prot · GH0915 · 1993-10-26 00:00:00 — tycker jag att bestämma sig. Frågan som jag fick frånbörjan uppfattade jag precis som det står, nämligenatt den omfattar hela polisverksamheten. Sedankommer med invändningen attdet inte var detta som var avsikten med frågan, utanbara en översyn av den centrala organisationen,och i den andra repliken sade det visst gällde hela organisationen. Jag vet interiktigt vad jag skall rätta mig efter, men jag för bådaresonemangen.Är det något som de människor som arbetar inompolisorganisationen är trötta på, så är detutredningar. kan gå ut och frågapoliserna om de vill ha någon ytterligare utredning.Jag är säker på svaret. De kommer från lokalt tillcentralt håll att säga: Låt oss få arbetsro attgenomföra de förändringar som redan är beslutade.Anf. 50 ():Fru talman! Uppfattningen är väl inte entydig i denriktningen. Det pågår ett arbete ute i länen som ärav väldigt olika karaktär. I vissa län har mankommit fram relativt långt medrationaliseringsarbetet, så att man uppnårbesparingsmålen utan att det går ut överpolisverksamheten. I andra län har arbetetfullkomligt gått i stå i avsaknad av centralariktlinjer från regeringens sida om hur arbetet skallbedrivas. känner också mycket väl tillvilka problem man i många län har haft med attkomma framåt. Vi riskerar nu att få ettrationaliseringsarbete som kommer att gå ut överden direkta polisverksamheten på fältet. Detta villvarken eller jag.Det som regeringen gjorde när det gäller dencentrala organisationen och den särskildeutredarens förslag bör leda fram till enparlamentarisk utredning. Den centralaorganisationen har naturligtvis kopplingar också tillden lokala organisationen. Då bör man titta pådessa frågor i ett sammanhang och i dess helhet.Detta är också ett förslag, i vart fall av den lokalaorganisationen, som justitieutskottet får anledningatt ta ställning till efter ett förslag som ladesfram av revisorer. Det är möjligt attjustitieutskottet kommer fram till ett annatställningstagande än vad justitieministern är bereddatt göra här i kammaren i dag.Anf. 51 TALMANNEN:Jag erinrar om de tidsregler som gäller.Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Rationaliseringsarbetet är inte lättgenomfört. Det är stora förändringar som skallgöras. Men jag vågar påstå att det skulleomöjliggöras om vi nu skulle starta ytterligare genomgripande utredning.Sedan tycker jag att det är ohederligt att tala om attdet är fråga om stora förändringar när det gällerden centrala organisationen. Det är möjligt attLars-Erik inte har läst utredningen, men dåskall han vara försiktig med att uttala sig. Denkritik som har förts fram, bara för att nämna någraexempel, är att om utredningens förslag skullegenomföras skulle rikspolischefen inte kunnafördela resurser över landet när plötsliga behovuppkommer. Det står klart och tydligt iutredningen att denna rätt finns kvar.Det talas om minskat demokratiskt inflytande.Utredningen föreslår en Rikspolisstyrelse över helaorganisationen. Min taletid är nu slut, men jag hanni alla fall med att nämna två exempel. Jag skullekunna fortsätta att bemöta även de övriga felaktigapåståendena.Anf. 53 ():Fru talman! Jag har läst utredningen ett flertalgånger, och jag har också förstått innebörden avden. Jag ser det som utomordentligt olyckligt attdet inte blir en sammanhållen ledning också över deoperativa verksamheterna på central nivå utan attden splittras upp. Detta är oerhört olyckligt.Framför allt är det olyckligt från Säkerhetspolisenssynpunkt. Det är inte bara jag som har uppfattatdet på det här viset, och det är inte heller bara jagsom har läst utredningen och haft andravärderingar än justitieministern. Jag tror att ettflertal av de borgerliga ledarskribenter som harriktat kritik mot förslaget, och som också har krävten parlamentarisk utredning, mycket noggrant harläst förslaget. Jag tror t.o.m. att justitieministernspartikamrater förslaget innan de gjorde sina kraftfullauttalanden mot förslaget.Sammanfattningsvis tycker jag att justitieministernborde vinnlägga sig om en parlamentarisk enighet idessa frågor.Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Jag tänker inte kommenterauttalanden av personer som inte har formell rätt attgå upp och svara i den här debatten.Jag skall ta upp en punkt ytterligare av det somLars-Erik nu talade om, nämligen oron översäpos ställning enligt förslag. Jagär mycket förvånad över att , somsitter i , inte har reagerattidigare. Det är faktiskt så att det som HåkanWinberg föreslår i sin utredning är just det som ipraktiken gäller . Dock är de formella reglernaannorlunda. Men föreslår att vi nuskall stadfästa detta arbetssätt förSäkerhetspolisen.Anf. 55 TALMANNEN:Jag medger ytterligare var sitt inlägg.Anf. 56 ():Fru talman! Jag skall bara ta upp den sista trådensom antydde. Den här frågandiskuterades ganska ingående när Säpokommitténberedde Säkerhetspolisens framtida organisationoch ställning. Det ena förslaget låg i den riktningsom nu förordar -- han satt ocksåmed i -- dvs. att Säkerhetspolisenskulle ha en mer självständig roll. Efter mycketdiskuterande kom vi fram till att det var av stortvärde att Säkerhetspolisen även operativtinordnades under en gemensam ledning inomRikspolisstyrelsen. Det fanns många skäl till det,och det finns en argumentation i den riktningen iSäpokommitténs betänkande.Det här övervägdes i en parlamentarisk beredningpå ett mycket nogsamt sätt, för att vi skulle nåenighet om Säkerhetspolisens ställning. Det är såjag tycker att man skall handlägga frågor som harså allvarlig karaktär som den centralapolisorganisationen.Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Jag skulle egentligen kunna upprepamin fråga. Jag utgår från att det är riksdagsmannenLars-Erik som anser att detta är viktigt, ochjag måste därför fråga varförrikspolisstyrelseledamoten anser att det ärokej att arbeta på det sätt som , dvs. att reglera säpos verksamhet också iframtiden.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:43 om finansieringenav ÖresundsbronAnf. 58 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkalöften jag ger, mot bakgrund av dagens broavtal, attriksdagen inte skall behöva tillskjuta medel för atttäcka brokonsortiets kostnader.De svenska och danska staterna har ett avtal om attgemensamt anlägga och driva en fast förbindelseöver . Enligt avtalet skall förbindelsenfinansieras med trafikantavgifter, och inget avländerna skall behöva skjuta till någrabudgetmedel.Avtalet avser en förbindelse som sträcker sig frånkust till kust. Dessutom har staterna åtagit sig attanlägga nödvändiga anslutningar till förbindelsen.Anslutningarna skall betalas med det förväntadeöverskottet från kust-till-kust-delen avförbindelsen, vilket kommer att delas lika mellanländerna. Eventuella fördyringar av de danskaanslutningarna kan därmed inte påverka ekonomini den svenska delen av projektet. För svensk del ärdet därför ekonomin i kust-till-kust-delen avförbindelsen samt de svenska anslutningarna somär av intresse.Inför avtalets tillkomst studerades förbindelsensekonomi noggrant, och omfattande beräkningaroch känslighetsanalyser gjordes.Öresundskonsortiet, som har i uppdrag att byggaoch driva kust-till-kust-delen av förbindelsen, harföljt upp och förnyat dessa beräkningar och gjort engrundlig översyn av de ekonomiskaförutsättningarna för förbindelsen. Konsortietanser, mot bakgrund av de prognoser som i daggäller, att ekonomin för den gemensamma kust-till-kust-delen av förbindelsen samt de svenskaanslutningarna är mycket god.Konsortiets bedömningar grundar sig bl.a. på deförutsättningar som beslutade om år 1991med anledning av avtalet med omÖresundsförbindelsen. Inför beslutet om avtaletförsäkrade man sig nämligen från svensk sida omatt ge de svenska anslutningarna en rimligomfattning. Därför lade man i in mindreomfattande anslutningsanläggningar i projektet äni . Denna försiktighet innebär att desvenska anslutningarna beräknas bli återbetaladepå , att jämföras med kust-till-kust-delen avförbindelsen som, i enlighet med riksdagsbeslutet,beräknas bli återbetalad på 30 år.Riksdagen har ställt krav på särskild finansiering avden fasta förbindelsen över . Inga statligamedel skall tas i anspråk för förbindelsensgenomförande. Regeringen delar till fulloriksdagens uppfattning. De begränsningar somomgärdar avtalet och de beräkningar somkonsortiet därefter presenterat rörande projektetsekonomi ligger inom de ekonomiska ramar somriksdagen beslutat om. Jag står därför fast vid minuppfattning om att ingen del av den av riksdagenbeslutade Öresundsförbindelsen kommer attbehöva skattefinansieras.Jag erinrar också slutligen om att den svenskaregeringen är inne i slutfasen av en prövning enligtnaturresurslagen och vattenlagen av en fastÖresundsförbindelse i enlighet med gällande avtal.Anf. 59 (nyd):Fru talman! Tack för svaret,kommunikationsministern! Det var långt, menkanske inte fullt så utförligt som jag hade önskat föratt kunna vara riktigt säker på att staten inte skullestå där med vill först göra klart och se till att det förs tillprotokollet att Ny demokrati absolut är för en fastförbindelse. Vi vill ha en sådan. Men jag tycker attvi skulle vara litet mer karl för vår hatt och erkännaatt det som konsortiet kommit fram till kanske inteär riktigt rätt uträknat.Inför trafikutskottet har frånGreenpeace -- en synnerligen tillförlitlig person --skissat ett scenario som gjorde mig ännu mer oroligför att detta inte kommer att gå ihop. Jag skall nuläsa ur den sista delen av det PM vi fick på dettamöte, herr minister. ''På grund av statens begränsade regressionsrätt ärdessutom ägarverken skyddade -- underskottet tasdirekt ut statskassan. Lösningen saknarmotsvarighet på den privata marknaden och gerförbindelsen möjlighet att låna uppfinansieringsbehovet utan någon kreditgräns.Konstruktionen leder till att deföretagsekonomiska spelreglerna sätts ur funktionoch att bolagen inte kan gå i konkurs. ''Detta vet vi om, herr minister. Som gammalhamnchef från vet jag att det absolutsvåraste att göra är att bygga i vatten. Även mederfarenhet av 12 000 broar, måste vi redan i etttidigt skede inse att om vi vill ha bron så kommerskattemedel att behöva skjutas till. Jag vill att viändrar oss litet och erkänner att vi vill attskattemedel skall vara med och finansiera det hela,inte bara avgifter.Anf. 60 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att regeringenmycket noggrant följer projektets ekonomi ochlöpande inhämtar uppgifter i alla dessa frågor. Detunderlag som regeringen har granskat visaratt projektet kan genomföras inom ramen för deangivna villkoren.Lönsamheten i projektet understryks bl.a. avÖresundskonsortiets inledande upphandling avkonsulter. har man handlat upptekniska rådgivare, som har presenterat tvåalternativa utformningar av förbindelsen. Bådadessa alternativ visar att förbindelsen kan utformasså att man förebygger skadliga effekter i Östersjönsvattenmiljö, något som ju stipuleras i dennaregerings första regeringsdeklaration. Men de visarframför allt också att man klarar av att hålla siginom de ekonomiska ramarna. Samtligakonstruktioner klarar sig väl inom de givnaekonomiska ramarna.De alternativa scenarion som bl.a. har presenteratsav hade jag tillfälle att få föredragnaför mig , tillsammans med mark- ochplanministern och våra tjänstemän.De principer som ligger till grund för Greenpeaceskalkyler är minst sagt tvivelaktiga. Att t.ex. tala omen 30-årig ekonomisk livslängd när man med dettamenar avskrivningstiden och att avsluta helakalkylen där projektet är amorterat och enbart gervinst -- det är en mycket dålig utgångspunkt för enrealistisk kalkyl.Jag hoppas att miljörörelsen skall granska dettaprojekt lika noggrant som , men att man ärmycket försiktig med vilken typ avunderlagsmaterial man använder sig av. Jag tror attdebatten skulle tjäna väldigt mycket på det.Anf. 61 (nyd):Fru talman! Jag vill än en gång påpeka att jag intetror att miljön kommer att skadas på grund av bron.Det står tydligt att staten inte skall garanteraytterligare medel. Jag har dock en viss, om änringa, erfarenhet från mitt tidigare yrke och vet hurman bygger i vatten.Vi var även på en utskottsresa och såg på denengelska tunneln, som är helt och hålletprivatfinansierad och där ingen förbindelse medstaten finns.Vi går som så att säga ett slags direktin i projektet. Det vill jag inte att vi skall göra. Jagvill att skall byggas, men att vi skallvara mer karl för vår hatt och erkänna att detkanske inte kommer att gå ihop ekonomiskt och attvi då måste ta medel från statskassan. Alla vill ju haen fast förbindelse över . Jag hoppas att jaghar fört fram min synpunkt.Anf. 62 Kommunkationsminister ():Fru talman! Jag förstår mycket väl vad KennethAttefors är ute efter, och jag uppskattar hansomsorg om projektets ekonomi. Den delarnämligen vi i regeringen.Låt mig sedan kommentera det här med att det blevett projekt med statliga lånegarantier och ettstatligt konsortium. Det paradoxala är att dendåvarande socialdemokratiska svenska regeringenville ha ett privat konsortium utan statligalånegarantier, medan den dåvarande konservativadanska regeringen ville ha ett statligt konsortium.Bakgrunden till detta var ett par faktorer. Maninsåg att när projektet är amorterat efter 30 årkommer det att falla ut mycket stora vinster urdetta. Man ville att dessa vinster skulle gå till statenoch den statliga sektorn, som man fickmöjlighet att kontrollera trafikflödet genom att dethela fortfarande låg under staten.Anf. 63 (nyd):Fru talman! Jag hörde i utskottet att det var på detsättet, att den danska staten ville att det hela skulleligga under statlig kontroll medan den svenskasocialdemokratiska regeringen ville att det helaskulle privatfinansieras. Det är i och för sig rätt kulatt det har varit på det sättet.Jag kan nog inte nå längre. Jag tror att jag harframfört vår syn på frågan. Jag har lagt ner min rösti utskottet när det gäller förslaget i det betänkandesom skall behandlas i kammaren. Vi ställer kanskeinte upp på att man skall ge kompletterandesäkerhet till Swedab-bolaget. Men detta gör jagsom en markering för att visa att vårt parti inte harvarit med i diskussionerna riktigt från början.Jag önskar detta projekt lycka till. Jag har nuframfört vad vi tror kanske kommer att hända ochatt vi har varit fullt medvetna om detta.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:48 om användningenav bilars blinkersystemAnf. 64 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag ämnar göra något åt problemet med att allt färrepersoner använder blinkersystemet.Regler för användande av blinkrar finns i 86 och 87§§ vägtrafikkungörelsen. Där sägs bl.a. att manskall ge tecken med körriktningsvisare om mantänker vända eller byta körfält eller på annat sättändra ett fordons placering. Den som bryter motdessa bestämmelser kan dömas till böter, högst2 000 kr.I den trafiksäkerhetsproposition som regeringenlade fram har vi dragit upp riktlinjerna ochmålsättningen för trafiksäkerhetsarbetet, och därsäger vi också att ett av huvudmålen bör vara attförsöka få trafikanterna att förstå vikten av etthänsynsfullt beteende i trafiken.Det är viktigt att alla former av nonchalans itrafiken motverkas på olika sätt, exempelvis genomövervakning, information och kampanjer av olikaslag. Jag vet också att , som har tagitöver trafiksäkerhetsfrågorna efterTrafiksäkerhetsverket, kontinuerligt arbetar medden här typen av frågor, och någon särskild åtgärdfrån min sida är därför inte påkallad.Anf. 65 (nyd):Fru talman! Tack för svaret, herr minister. Det ärrätt roligt det här. Man hoppar mellan entvåtusenkronorsfråga och ettfemtonmiljardersalternativ. Det är verkligen ''kul''att sitta som ensam representant för Ny demokrati iutskottet och handlägga så här olika typer av frågor.Ministern avslutar sitt svar med att ''någon särskildåtgärd från min sida är därför inte påkallad''. Jagmärkte den tendensen även när ministern höll sittföredrag under . På något sättför ministern frågan litet för mycket över påverken. Vem skall tala om för verken vad de skallarbeta med? Skall jag skriva ett brev till de olikaverken för att få dem att arbeta med en fråga? Ellerär det på det här sättet som jag skall gå till väga föratt upplysa ministern om att detta är ett problem?Detta är en högst privat reflexion kring det här medblinkrar. När jag har talat med mina bekanta ochmina riksdagskolleger är det många som har hållitmed om att det är ett tilltagande problem attungdomar -- speciellt pojkar och män -- inteanvänder blinkrar, trots att de fick lära sig påkörskolan att använda dessa.Min fråga blir då: Skall jag skriva ett brev tillVägverket och påpeka detta för att få Vägverketsstyrelse att arbeta med frågan? Eller hur skall jaggå till väga?Anf. 66 Kommunikationsminister ():Fru talman! Till att börja med tycker jag att det ärväldigt bra att är uppmärksamoch noterar tendenser till förändringar avbeteenden i trafiken och tar upp dem till diskussionhär i kammaren. Det är ett bra sätt att föra en frågaframåt.Kenneth Attefors sade att jag skjuter överdetaljfrågorna på verket. Det är nog ganska tur förKenneth Attefors och alla andra svenskatrafikanter att regeringen inte försöker attdetaljreglera detta. Vi har lagt fram -- och det vetKenneth Attefors -- en omfattande proposition,vilken har antagit, som ger riktlinjer omatt trafikanterna skall myndigförklaras. Vi villskapa ett förtroendefullt förhållande mellanmyndigheter och trafikanter. I det sammanhangetär mycket aktivt. Jag tror att man ärväldigt tacksam över att få ta del av den här typenav iakttagelser, som låtit ocksåmig få ta del av. Jag tycker att detta är ett bra sättatt även uppmärksamma verket i fråga på just dethär förhållandet.Anf. 67 (nyd):Fru talman! Jag vill än en gång tacka för svaret. Jagvet nu att det är här i denna talarstol som man kanta upp även små detaljfrågor. Våra verk, bl.a.Vägverket, har en alldeles utmärkt personal somsjälv säkert klarar många problem i samhället. Detär bara skönt att vi här i kammaren slipper att läggaoss i alla smådetaljer. Det tycker också jag -- det villjag att ministern skall ha klart för sig. vet jaghur frågor av den här typen skall tas upp. Det bliringa brev direkt till verket, utan det får bli viddirektkontakt mellan riksdagsledamot ochminister, kanske via brev mellan mig ochKommunikationsdepartementet.Anf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att mig litet. Jag sade nämligen att detsäkert är verkningsfullt att skriva ett brev även tilldet aktuella verket.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:68 om Telias 071-nummerAnf. 69 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag harför avsikt att vidta åtgärder för att komma till rättamed de problem som 071-tjänsterna kan åsamkateleabonnenter.De s.k. 071-tjänsterna har fått en allt störrebetydelse för informationsspridning under desenaste åren. Enligt vad jag har erfarit från Teliakarakteriserades utvecklingen på 071-marknadentill en början av linjer med pornografiskt eller annaterotiskt innehåll. har dockinneburit en snabb ökning av linjer med mer seriöstinnehåll, där tjänster utnyttjas av företag ochmyndigheter av olika slag. Enligt är ca 55 %av de tjänster som erbjuds på numren att betecknasom seriös trafik såsom väderinformation,sportreferat m.m. Övrig trafik är hänförlig tillkontaktannonser samt underhållning såsom spel,tävlingar och historier. Det finns ca 6 000stycken 071-linjer.För att komma till rätta med 071-linjer som kundeuppfattas som stötande inrättade för Teleinformatörer ()det s.k. . Rådetsuppgift är att utarbeta och vidmakthålla etiskaregler för innehållet i 071-tjänsterna och förmarknadsföringen av dem samt att pröva ärendensom gäller innehållet och marknadsföringen. Rådetprövar inkommande anmälningar och kan också påeget initiativ ta upp ärenden. Rådet utarbetaranvisningar för branschen, vilkainformationslämnarna på 071-numren åtagit sig attfölja i de avtal som de tecknar med . I avtaletanges också att med omedelbar verkan sägerupp avtalet ifall rådet begär detta. Under periodenden till framställt begäran om avstängning avtotalt 122 olika 071-linjer. Linjerna har i samtligafall stängts för samtal, men som regel öppnats igensedan informationslämnarna vidtagit rättelse.De s.k. 071-tjänsterna öppnar enligt min meningutomordentliga möjligheter att sprida information.Jag anser att det är viktigt att ta till vara dessamöjligheter. kan jag konstatera att detförekommer verksamhet som uppfattas somstötande. Det är nödvändigt att de etiskaproblemen avseende tjänsterna löses. Jag är oroadöver att detta ännu inte skett och har för avsikt atti samråd med och övervägaåtgärder för att komma till rätta med problemen.Anf. 70 ():Fru talman! Först vill jag tackakommunikationsministern för svaret. Jag skall göraen snabb rekapitulation av händelserna i riksdageni denna fråga.Under /92 väckte jag en motionutifrån de problem som då fanns. Jag ville att all071-service från början skulle vara urkopplad.Sedan skulle abonnenten på egen begäran bliinkopplad på de kategorier av service som man villeha.Utskottet avstyrkte motionen med motiveringen atttelefonnätet sedan sin tillkomst är ett öppet telenätoch att abonnenter som ansluter sig skall hamöjlighet att ringa vart som helst över hela världen.Utskottet sade också att man förutsatte attTeleverkets etiska råd skulle komma till rätta medmissbruket. Jag förstår att ministern har avvaktathändelseutvecklingen. Det finns en samsyn härmed utskottet.Nu är händelseförloppet det att harförlorat möjligheten att kontrollera detta, inteminst sedan de s.k. live-linjerna kom till. Vidurkoppling tar man bort också väldigt mycketannan verksamhet och service som sägersig vilja ge abonnenten. Därför är det inte längreett öppet telenät.Ministern säger att han överväger åtgärder i frågan.Jag vill därför fråga om det inte vore läge attaktualisera den motion som jag har väckt,innebärande att man gör en urkoppling och attabonnenten sedan får ansluta sig till den servicesom hon eller han vill ha. Finns det möjligen andraverkningsfulla alternativ för att komma till rättamed dessa problem?Anf. 71 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som att jag har haft kontakt med Etiska rådet.Rådet har framfört till mig att verksamheten nu harfått en sådan omfattning att det ärmöjligt att kontrollera att man följer de regler somman har underställt sig genom att undertecknaavtalet. Därför överväger vi olika möjligheter.Det finns i princip två vägar att gå. Den första ärden som man valt i . Där har man genomlagstiftning inrättat tre olika kategorier av tjänster.Kategori 3-tjänsterna är av den karaktären att dekräver en aktiv åtgärd från abonnenten för attabonnemangen skall öppnas. Det handlar omerotiska kontakter, som dessutom har ett högre prisän tjänsterna inom kategori 2 och kategori 1, vilkaautomatiskt ingår i teleabonnemanget. Dock kankategori 2-tjänsterna begäras stängda genom enaktiv åtgärd från abonnenten, men inte kategori 1-tjänsterna, som i det danska fallet omfattargrundläggande samhällsinformation. Den tjänstenkan man inte stänga av. Det är alltså den enamodellen, att genom lagstiftning lösa frågan.Den andra modellen är den som övervägs iEngland. Den innebär att man genom ett frivilligtavtal introducerar i praktiken samma system, menmed det tillägget att det i det frivilliga avtalet ingåratt föra bort alla annonser för kategori 3-tjänster urdagspressen och lägga dem i tidsskrifter med uttalatpornografiskt innehåll, så att inte en bredareallmänhet behöver möta den typen av annonseringi sin dagliga tidningsläsning.Det finns även andra möjligheter, och vi övervägerdem tillsammans med i första handTelia och Etiska rådet.Anf. 72 ():Fru talman! Det här är ju ett begränsat problem.Väldigt mycket av 071-servicen fungerar bra och ärtill stor nytta för många. Men det är inom en visskategori som problemen dyker upp. Ingen åker pånågra smällar genom att lyssna påväderleksrapporten. Därför borde det gå attbegränsa problemet.Jag tycker att är litet väl hårt mot demsom drabbas.