån omvärlden. Vad Milan Panic skulle ha kunnatförmå göra vet ingen. Men de som söktekonfrontation, i såväl som i den nyarepublikerna, ägnade sig åt systematisktdemontage av Panic i alla internationella forum. Enförsoningens man i var ett hot för mångaintressen.Det här gäller naturligtvis också inför denförlamning som tycks ha drabbat oss alla sommedmänniskor och medborgare -- inte minst i detnya, fria -- inför detta det mestskrämmande som har drabbat vår kontinent sedannazismens fall. I vårt eget land tycks engagemangetsom en följd av Jugoslavienkrisen bli starkt främstnär den svenska flyktingmottagningens kapacitetdiskuteras.När debatterar utrikesutskottetsbetänkande om händelseutvecklingen iJugoslavien, finns utrikesministern av någonanledning någon annanstans. Det ärsymptomatiskt, inte bara för vårt land, utan för helavår kontinent -- den som för bara sedandansade i frihetens eufori.Det folkmord som pågår inför våra ögon,där lokala ledare inför den väpnade mobben hunsarväldssamfundets representanter med uppgift attskänka humanitärt bistånd, tycks redan ha blivitvardagsmat på TV-skärmarna i våra hem. Är dehumanitära hjälparbetarnas uppoffrande närvaro iBosnien bara ett alibi för omvärldens vankelmod?Herr talman! Det florerar ett stort antal myter iomvärlden, vilka tycks syfta till att urskuldafrånvaron av ett effektivt ingripande för att säkragrundläggande värden för mänsklig samlevnad i detforna Jugoslavien.Det som skett i det sönderfallna , ochför den delen i resten av det fornakommunistväldet, kan inte förstås utan verkligkunskap och insikt i den historia som folken i dessastater bär med sig. Det är en historia som, inteminst för historielösa svenskar, kan tyckasobegripligt levande fast den ligger generationertillbaka i tiden.Men, det är en myt att tro att historien är ensamskyldig och att omvärlden inte kunde ha gjort någotåt den. Det som sker i det är i högutsträckning ett resultat av förhållanden ochförsummelser i modern tid. Det är förhållandensom däremot har kunnat gödslas med historiensblodbesudlade minnen och oförätter.Det kommunistiska systemet i Titos Jugoslavienstod onekligen för bedriften att hålla de nationellamotsättningarna i schack -- med våld som såbehövdes. Men det eliminerade inte nationalismensom människors ideologiska identifikation i etttotalitärt system. De djupa ekonomiska och socialaojämlikheterna närde och förstärkte människorskänsla av att vara utsatta för nationelldiskriminering. Kampen för eget livsrum slog ut iblom när kommunismen rämnade vid 80-talets slut.När det totalitära systemet i öst föll samman, slogoskuldsfullheten ut i blom i väst. Varje försök att irekordtempo etablera nationellt oberoendeupplevde, välgrundat eller ej, en stark uppmuntranfrån krafter i den fria världen.Det är en ironi, för att säga det minsta, att två av destater som -- om än inte officiellt -- upplevdes somde främsta uppmuntrarna av en snabb slovensk ochkroatisk separatism, och , i dagkan hänvisa till sina konstitutioner för att just de ärförhindrade att medverka i ett militärt ingripandeför att värna liv och frihet. Dessutom är det frågaom konstitutioner som har kommit till bl.a. som ettresultat av vad företrädare för dessa stater hade försig på under . Ettingripande överlämnas gärna åt de två stater somvar mest återhållsamma inför frågorna omseparatism, nämligen och Storbritannien.Konflikterna i det låter sig inteheller lösas enbart i termer av nationelltsjälvbestämmande. var i det härsammanhanget kanske unikt. Landets nationellafrigörelse var i nästan alla avseenden problemfri --om man undantar att den ledde till ett militärtingripande av den federala jugoslaviska armén. Detvar emellertid främst en följd av att togtillfället i akt att utträda ur federationen vid sammatillfälle.Rätten till nationellt självbestämmande kan verkasjälvklar. Ett minoritetsfolk i en flerfolksstat, somär i majoritet i en del av denna flerfolksstat, ansersig ofta ha rätt till nationellt oberoende. Så skeddeefter Versaillesfreden, då exempelvis det gamlaHabsburgväldet föll samman. Så såg kroaternasituationen 1991, och så såg de bosniskamuslimerna situationen 1992.Men i den nya stat som bildas finns ofta nyaminoriteter. kan de vara i majoritet i delarav den nya staten. Så är det t.ex. med serberna iKrajina. Oavsett det strikt folkrättsliga, är det inteatt förundra sig över att de i sin tur anser sig kunnaåberopa principen om nationelltsjälvbestämmande. Det gäller särskilt om de i antalär betydligt fler än invånarna i vissa stater med egetnationellt oberoende.Skyddet för nationella minoriteters ställning är engrundläggande förutsättning för staters ochmänniskors samlevnad. Det utgör också en avgrundvalarna för de principer som förankrats i deneuropeiska säkerhetskonferensen. Konstitutionellttillät den federala jugoslaviska författningendelstater att bli sjävständiga. Det förutsatteemellertid medverkan från minoriteternas sida.Detta satte man sig över -- kanske av psykologisktförståeliga skäl -- men ändock i såväl somBosnien.I de principer för erkännande av nya stater, som EGantog som en följd av den s.k.Badinterkommissionen, förutsattes vidaregarantier för de nationella minoriteternas ställning.De har inte uppfyllts av vare sig ellerBosnien, men de erkändes ändå av EG ochomvärlden -- även av Sverige.Det enda land, förutom , som uppfylltalla dessa kriterier, nämligen republikenMakedonien, har däremot på grund av Greklandsensidiga blockad inom EG i det längsta förvägratserkännande och internationell likabehandling.Sverige följde snällt efter för att inte störarelationerna med ett kommande ordförandeland iEG under medlemskapsansökan.Det jag nu anfört är inte något försök att ursäktaden serbiska sidan. Beträffande det som har skett iform av övergrepp och massvåld bär serber ansvarför merparten. Långt innan och framförallt Bosnien förklarade sig självständiga ägdeomfattande serbiska övergrepp rum. Depåskyndade, eller åtminstone urskuldade,kroaternas brådska.Redan efter maktövertagande stod detklart att en mer militant serbisk nationalism stod påprogrammet. I sitt framträdande på iKosova, -- på 600-årsdagen avturkarnas fördrivning av serberna från Kosovo --lovade att slåss för serbernas sak. Hanhar med all önskvärd tydlighet visat att han menadeallvar. Även om han, och , kanske intekan kontrollera de än mer extrema separatister ochvåldsverkare som härjar i Bosnien och som bidarsin tid i Kosova, är dessa inspirerade av och harkunnat mobilisera i skydd av Milosevic.Jag är inte ute efter att hitta en part på vars sida viskall ställa oss. I medias förenklade budskap talasdet om serber, kroater och muslimer. Serbiska,kroatiska och muslimska stridande grupper har allaett mycket stort ansvar för det som har skett, ochnu sker. De serbiska ledarna i har, somsagt, ett särskilt stort ansvar för den upptrappningav motsättningarna som exploderade sommaren1991. Det är emellertid ingen hemlighet attmuslimerna i Bosnien i ett något längre perspektivinte litar mer på kroaternas avsikter i Bosnien.Storserbien har en storkroatisk motsvarighet.Men det finns också serbiska, kroatiska ochmuslimska människor. Trots terror, somsyftat till att tvinga allt fler människor in i hatets ochvåldets spiral, finns det fortfarande hundratusentalsmänniskor i det som inte önskarannat än att få fortsätta att leva tillsammans medsina grannar, oavsett om de är serber, kroater ellermuslimer.Det är således inte för att ta ställning för eller motserber, kroater eller muslimer som det krävs ettkraftfullt agerande från världen, särskilt frånEuropa. Det är vårt gemensamma ansvar gentemotde hundratusentals enskilda människorna i detforna , som inte vill delta i fråga omhatet och terrorn.I det längsta har vi alla väjt inför tanken på ettdirekt militärt ingripande. Det skulle kräva enenorm insats av militär trupp, och det skullesäkerligen binda dessa trupper för lång tid.Kostnaderna kan förväntas bli gigantiska. Ändåtror jag att det är dags att konstatera att det redanär hög tid. Mycket snart kan det vara för sent.Sanktioner, förhandlingar och konfliktlösningmåste få en chans, har det hävdats. Men det bliralltmer uppenbart att vi i det ,liksom t.ex. i , inte har att göra med dentypen av aktörer eller förhandlingsparter. I dagförhandlar man med och . gäller det att föra fredssamtal ivördnadsfulla former med deras hejdukar utanförSrebrenica.Herr talman! Låt mig få citera vadkonfliktforskaren skrev i påpåskafton: ''I en etnisk konflikt ärsanktionsinstrumentet verkningslöst, något somutvecklingen i och Bosnien med allönskvärd tydlighet visar. Inte heller för medling ochförhandlingar finns särskilt goda förutsättningar --och traditionella fredsbevarande operationer, somförutsätter parternas samförstånd och samarbete,slår här också slint.-- -- -- Vad som pågår är ettfolkmord med militära medel. ''Vidare står det: ''Detta är en avgörande skillnadoch en vattendelare, som förvandlar frågan från attgälla medel för konfliktlösning till att gällaförsvaret av absoluta mänskliga värden. -- -- -- Attinte ingripa mot ett folkmord har en helt annaninnebörd, i icke-handlingen ligger åskådarensmedansvar. ''Jag instämmer helt i detta. Vi har under dettaårhundrade alltför avskräckande exempel.Behöver vi verkligen fler?Men i ett militärt ingripande ligger också ettoavvisligt krav på FN eller ESK att garantera allamänniskor och folkgrupper skydd för deras frihetoch säkerhet, liksom konstitutionellt skydd för allafolkgrupper, särskilt minoriteter i enlighet medESK:s principer.De som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser,oavsett om det handlar om serber, kroater ellermuslimer -- och de finns i alla grupper -- måsteställas till ansvar under samma måttstock. Ävenserber skall kunna känna sig säkra på sin rätt tillsäkerhet och på sina minoritetsrättigheter, oavsettvilken territoriell konstellation de i framtidenkommer att leva i.Herr talman! Det här utgör förvisso förskräckandeperspektiv för oss alla i . Men om vi inteingriper nu tror jag att verkligheten blir än merförskräckande.Anf. 146 ():Herr talman! frågade varutrikesministern håller hus. Hon deltar, om jag ärkorrekt underrättad, i det stora möte i Köpenhamndär de europeiska staterna överväger hur man skallkunna samordna sina ansträngningar när det gälleratt hjälpa . Det är ett viktigt uppdrag.På fredag mottar utrikesministern , som då besöker Sverige.Herr talman! Allra sist i den här debatten vill jagsäga att jag tycker att det har varit välgörande attlyssna på alla kraftfulla och engagerade inlägg. Jagär övertygad om att den otålighet och den vredesom kommit till uttryck i den här debatten är enmycket bra bas för en aktiv, och gärna aktivare,svensk Jugoslavienpolitik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Vissa punktskattefrågorFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU25 Vissa punktskattefrågor (prop.1992/93:166).Anf. 147 BO ():Herr talman! I detta betänkande behandlaspunktskattefrågor. Det gäller bl.a. slopandet avcharterskatten. Än en gång visar man hurlättvindigt regeringen handskas med statensfinanser.Regeringens, och även Nydemokraternasförslag, innebär ytterligare ett skattebortfall omungefär 300 miljoner kronor.Slopandet av charterskatten motiveras med att detär fråga om en anpassning till EG. Vi kan, herrtalman, inte se att det är ett relevantargument. Vidare tycker vi att agerandet här äranmärkningsvärt med tanke på den krisuppgörelsesom vi socialdemokrater ställt oss bakom och sominnebar att skattesänkningar och ofinansieradeutgiftsökningar inte skulle genomföras. I så fallskulle motsvarande intäkter presenteras. Ändålägger man fram ett förslag om skattebortfall sominte finansieras.Dessutom är regeringens förslag inkonsekvent närdet gäller att försöka att stimulera den inhemskaefterfrågan på tjänster.Att stimulera den svenska turistnäringen bör varaav stort intresse, med tanke på den mycketbesvärande sysselsättningssituation som vårt landbefinner sig i.Nydemokraterna har på denna punkt haft exaktsamma uppfattning som vi socialdemokrater. Menså var det bara när man skrev sin motion medanledning av regeringens proposition. Den egnamotionen har man sedan avstyrkt i utskottet.Att stimulera svenskar och utländska turister till attturista i har ju varit en hjärtefråga för BertKarlsson och även för . Det har man gettuttryck för både på torg och i denna kammare.Jag måste därför fråga : Varför dennahelomvändning?Ni hänvisar till ett kryptiskt särskilt yttrande om attni har för avsikt att återkomma. Var detta, PeterKling, inte mer angeläget än så? har ni ju chansatt stoppa regeringens förslag. Om ni inte gör det,är ni faktiskt inte trovärdiga. Då kan ni gott slutamed att raljera över att många svenskar åkerutomlands på semester.Även när det gäller reservation nr 2 omförpackningsskatten delar vi regeringensuppfattning, nämligen att förpackningsskatten somett instrument i miljöpolitiken förlorat sitt värde.Men inte heller på den här punkten hänvisarregeringen till åtgärder för att täcka ett bortfall påca . Vi kräver, herr talman, enredovisning av hur slopandet avförpackningsskatten skall finansieras, eftersomman avser att återkomma.Herr talman! I övrigt hänvisar jag till vårareservationer nr 7 och nr 11 och yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 148 (nyd):Herr talman! Jag har blivit anklagad för det härmed charterskatten, vilket jag givetvis var bereddpå. Varför har Ny demokrati ändrat sig? Varförskrev Ny demokrati till en början en motion omcharterskatten? En anledning var givetvis att få enöppning och att ha två olika vägar att välja mellan iskatteutskottet.En annan anledning är att vi har kontrollerat vaddet här kan leda till. Om man inte tar bortcharterskatten när flyget avregleras lederdet till att utländska bolag tar över helachartertrafiken. Dessa bolag kommer att flygasåsom reguljärflyg. Det är det stora motivet till attNy demokrati släppte krav om charterskatt.Skall man ha konkurrens på lika villkor, vilket vi iNy demokrati är väldigt noga med, måste tyvärrden här skatten tas bort. Men det innebär inte att vitycker att det är okej att folk semestrarutomlands -- var och en får naturligtvis välja somden vill. Men vi i Ny demokrati menar att omcharterskatten tas bort kommer Ny demokratigivetvis att ligga på ännu hårdare när det gällerkravet att sänka turistmomsen, dvs. när det gällerpersontransporterna. Därför har Ny demokrati inteskrivit någon reservation om charterskatten.Jag tänker nu tala något om våra andrareservationer. Ny demokrati vill sänka skatten påalkoholdrycker med . Detkan i dagens läge tyckas vara väldigt oansvarigt avoss. Men vi har, som jag har sagt i utskottet, ettekonomiskt paket, i vilket den här sänkningeningår. Vi har i detta paket förslag om storabesparingar och vi har förslag som innebärutgiftsökningar. Tyvärr är det så här. plockarman ut en detalj och vill att jag skall stå här italarstolen och försvara denna sänkning med 500miljoner kronor. Det går givetvis inte att göraseparat.När det gäller färjetrafiken till finns deten färjelinje, --, som klassas som långrutt. finns det en färjelinje, --Allinge, som nekas denna förmån som en sådanklassning innebär. Skall det vara konkurrens på likavillkor borde självfallet även den linjen fåskattefrihet.På Öresundsfärjorna får man köpa ett paketcigarretter , därför att det finns en speciellregel som gäller för Öresundsfärjorna, trots att deti lagen tillåts två paket per resa. Det tycker vi i Nydemokrati rent ut sagt är löjligt.I vår reservation om Gotlandstrafiken hävdar bestämt att man direkt kan ta bort denstatliga subvention för Gotlandstrafiken om maninför taxfreeförsäljning på Gotlandsresorna. Vi kanockså garantera att får ett kraftigtuppsving när det gäller turism. Varför skall maninte ha taxfreeförsäljning på Gotlandsresor närman har det på Ålandsresor? Vaför skall manstimulera exporten av turism? Det tycker vi i Nydemokrati är något konstigt.Jag tänker nämna några siffror. En resa mellanGöteborg och kostar underhögsäsong , tur och retur. En resamellan och kostar ca ,eftersom det på den sträckan finns konkurrens ocheftersom det förekommer taxfreeförsäljning.Motsvarande Gotlandresa kostar ungefär 1 600 krför en familj . Ny demokrati tror medbestämdhet att de här priserna om man införtaxfreeförsäljning på Gotlandsresorna kommer attgå ned till förhoppningsvis ungefär motsvarandekostnadsnivå som gäller för sträckan --. Dessutom får staten intäkter.Ny demokrati har en reservation om reklamskattför efternamnsuppgifter i telefonkatalogen. Att ensådan skatt finns, dvs. reklamskatt för att sätta inefternamnsuppgift i telefonkatalogen, tycker vi iNy demokrati är ganska löjligt. Att företag kan fåbetala för det kan jag gå med på, men inte attprivatpersoner skall behöva göra det. Vi har därförreserverat oss i denna fråga.Inbetalningen av reklamskatten bör givetvis skesamtidigt med övriga momsinbetalningar. Varförskall man ha ett speciellt datum för inbetalning avjust denna skatt -- mitt när de flestaföretag har semesterstängt?Vår reservation om hundskatten är i och för sig enganska liten fråga. Men personligen tycker jag attvi här i inte skall sitta och tala om hurkommunerna skall göra. Det skall vara fullständigtfritt för kommunerna att själva bestämma. ärdet tyvärr inte fritt för kommunerna att göra så,därför har jag skrivit en reservation om det.Herr talman! Jag yrkar bifall till samtliga vårareservationer. Men Ny demokrati kommer inte attbegära omröstning annat än för några av vårareservationer.Anf. 149 BO () replik:Herr talman! Det var inte den gamle talade om svensk turism. varmycket lågmäld och generad, må jag säga. Vi fickockså konstaterat att Ny demokrati har lagt sinmotion för att få en öppning i utskottet, därför tydligen vill ha några förhandlingsvägar.Vilken öppning handlar det om? Har Ny demokratifått några löften utanför utskottet? Eller håller BertKarlsson eller på att förhandlamed regeringen? I den här frågan uppträder PeterKling som räven som har två utgångar.Anf. 150 (nyd) replik:Herr talman! antydde att jaguppträdde som räven med två utgångar. Men detstörsta argumentet för att ta bort den härcharterskatten är att konkurrensvillkoren skall varalika. När nu konkurrensen för flyget släpps fri ochutländska bolag får konkurrera fritt i Sverigekommer dessa bolag att ta över den här s.k.chartertrafiken såsom regulärflyg. Då blir intevillkoren lika. Det innebär att de bolag här i Sverigesom flyger chartertrafik betalar i skatt. Detär inte lika villkor.Även om jag är lågmäld -- men jag kan börjaskälla också, fast det tjänar väl ingenting till -- sägerjag att vi i Ny demokrati nu kommer att drivafrågan om turistmoms ännu hårdare vid ettborttagande av charterskatten. Vi kommer att slåssför moms på persontransporter. Det lovar jagBo Forslund.Anf. 151 BO () replik:Herr talman! Om man följer uppsocialdemokratiska reservationer kan mankonstatera att vi är en bit på väg att klara av enfinansiering om man vill ha en sänkt turistmoms.Men det är inkonsekvent av Ny demokrati att avståfrån sin motion med orden att Ny demokrati avseratt återkomma. Med tanke på allt tal från dennatalarstol och ert tidigare agerande i denna fråga ärdetta uppträdande ytterst märkligt. Precis som jagsade i mitt första inlägg är ni på detta sätt intetrovärdiga.Anf. 152 (nyd) replik:Herr talman! Jag har skrivit så här i minreservation: ''Jag vill mot denna bakgrund intemotsätta mig att charterskatten avskaffas. Närcharterskatten avskaffas måste kravet på ensänkning av turistmomsen ställas med förnyadstyrka. Jag har för avsikt att återkomma till frågannär utskottet behandlar frågor ommervärdesskatt.'' Det betyder, , att Nydemokrati skall komma tillbaka för att trycka på ifrågan om turistmomsen, inte i frågan omcharterskatten. Det står klart och tydligt i mittsärskilda yttrande.Bo Forslund påpekar att man förlorar 300 miljonerkronor i statsfinanser. Det kan väl hända. Men omturistmomsen sänks till lovar jag Bo Forslundatt det kan bli såväl 300 och 400 som 500 miljonerkronor mer i intäkter än i dag.Anf. 153 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande 25 ompunktskatter berörs en hel rad vitt skildaskattefrågor, och det är litet svårt att föra en debattom så många ting .