prot · GH0910 · 1993-10-19 00:00:00 — Det måste ändåvara detta som var avsikten med pengarna.Jag har ingenting emot att hela regioner och helalandet skall leva, osv. Det är nödvändigt, och det ärviktigt att satsa på den delen. Men när det slår såhär blint är det mycket dåligt använda pengar.Jag vill ställa frågan: Finns det fler exempel på använder skattebetalarnas medel till att skyfflarunt människor utan att det ger några nya företageller nya jobb?Anf. 156 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag förklarade i mitt förra inlägg, menjag tar om det för säkerhets skull, att denamerikanske ägaren gjorde bedömningen att manantingen måste göra något radikalt eller så skulleföretaget troligtvis inte leva kvar. Därmed har viräddat ett stort antal jobb till Sverige.Från den nya orten kommer man attmarknadsbearbeta och delar av övrigaEuropa. Detta kan vara början till något mycketpositivt. Denne amerikanske ägare visadedessutom intresse för ytterligare lokaliseringar tillvårt land. Jag åker nu ut i världen ett par gångerjust för att förmå industrimän att se på ochStockholm som en god lokaliseringsort.Ser man på de olika företag som hamnat i de mindreorterna är det i mycket stor utsträckning -- inte till100 %, men kanske 70---- fråga om helt nyaarbeten. Det är mycket få arbetstillfällen som hartagits från någon annan ort.Anf. 157 ():Herr talman! Jag har fått exempel på att ett tjugotalStockholmsföretag, flertalet filialer, har flyttats ut.Det är statliga pengar som har använt till det. Dethar spätt på arbetslösheten i denna region.Jag har självfallet ingenting emot en positivglesbygdspolitik, tvärtom. Den får bara inte ske tillkostnaden av en storstadsfientlig politik.Arbetsmarknadsläget i storstäderna måste ocksåuppmärksammas och arbetstillfällen tas till vara.Anf. 158 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Många av de orter som fått dessatjänsteföretag har förlorat 20--avsin folkmängd. Det är unga människor som harflyttat från dessa kommuner. De lever nu i ensituation där gymnasieskolan måste läggas ner, ochannan tung service är hotad. De har ofta enarbetslöshet som är tre fyra gånger denna regions.Om man vill tala om solidaritet och verkligen menanågonting med det är det väl magstarkt att varaavundsjuk på dessa stora områden. Man måste göralitet grand för att de inte skall gå under. Det äregentligen vad det är fråga om.Anf. 159 ():Herr talman! Jag försökte verkligen i inledningenbetona att det inte handlar om någon avundsjuka,arbetsmarknadsministern. Det jag vill är attförmedla ett budskap om att situationen är ohållbarockså i och i . Det kan vise inte minst av antalet varsel. Det är också mångapersoner som kommit hit från glesbygdsområdenaoch hamnar i arbetslöshet.Jag anser därför att de slantar som skallanvändas för sysselsättningsbefrämjande åtgärdermåste gå till nya arbetstillfällen. Det finns alltförmånga exempel på att så inte är fallet. Det är dettasom utgör min kritik.Anf. 160 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det som kännetecknar dessatjänsteföretag på de nya orterna är att det har sketten produktivitetsförbättring på 25--. Justsådana saker gör att företagen och sysselsättningenfinns kvar i stället för att slås ut. Jag vill återigenbetona att flera tunga världsföretag har upptäcktSverige just på grund av dessa små orter.Jag vill avslutningsvis säga att detsocialdemokratiska kommunalrådet iSmedjebacken var mycket lycklig.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1993/94:5 om sillfisket iÖstersjönAnf. 161 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att räddasillfisket i Östersjön.Den svenska fiskerinäringen befinner sig förnärvarande i en bekymmersam situation förorsakadav flera samverkande faktorer. Beståndet av torski är mycket svagt som en följd av bl.a.brist på saltvatteninflöde från under enmycket , hårt fisketryck och störningari miljön. Bestånden av sill och strömming är godamedan marknaden för dessa arter är svag sedanmånga år. De låga priserna för dessa arter harhittills för fiskarnas del kunnat hållas uppe genomstöd i form av pristillägg. Detta blir inte längremöjligt . Bakgrunden är den avriksdagen godkända överenskommelseninom EFTA som innebär att handeln med fisk skallliberaliseras.Mot denna bakgrund har regeringen de senasteåren lagt fram flera förslag till offensiva åtgärder föratt möta den ökade internationella konkurrensen.Således har medel anslagits t.ex. för att stimulerautveckling av produkter baserade på sill ochströmming, för exportfrämjande åtgärder och förbidrag till bildande av producentorganisationer påfiskets område. Medel har vidare anslagits förutsättning av fisk, vilket inte minst har kommit vårafiskare längs ostkusten till godo.Det riktade fisket efter sill och strömming förindustriändamål är en viktig del av fisket iÖstersjön. Inom EG är denna typ av fiske intetillåtet. I EG-förhandlingarna kräver vi att fåfortsätta med detta fiske.Inom bereds förnärvarande ett förslag från om att använda medel urprisregleringskassan till stödåtgärder tillyrkesfisket.I det längre perspektivet är det dock inte möjligt attlita till statliga åtgärder för att hålla sillfisket vid liv.En grundläggande förutsättning är givetvis att detskapas en tillräcklig marknad för sill och produkterbaserade på sill. Ansvaret härför har i första handfiskerinäringen. En näring kan inte fortleva omingen efterfrågar de produkter den bjuder ut.Anf. 162 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan ärgivetvis den svåra situationen för det svenska fisketsom råder . Jag vill dock inte målabilden alltför mörkt. Enligt min och mångabedömares mening finns det ljusglimtar vidhorisonten. Man kan säga att det inom dennärmaste tiden kommer att finnas stora problem.Anledningen är framför allt att för den fiskeflottasom finns på har sillfisket av traditionhaft oerhört stor betydelse. Enligt alla de källorsom finns att tillgå, experter, biologer m.fl., finnsdet gott om sill. Problemet är bara att man fiskarupp en alltför stor del till industrifisk och för litendel till konsumtionssill.Det prisstöd som har funnits och kommer att finnasåret ut har för bara fiskarna i och Skåneutgjort ca . Detmotsvarar ungefär en krona per kilo sill. När dettaprisstöd försvinner blir det enligt fiskarna självaomöjligt att sälja eller att få lönsamhet i sillfisketom inte priserna stiger i motsvarande grad.Östersjöflottan har inte samma möjligheter somvästkustflottan att komma ut, t.ex. beroende påbåtstorlek. I finns litet andramöjligheter.Till detta skall också läggas att fisket efter lax ärreducerat på grund av de överenskommelser somfinns. Det finns ett torskfiskeförbud, även omfiskaren ersätts.Vilka åtgärder anser jordbruksministern att detbehövs för att stimulera efterfrågan på fisk? Hurskall priset på fisk öka så att de som fiskar iÖstersjön skall kunna fortleva?Anf. 163 Jordbruksminister ():Herr talman! I mitt svar nämnde jag deansträngningar som har gjorts för att få framytterligare produkter, framför allt när det gäller sill.Sillen är den stora tillgången iÖstersjön. En sak som inom den närmasteframtiden kommer att spela en avgörande roll i dethär sammanhanget är hur förhållandena kommeratt bli vid ett EG-medlemskap.Som säkert vet har vi en tullmur attkomma över vid export av sillprodukter ochfiskprodukter till EG. har EG-ländernaett fritt tillträde till den svenska marknaden. Vårambition är att detta hinder liksom alla andrahinder på fiskets och jordbrukets område skallundanröjas vid ett medlemskap i har fått positiva signaler om att detta skall varamöjligt. Jag ser detta som ett positivt faktum för detframtida Östersjöfisket.Jag hoppas också att vi får chansen att fortsätta medfisket för andra ändamål än för konsumtion. Dethar nämligen stor betydelse så länge tillgången påsill är så stor i Östersjön.Dessutom bereder vi, som jag nämnde, det förslagsom vi har fått ifrån fiskares riksförbund.Däri ingår förslag på åtgärder som skulle lättafiskarnas skuld- och räntetryck. Vi hoppas kunnabli färdiga med den beredningen inom ett parveckor.Anf. 164 ():Herr talman! Jag hoppas också att det skall gå attlösa fiskets ekonomiska problem. Riksdagenavskaffade fiskerilån och införde ett bidrag i stället.Bidraget är av relativt ringa omfattning och täckerinte tillnärmelsevis det behov som finns blandfiskarna. Jag hoppas att ärendet får en snabbberedning.Jag tycker fortfarande att man skall fiskaindustrisill. I mitt inlägg menade jag att det kanskeskulle vara bättre om vi fick mer konsumtionssill attleverera till de människor som så väl behöver den.Jag hade en debatt med kollega,, . Han ville inte gå medpå att vi t.ex. skulle leverera sill till de svältandemänniskorna på andra sidan . Men om vikunde hjälpas åt att öka marknaden för sill i Sverigeoch på så sätt gynna det svenska fisket, vore det enfördel. Jag vet att och jagegentligen är överens om detta. Frågan är vad somhänder. Vad skulle jordbruksministern vilja säga tillde som fiskar sill längs och Blekingeskuster? Skall de efter fortsätta attfiska sill för en krona kilot och gå med ytterligareförlust eller vad skall de fiska i stället?Anf. 165 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågan om att med statsmedelsubventionera export eller möjligen någon form avbidrag till länder på andra sidan kannaturligtvis övervägas. Jag tror dock attbiståndsministern har gett regeringens syn påsaken. I de näraliggande länderna föreligger detegentligen inte brist på livsmedel. Det är detekonomiska systemet som är mycket allvarligt. Detkan i vissa sammanhang vara så att länderna i frågai stället skulle behöva exportera livsmedel.Beskedet till sillfiskare och andra fiskare iÖstersjön om situationen är att vifrån regeringens sida hoppas kunna undanröja deakuta problemen genom att komma till rätta medden ekonomiska situationen för fiskarna.Dessutom skall marknaden påverkas i positivriktning genom de åtgärder som jag redan tidigarehar nämnt. Vi skall utveckla sillprodukterna ochförsöka komma närmare en europeisk marknadutan några handelshinder. Jag tror att den svenskaindustrin har goda möjligheter. En viktig faktor idet sammanhanget är att vårt konkurrenslägeallmänt i är mycket gynnsamt i dag.Anf. 166 ():Herr talman! Att konkurrensläget i ärgynnsamt beror på att vi devalverade kronan. Jagtror dock att den svenska fiskaren har sammamöjligheter att konkurrera under förutsättning attdet är samma regler som gäller. Det svenska fisketär effektivt. Det finns problem på kort sikt, men pålång sikt tror jag att det kommer att lösa sig. Jag sågbara en möjlighet att medhjälp av biståndspengar kunna hjälpa både desvenska fiskarna och människorna på andra sidanÖstersjön. Det är riktigt att harredogjort för regeringens inställning. Jag beklagarden.De viktigaste fiskarterna att bevara i ärlax, sill, strömming och torsk. Jag utgår ifrån att vigemensamt kan se till att det svenska fisketfortlever. Visserligen har vi bara 3 500 yrkesfiskare,men de är viktiga. Förutom att de skapar jobb påsjön skapar de jobb på land. Fisken är dessutom enmycket nyttig produkt, som vi bör verka för att flermänniskor äter.Anf. 167 Jordbruksminister ():Herr talman! Den bedömning vi har gjort av detsvenska fiskets situation i ett längre perspektiv ärprecis som säger positiv. Vi har allamöjligheter att konkurrera på den europeiskamarknaden, på EG-marknaden.Det finns dessutom en positiv inställning tillÖstersjöfisket. Det framkom inte minst närkommissionären var här och tittade pådet svenska fisket. Därför känner inte heller jagnågon större oro på . Det är bra att vi äröverens på den punkten.De åtgärder som vi nu bereder på förslag frånfiskarnas riksförbund och som också har behandlatsav hoppas jag skall kunna lösaproblemen . Jag hoppasatt jag snart skall kunna återkomma med närmarebesked om den frågan.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Jaghoppas också att anslagstilldelningen på kort sikt, ikommande budgetproposition, blir litet mer än förnärvarande.Fiskeriverket sitter nu och bereder hur pengarnaskall hanteras. De räcker inte för att man skallkunna tillgodose alla de behov som finns. De räckerinte till att modernisera den svenska flottan ochkanske skaffa något modernt fartyg utifrån. Vi harju sålt ut en del stora fartyg, inte minst frånÖstersjöflottan.Vi behöver också förbättra arbetsmiljön förfiskarna och göra det svenska fisket ännueffektivare. I det sammanhanget,jordbruksministern, behövs det kortsiktigt litet merstatliga medel.Anf. 169 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag skall inte just nu ge mig in i någonbudgetdebatt. Möjligen kan jag för att budgetsituationen inte är sådan att detfinns överskott på medel. Vi tvingas snarare att påalla områden hålla igen. Inte desto mindre ser jagvissa möjligheter att lösa de näraliggandeproblemen på sätt som jag har nämnt.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1993/94:10 om åtgärder motolaga fiske i ÖresundAnf. 170 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att i möjligastemån eliminera olagligt fiske i våra kustvatten.Jag är överens med om att detolagliga fisket i är ett problem. Trålfiskeär förbjudet i både på svenskt och dansktvatten. Trålfiske är också förbjudet i Skälderviken.Förekomsten av rika bestånd av sill i förefaller dock vara en lockelse förmindre nogräknade fiskare och medför ett merfrekvent tjuvfiske än på många andra håll.Övervakningen av fisket i området, somKustbevakningen ansvarar för, försvåras främst avde korta avstånden från förbjudet till tillåtetfiskevatten. Fiskaren hinner ofta in på tillåtetvatten innan fartyg hinner framoch hävdar då att fångsten är lagligt fångad.Ytterligare en omständighet som försvårarKustbevakningens insatser är att danska misstänktatjuvfiskare ofta tar sin tillflykt till dansktterritorialhav där svenska tillsynsmyndigheter harbegränsade möjligheter att ingripa.Jag har erfarit att har inlettdiskussioner med det danska utrikesministerietangående tillvägagångssätt för att förbättrasamarbetet på fiskerikontrollområdet i Öresund.Kustbevakningen har som ett av målen för sinverksamhet att inrikta och prioritera denfortlöpande sjöövervakningen i dialog med bl.a.Fiskeriverket. De förhållanden som BengtSilfverstrand uppmärksammar talar för att dessafortlöpande kontakter mellan myndigheterna ärmycket viktiga. Vi kan inte tolerera attbestämmelserna i vår fiskerilagstiftning negligeras,än mindre att det sker regelmässigt.Anf. 171 ():Herr talman! Jag ber att få tackajordbruksministern för svaret på min fråga.Det är naturligtvis positivt att det svenskaUtrikesdepartementet har tagit kontakt med sindanska motpart och inlett diskussioner. Jag hoppasändå att det bakom dessa försiktiga diplomatiskaformuleringar döljer sig någonting mera handfast.Det är alldeles uppenbart att det handlar om enorganiserad brottslighet. Det olaga fisket i har pågått . Sedan 1985har tjuvfisket kraftigt ökat i omfattning. och oktober har det förekommitnästan varje natt.Det rör sig om 8--10 danska silltrålare som opererari ett område från i norr till ochVen i söder. Trålarna har mycket avanceradutrustning, och vid s.k. partrålning kan fångster påupp till bärgas under en nattlig räd. Det ärsom att skjuta på sittande fågel eller att fiska i ettakvarium, som har uttryckt det.Jag kan också använda en bild somjordbruksministern är förtrogen med: Det är somom en bonde körde över till grannens ägor med sinskördetröska och lade beslag på hans skörd.Det omfattande tjuvfisket har förorsakat storaskador för svenska fiskare. Det rör sig om skadaderedskap och ett inkomstbortfall till följd av kraftigtminskad silltillgång. Uppenbarligen är de danskafiskerimyndigheternas inställning till problemetmycket ljumt. Därför räcker det enligt minuppfattning inte bara med myndighetskontakter.Hittills har man på den danska sidan åtminstoneinte visat något mer påtagligt intresse av att ingripamot lagbrytare. Därför är min följdfråga: Ärjordbruksministern beredd att ta kontakt med sindanske kollega och förmå honom att ingripa ochvidta mera handfasta och konkreta åtgärder för attstävja detta ofog och dessa lagbrott?Anf. 172 Jordbruksminister ():Herr talman! Detta är en fråga som berör fleraolika områden. sorteraregentligen under försvarsministern. Jag har införbesvarandet av denna fråga haft kontakt medFörsvarsdepartementet. Jag valde att svara på den,eftersom det är en fråga som i första hand rör fisket,och det har jag huvudansvar för.Utrikesdepartementen i våra båda länder håller nukontakt med varandra. Jag hoppas att det får deneffekt som vi eftersträvar. Jag kommer kanske attta upp den här frågan vid något samtal med mindanske kollega. Det har jag ingenting emot, mendär liksom här ligger detta egentligen inte primärtpå den som har ansvaret för fisket.Jag hoppas att vi skall kunna reda ut det här. Jagtror att alla, precis som jag tidigare sade, inser att viinte kan acceptera att tjuvfisket med öka frekvensfortsätter. Detta måste tämligen snabbt stävjas.Anf. 173 ():Herr talman! Jordbruksministern har självformulerat det som att han anser sig hahuvudansvaret för fisket. Därför är det oerhörtviktigt att jordbruksministern fungerar som någotslags spindel i det här nätet och trycker på, så attsamlade krafter kan sättas in för att få stopp pådetta ofog.De danska silltrålare som opererar i svenska vattenutgår så gott som undantagslöst från Gilleleje. Föratt illustrera svårigheterna att ingripa och attlagsöka förövarna kan jag nämna ett färsktexempel:I förra veckan tog man nästan på bar gärning tvådanska trålare. Man kunde beslagta utrustningen,eftersom de hade kapat den, men eftersom den inteär märkt kommer de aldrig vid en eventuellrättegång att erkänna att det är deras redskap.Detta illustrerar att sanktionsmöjligheterna ärmycket begränsade.Man kan uppenbarligen angripa detta via enskärpning av , eftersom mani har regler som gör det omöjligt ellerförbjudet att ha trålredskap ombord och vistas påfelaktig sida av en territorialvattengräns.Min slutsats är att det behövs en lagändring för attkomma till rätta med problemen. Ärjordbruksministern villig att medverka till en sådanlagändring?Anf. 174 Jordbruksminister ():Herr talman! Min inställning är att de lagar som vihar är tillräckliga för att komma till rätta med dethär. Detta är i huvudsak en fråga om att intensifierakontrollåtgärderna i samarbete med vårt grannlandDanmark.Jag har inte övervägt behovet av någonlagändring. Om det skulle visa sig nödvändigt är jagnaturligtvis beredd att tänka på det också.Anf. 175 ():Herr talman! I får man enligtÖstersjökonventionen inte vistas med trålredskapombord. Om man gör det blir man avvisad.I dessa farvatten -- Kullen, och delarav -- är det tillåtet. Uppenbarligen råderinte jämlika förhållanden. Det borde utgöragrunden för en lagändring.Tjuvfiskarna bryter dessutom mot fyra olika lagar.För det första kan myndighetsfartyg beordrafiskefartyg att stanna. Då är man skyldig att stanna.Detta bryter de danska trålfiskarna mot.För det andra åker de med släkta lanternor. Det ärförbjudet.För det tredje låter sig tjuvfiskarna inte påverkasnär går nära fiskefartyget ochförsöker stoppa det. Detta är ett brott motinternationella sjövägsbestämmelser.För det fjärde bryter de mot de bestämmelser somgäller för fisket.Att de nu gällande lagarna inte räcker borde väländå, herr jordbruksminister, utgöra grunden fören skärpning. Dessutom behövs det uppenbarligenockså skärpta sanktionsmöjligheter.Anf. 176 Jordbruksminister ():Herr talman! Såvitt jag förstår efter BengtSilfverstrands beskrivning är problemet inte bristpå lagar utan fiskarenas brist på respekt för lagarna.Bengt Silfverstrand illustrerade detta med treexempel på situationer där man överskridergällande lagstiftning. Jag tror att det viktigaste äratt man kontrollerar att gällande lagstiftning följs.I det fallet är vi på god väg att nå resultat, hoppasjag.Anf. 177 ():Herr talman! Jag vill göra en precisering av frågan:Har man, herr jordbruksminister, olikaförutsättningar med en lagstiftning i danskafarvatten och en betydligt lösare, för att inte sägatandlös, lagstiftning i de svenska vattnen -- jag harutförligt beskrivit de problem som råder -- utgördetta en grund för en skärpning av lagstiftningen ide svenska farvattnen på samma sätt som har sketti i fråga om norska vatten. Dessutom tordevi vara överens om att det också behövs en hårdarekontroll och bättre sanktionsmöjligheter på depunkter där det uppenbarligen finns lagar.Anf. 178 Jordbruksminister ():Herr talman! Det ligger en del i vad BengtSilfverstrand säger om den danska hållningen.Därför har vi också inlett samtal med danskarna.Däremot tror jag inte att det alltid går att ha exaktsamma lagregler för alla vatten. är ju i storutsträckning en genomfartsled, och det är svårt attförbjuda fiskefartyg att medföra utrustning påsådana vatten.Som jag sade i mitt svar gör närheten mellan vattensom är tillåtna för trålfiske och förbjudna vatten attfiskarena kan komma undan. Det är svårt att bevisavad som händer. En effektivare kontroll ärsannolikt det mest verkningsfulla i dettasammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1993/94:44 om s.k.rotsnurrAnf. 179 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att ta nödvändiga initiativ för attomfattningen av s.k. rotsnurr klarläggs så attansvars- och skadeståndsfrågan kan få sin lösning.Rotsnurr, som har frågat om, är enrotdeformation som drabbar skogsplantor, vilkasrötter hindras att utveckla sig normalt. Vad JohnAndersson tar upp särskilt är rotsnurr som haruppkommit hos s.k. täckrotsplantor som har odlatsi pappersrör. Sedan problemet med rotsnurrbörjade uppmärksammas, har bådeplantodlingssystemen och tekniken kringskogsvårdsarbetet anpassats för att förbättraresultaten.Genom nya och bättre plantodlingssystem kanrisken för rotdeformation minskas. Vidproduktionen av täckrotsplantor påverkas plantansmöjlighet att utbilda ett bra rotsystem framför alltav typen av odlingsbehållare och av odlingstidenslängd. Inom pågårockså forskningsprojekt, som syftar till att närmareundersöka vilken inverkan dessa två faktorer har.Också i plantskolorna bedrivs utvecklingsarbeteinom detta område.För att få en översiktlig bild av omfattningen avplantor med dålig rotutveckling och stabilitet i äldretäckrotsplanteringar har låtitundersöka planteringarna av tall --1983 hos markägarna i norra och mellersta Sverige.Undersökningen visar att av den planteradearealen i de berörda länen var iså dålig kondition att den borde planteras om. Flerafaktorer än rotdeformation kan vara orsak till dedåliga planteringsresultaten, t.ex. fel härstamninghos plantorna, fel trädslag, olämpligmarkberedning, dålig plantering eller uppfrysningpå finjordsrika marker. ochskogsvårdsstyrelserna uppmärksammar dettasärskilt i sin rådgivning.Det pågår alltså såväl forsknings- somutvecklingsarbete på det här området. Det ingårockså i skogsvårdsorganisationernasarbetsuppgifter att noga följa upp utvecklingen i debefintliga planteringarna.I ansvars- och skadeståndsfrågor gäller förplantförsäljare samma regler som för annanaffärsverksamhet, nämligen bestämmelserna iköplagen. Om en skogsägare anser att plantskolanhar sålt en felaktig vara, får han reklamera den.Den skogsägare som anser att skogsvårdsstyrelsenstjänstemän i sin rådgivning har agerat vårdslösteller felaktigt kan göra anspråk på ersättning avstaten enligt bestämmelserna i skadeståndslageneller i förlängningen stämma staten. Några åtgärderfråm min sida är mot denna bakgrund inte aktuella.Slutligen vill jag framhålla att det givetvis är viktigtatt skogsplanteringen sker med omsorg och medplantor av god kvalitet. Om så är fallet, behöverproblemet med rotsnurr inte upprepas.Anf. 180 (-):Herr talman! Jag får tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Att jag inte är nöjd är jusjälvklart, eftersom svaret är nej. Jag vill ändåkommentera svaret.Först och främst hjälper dagens forsknings- ochutvecklingsarbete inte dessa problem. Det är jugamla historier. varnade forskare justför denna följd av att man satte dessa plantor.