prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — Förslaget reducerades till attgälla en tiondel.Jag vill ta tillfället i akt, herr talman, att citera vadsom står i betänkandet på s. 16:''Utskottet vill i sammanhanget understryka att detför den enskilde är av största vikt att möjlighet tillsåväl medicinsk som arbetslivsinriktadrehabilitering erbjuds den som önskar fårehabilitering och för vilka rehabilitering ärmeningsfull, eftersom det inte är acceptabelt attden försäkrade skall få ersättning enligt en lägresjukpenningnivå på grund av att samhälletsrehabiliteringsresurser är otillräckliga. Utskottetförutsätter att fortlöpandeföljer upp utvecklingen i detta avseende och, omdet skulle visa sig att tillräckliga resurser saknas förrehabilitering av vissa grupper försäkrade,uppmärksammar regeringen på detta. ''Vi kan inte från utskottets sida säga om dessarehabiliteringsresurser saknas eller inte. Men vi hartäckt in det fallet: om det skulle vara så, skallRiksförsäkringsverket uppmärksamma regeringenpå detta. Då har utskottet alla möjligheter att taupp den frågan på nytt. Vi har ju gett regeringen tillkänna att den skall följa frågan och möjligtutvärdera den.Jag tycker inte, , att vi frånutskottets sida skall gå ut och sprida en oro ochotrygghet. Men det kanske är det som företrädareför nuvarande parti har gjort iårtionden, dvs. att sprida en misstro blandmänniskor. Jag vill att vi här skall se positivt pådenna fråga. Vi har lagt ned ett stort arbete, och viär alla -- inte bara vänstern -- besjälade av attmänniskor inte skall komma i kläm.Anf. 151 () replik:Herr talman! Det som läste innantillvar meningarna som stod före det som jag läste.Detta ger ju egentligen inte någon garanti för attenskilda människor inte skall drabbas. De har juinga marginaler att leva på fram till dess attRiksförsäkringsverket har uppmärksammatregeringen och ett förslag har kommit tillriksdagen.I stället kunde det klart ha stått att de som står tillförfogande för rehabilitering inte skall drabbas avden här nerskrivningen av sjukpenningen om detinte finns möjlighet till rehabilitering.Detta är väl inte att gå ut och sprida oro. Huroptimistiska vi än är här i kammaren kan knappastden som står inför att få sin sjukpenning nedskriventill känna samma optimism som gör här i kammaren.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Det står: ''ärav största vikt att möjlighet till såväl medicinsk somarbetslivsinriktad rehabilitering erbjuds den somönskar få rehabilitering'' -- den enskilde har alltsåett val -- ''och för vilken rehabilitering ärmeningsfull''. Det är en medicinsk fråga. Enbedömning skall göras på den nivån. Omsamhällets resurser är otillräckliga är det inteacceptabelt att den försäkrade får en ersättningenligt en lägre nivå. Det är ett mycket skarptuttalande.Vi säger att och regeringenskyndsamt skall titta på denna fråga.Det är alldeles uppenbart att vi, som seriösapolitiker, inte kan säga att dessarehabiliteringsresurser inte finns. Vi kan inte hellerbedöma om sådana är medicinskt meningsfulla. Vivill ha fakta på bordet i sådana här frågor innan vidirekt säger att det inte i något avseende skall görasnågon sänkning.Jag tycker att det har gjorts ett bra arbete. Från attsänkningen skulle gälla för har vi kommitner till att den skall gälla för, vad vi tror, en tiondel,kanske betydligt färre. Man skulle få in 1 200miljoner om sänkningen gällde för . ärsiffran 80 miljoner. När arbetskraften också harblivit ersatt återstår 30 miljoner. Jag ärförhoppningsfull, och jag är övertygad om attsamtliga i utskottet kommer att föja denna frågamed största uppmärksamhet.Anf. 153 (nyd):Herr talman! Kammarens sex närvarandeledamöter! Först av allt vill jagge utskottets ordförande en eloge. Mot alla oddshar hon lyckats få utskottet att enas i en skrivning.Det var bra gjort, !I september 1992 träffade de borgerligaregeringspartierna tillsammans medSocialdemokraterna en uppgörelse som mynnadeut i ett förslag om att pensionsåldern skulle höjasfrån 65 till . Detta skulle vara ett led i attstabilisera den svenska ekonomin och minska detstrukturella underskottet. Övergången skulle skestegvis och varafullt genomförd 1997.Inom Ny demokrati förutsåg vi att det här skulledrabba de arbetslösa, kanske mest de känsligaarbetslösa ungdomarna. Med detta som grundförordade vi ett sammansatt utskott idenna fråga, bestående avarbetsmarknadsutskottet ochsocialförsäkringsutskottet, som skulle behandlaregeringens proposition. På detta sätt skulle mankunna spegla de konsekvenser som enpensionsåldershöjning skulle få för arbetslöshetenoch eventuella kalkylerade besparingar.Då systemet med ett sammansatt utskott skulleinnebära en viss svårhanterlighet föreslogSocialdemokraterna ett alternativ till vårt förslag,vilket innebar att arbetsmarknadsutskottet skulleges tillfälle att yttra sig i ärendet. Då detta skulle blismidigare, vårt förslag tillgodoses och sammaresultat uppnås beslöts att så skulle ske.När nu verklighetens fakta sakta men säkert börjartrilla in till utskottet inser Socialdemokraternavartåt det börjar luta och antyder ett avhopp frånkrisuppgörelsen.Utan att närmarare gå in på sifferuppgifterbeträffande felaktiga kalkyler, av penionärerblockerade arbetstillfällen etc. är det glädjande attett enigt utskott bl.a. kan fastställanedanstående punkter:-- Mot bakgrund av den högaarbetslösheten kan det inte finnas någrabesparingar av den storleksordningen som gör detmotiverat att i dagens läge påbörja en ändring avpensioneringstidpunkten. Det är dock en riktigåtgärd att höja pensionsåldern.-- Riktpunkten att en höjning avpensioneringsåldern skall vara genomförd den 1januari 1997 beror på arbetsmarknadsläget underde kommande åren.-- En höjning av den faktiska pensionsåldern, förnärvarande 59--, måste genomföras. På dennapunkt förordar utskottet att detta skall ske genomatt förtidspensioner för yngre och medelålderspersoner undviks i möjligaste mån. Vi i Nydemokrati påpekar på denna punkt i vårt särskildayttrande att detta bl.a. kan uppnås genom attvillkoren för de små och medelstora företagenförbättras och att arbetsmarknadslagstiftningenreformeras för att man skall kunna få en positivutveckling på arbetsmarknaden.-- Pensionsarbetsgruppen föreslås bereda fråganom höjd pensionsålder ytterligare.-- Det ankommer på regeringen att göra den slutligabedömningen av när en höjning av pensionsåldernlämpligen kan ske.-- Utskottet avstyrker i sitt betänkandepropositionen, som har skapats efter uppgörelsenmellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna, vilket jag naturligtvis livligtstöder, med tanke på Ny demokratis åsikter ochagerande i denna fråga.Herr talman! Med anledning avsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 9 ombesparingar i socialförsäkringssystemet har nuregeringen kommit tillbaka med sin proposition178, som är en följdproposition på proposition 31.Ursprunget även till dessa emanerar tillkrisuppgörelsen mellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna.Med de konstateranden som utskottet gör i sinskrivning borde även denna proposition ha röntsamma öde som den där man föreslog höjdpensionsålder, dvs. avslag.Grunden för mitt påstående är att utskottet bl.a.enhälligt har konstaterat följande:-- Relativt få personer kommer att få sjukpenningpå kompensationsnivå . De som drabbas,drabbas ändå mycket hårt.-- Besparingarna -- det har tidigare framförts att detinte kommer att bli några -- kommer att bli såblygsamma att det kan vara felräkningspengar. Detmärkliga är att regeringspartierna ochSocialdemokraterna lägger till de dynamiskaeffekterna när de räknar på besparingseffekternasamtidigt som de bortser från samtliga dynamiskaeffekter när besparingssträvandena resulterar i ettnegativt saldo. Även på den negativa sidan finns detdynamiska effekter. De verkliga förlusterna blir isjälva verket mycket större än enbartfelräkningspengarna.-- Ställningstagandet kan påskynda enförtidspensionering.Varför stöder jag då utskottets betänkande, som viinom Ny demokrati är så kritiska mot? Jo, det kanligga en hel del i att individen självmant villpåskynda sin rehabilitering då möjlighet föreligger.Utskottet har dessutom förmänskligatpropositionen genom att i betänkandet klartuttrycka att en enskild person som vill harehabilitering men som, på grund av att samhälletsrehabiliteringsresurser är otillräckliga, inte kan fådet heller inte skall få kompensationsnivån nedsatttill . Det står också klart uttryckt attregeringen skall utvärdera effekterna avnivåsänkningen till och dessutom snarastmöjligt göra en utvärdering.Det enda som jag har emot denna sista skrivning ärdet synnerligen diffusa begreppet ''snarastmöjligt''. Trots att det har informerats mig att ettsådant uttryck för regeringen innebär en myckethög prioritet skulle jag, med tanke på ärendetskänslighet samt den orättvisa som kan uppstå för dedrabbade, hellre se tidsperioden fastställd tillriksdagens första arbetsmånad , dvs.vecka 40.Vid denna tidpunkt borde utvärderingen ligga klarför utskottsbehandling, och kundebehandla betänkandet och 43. Tyvärrmåste en utvärdering ta sin tid, men fyra till femmånader måste ju räcka till.Herr talman! Som framgår av mitt anförande yrkarjag ett starkt resp. svagt bifall på resp. avsnitt isocialförsäkringsutskottets betänkande 15.Anf. 154 ():Herr talman! Jag hörde här med en viss förvåningatt var mycket bekymrad över nivån70 %. Vad jag vet säger det parti han representeraratt man genomgående vill ha en 70-procentig nivå isocialförsäkringssystemet.Vidare fick man också en känsla av att ArneJansson inte riktigt kände till tankeströmningarna iutskottet innan han kom in där. Vi var allabekymrade över dessa två förslag, det tyckte jagframgick mycket tydligt av . Redan från början sökte vi finnalösningar som bättre skulle passa de mångamänniskorna. I båda fallen var det ekonomiskaförslag som lades fram. Vi ville ha en socialpolitiskdominans i ställningstagandet, och det har vi ocksåkommit fram till på ett bra sätt, som jag ser det.Beträffande remisser tycker jag att det var fint attAMS tillfrågades. Då fick man belägg för det jaghar hävdat , att arbetslösheten har storbetydelse när vi skall ta ställning till en höjdpensionsålder, men att det kanske inte ärungdomen som drabbas mest om fler äldre går kvari arbetet.Man skriver så här: Det är svårt att med säkerhetuttala sig om åldersfördelningen bland dearbetslösa som skulle erbjudas arbete omändringen av pensioneringstidpunkten integenomfördes . till konkurrensen om lediga platser är det dockrimligt att anta att en utebliven höjning avpensionsåldern i första hand skulle påverkaarbetslösheten bland erfaren arbetskraft. Mensysselsättningstillfällen för ungdomar kan kommaatt öppnas i ett andra eller tredje steg i interna ellerexterna anställningskedjor.Jag tror det är så. I dagens läge med den storaarbetslöshet vi har är det framför allt medelåldersyrkesutbildad arbetskraft som skulle drabbas.Det är ganska svåra resonemang, men jag tror detfinns vissa paralleller i diskussionen om vad en sextimmars arbetsdag skulle ge beträffande ökadesysselsättningstillfällen, men det finns intemöjlighet att här närmare gå in på detta.Anf. 155 (nyd):Herr talman! Det som drar upp omatt vi förordar är i och för sig riktigt, men detär under andra omständigheter. Man måste alltidgöra en utvärdering. Vi har påpekat att vi har gåttmed på detta därför att det skall göras en riktigutvärdering.De omständigheter vi ville ha var helt andra ochinte framförda i det här sammanhanget.Pontus går vidare in på att utskottet harförsökt hitta lösningar innan jag kom in i utskottet.Jag är ju ganska ny där.Varför såg då inte till att ärendettidigare remitterades till arbetsmarknadsutskottetför yttrande? Det har ju visat sig vara mycket bramed en remiss dit, så att man har fått belägg för hurdet skulle påverka arbetsmarknaden.Vidare försöker negligeraungdomsarbetslösheten. Ungdomarna blirdrabbade, eftersom deras ställning är mycketkänslig, vilket vi inom Ny demokrati anser.Man måste se saken i ett större perspektiv. Man kaninte bara se på vilka som går arbetslösa. Man måsteockså se på dem som är sysselsatta i åtgärder avolika former. Där finns en stor del av ungdomar.Det är väl också så, , att omungdomar nu successivt faller bort och inte fårträning i arbetslivet, så förlorar vi enkunskapsgeneration för att fortsatta detyrkesverksamma livet.Anf. 156 ():Herr talman! Det är inte fråga om att negligeraungdomsarbetslösheten. Den är ett jätteproblem.Vi skall göra allt för att ungdomen skall komma ini yrkesarbete och få en bra utbildning. Men manlöser inte detta med det föreslagna året.Det var vad jag försökte säga. Där tror jag AMShar rätt. Däremot finns det alla skäl för oss attarbeta med arbetslösheten och inte minstungdomsarbetslösheten.Beträffande tankarna som fanns i utskottet, innanArne kom in, och frågan varför vi integjorde mer kan jag säga att många av oss tänkte,att kanske tiden arbetar så att vi lättare kan hitta enlösning. Det är ofta så när man har ett svårtproblem.Här finns en överenskommelse på högsta nivåmellan regeringen och Socialdemokraterna. Vikänner att det är svårt att effektuera den, och vilåter tiden arbeta för att vi skall hitta den bästalösningen. Jag tror att det var ett klokt beslut.Som jag ser det var detta med AMS inte avgörande.Däremot var det bra, som jag sade, att jag fickbestyrkt att inte minst den yrkesutbildadearbetskraften skulle drabbas av att vi höjerpensionsåldern. Det tror jag faktiskt stämmer i dethär läget.Anf. 157 ():Herr talman! yrkade ett starkt bifalloch ett svagt bifall till förslaget omsjukpenningnivån. Jag skulle vilja fråga ArneJansson om det innebär i förlängningen ett heltavståndstagande från de 70-procentiga nivåer somni har begärt över lag när det gällertrygghetssystemen. Är hela Ny demokrati på glid,eller är det bara ? Det tycker jag är enganska berättigad fråga.Sedan är det faktiskt så att remissen tillarbetsmarknadsutskottet, som vidarebefordradestill AMS, i många fall var avgörande för oss. Vi ficknya siffror när det gällde utvecklingen avarbetslösheten, som icke var kända i septemberförra året. Det innebar naturligtvis att uppdateraärendet och få ett underlag för både 1993 och 1994.Jag tror att det i många avseenden var heltavgörande för oss i det ställningstagande somsenare blev vårt.Anf. 158 (nyd):Herr talman! Först vill jag svara är ju litet märkligt att tiden skulle lösaproblemet om man skulle höja pensionsåldern ellerinte. Jag kommer inte ihåg hur mångabordläggningar det hade varit, men det var en heldel. Om man tittar på regeringens långtidsprognosom arbetslösheten ser man att arbetslösheten 1998förutses vara 10--. Redan i regeringenskompletteringsproposition kunde man fastställa atten hög arbetslöshetssiffra skulle bestå så långtfram. Av det kunde man ganska lätt ta ställning tillförsta etappen.Till vill jag svara att när det gällerställningstagandet om anser vi att det skullevara en mycket stor prioritering ifrån regeringen attundersöka hur detta påverkar den enskildamänniskan och vad det innebär. Om verklighetenutvisar att det är helt fel, då skall vi naturligtvisändra. Vi skall inte gå emot vad verkligheten visar.Även vi politiker skall kunna ändra oss om vi görett fel.Doris frågar vidare om det bara är ArneJansson som är på glid eller hela Ny demokrati. Detär en märklig frågeställning. Har man i utskottetfattat fel beslut, haft fel utgångsmaterial eller gjortfel ställningstagande och plötsligt påverkas avverklighetens kalla fakta, då måste man naturligtvista hänsyn till detta. Då är det inte bara jag somändrar mig eller Ny demokrati, utan jag tror attmånga andra personer och partier då måste ge vikaför verklighetens kalla fakta.Anf. 159 ():Herr talman! Men Ny demokrati vill ju generellt haen 70-procentig nivå. Från vilka fakta utgick ni ipartiet när ni fastställde att var en lämplignivå?Jag ser det generellt utifrån hur ni sett frågan ipartiet och ser det inte bara utifrån sjukpenningen.Det är ju fler ersättningar som blir enligt ermodell.Anf. 160 (nyd):Herr talman! Det är mycket riktigt som DorisHåvik säger, men då måste man se varför vi har sattdenna nivå. Vi har gjort det i helt andra perspektivtillsammans med andra åtgärder som skallgenomföras, inte bara inomsocialförsäkringssystemet.Om socialförsäkringssystemet har vi motionerat attdet totalt skall reformeras. Det går inte att fortsättamed bidrag kors och tvärs, upp och ner osv. Detskall totalt reformeras så att vi får ett nytt system.Vi har på samma sätt motionerat omarbetsmarknadspolitiken att den måste förändras.Det är i det sammanhanget en sådan här siffrakommer in. Man får inte rycka ut den och se denisolerad. Den måste ses i det stora sammanhanget.Anf. 161 ():Herr talman! Min sista replik: I ett reformeratsocialförsäkringssystem har Ny demokrati utgåttifrån att är lämpligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /94Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU18 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /94 (skr. 1992/93:157 ochprop. 1992/93:150 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § Jubileumsfonds verksamhetunder år 1992Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU19 Jubileumsfondsverksamhet (redog. 1992/93:RJ1 ochRR6).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )23 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU27 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden (prop. 1992/93:140).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )24 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av skriv. 1992/93:255 Inriktningenav det svenska miljöarbetet inom EES och EG1992/93:Jo110 av m.fl. (v)1992/93:Jo111 av m.fl. (s)1992/93:Jo112 av (-)betänkanden1992/93:KU31 Ombildande av vissa tjänster inomriksdagens förvaltningsområde1992/93:KU35 Sjukavdrag för riksdags ledamöteroch statsråd1992/93:KU37 Inrättande av enparlamentarikerkommitté med anledning av betänkande1992/93:FiU29 Den kommunala ekonominJustitieutskottets betänkanden1992/93:JuU31 Länsrätternas behörighet1992/93:JuU38 Slutlig reglering av statsbudgetenför /94, m.m.Utrikesutskottets betänkande1992/93:UU35 Svenskt deltagande i av FN:ssäkerhetsråd beslutade insatser för säker ställandeav fred i f.d. betänkanden1992/93:TU30 En telelag och en förändradverksamhetsform för , m.m.1992/93:TU32 Ändring av avtal mellan ,och EEG om civil luftfart1992/93:TU35 Investeringar i trafikensinfrastruktur m.m.1992/93:TU39 Kompletteringspropositionen inomtrafikutskottets område1992/93:TU40 Uppskov med behandlingen av vissaärendenJordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU28 Bidrag till internationellt samarbetekring den byggda miljön m.m.Näringsutskottets betänkanden1992/93:NU34 Sammansättningen av Stockholmstingsrätt i konkurrensrättsliga mål och ärenden1992/93:NU35 Prövningsnämnd förbankstödsfrågor1992/93:NU36 Uppskov med behandlingen av vissaärenden1992/93:NU37 Redogörelse för vidtagna åtgärderför att stärka det finansiella systemetArbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU20 Arbetslöshetsersättning m.m25 § Kammaren åtskildes kl. 17.51.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 6 § anf. 38 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 53 (delvis),av tredje vice talmannen anf. 66 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 94(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.