prot · GG09107 · 1993-05-07 00:00:00 — Det rederistöd somriksdagen beslutade om går ut vid halvårsskiftet.Jag vill därför fråga kommunikationsministern: regeringen med ett förslag om enlångsiktig sjöfartspolitik?1992/93:666 av () tillkommunikationsministern om trafiksäkerhetsnivånpå importerade bilar:Enligt uppgifter i massmedierna tillåts import tillSverige av bilar som har en betydligt lägretrafiksäkerhetsnivå än de som säljs till t.ex. USA.Det gäller bl.a. svagare fästen för säkerhetsbälten,enklare stolar och sämre infästningar av rattstångenm.m. Företrädare för ett flertal japanska bilmärkenmedger att skillnader föreligger. Det ärskrämmande att notera att bilar som avtrafiksäkerhetsskäl inte godkänns för försäljning iUSA bjuds ut till de svenska bilköparna. Vissamodeller som säljs i är nästan såfarliga för passagerarna som motsvarandebilmodell som säljs till USA.Mot den bakgrunden vill jag frågakommunikationsministern:Är statsrådet beredd att vidta snabba åtgärder föratt de importerade bilarna skall hålla en lika högtrafiksäkerhetsstandard som de som säljs i USA.1992/93:667 av () tillfinansministern om kapitaltillförseln till u-länderna:Världsbankenoch () har hållit ett möte i , därman behandlat kapitalflödena och u-länderna.U-länderna har fått en allt mindre andel av deutländska investeringarna. Den sjönk från till 17 % 1988--89. Investeringarnakoncentreras till en liten grupp länder. Drygttredjedelen gick till sex länder: , ,, , och Thailand.Nedgången har skett trots att många u-ländergenomfört ekonomiska reformer, som skulle öppnaför utländska investeringar.Uppenbarligen fungerar den internationellafinansmarknaden inte så att kapital överförs till . Men om dessa skall kunna utvecklas,måste den här tendensen vändas. Världsbankenoch IMF har ett huvudansvar härvidlag, ochSverige bör vara pådrivande, om vi vill minskaklyftorna mellan i- och u-länder.Jag vill därför fråga finansministern:Vilka åtgärder för att öka kapitaltillförseln till förespråkade regeringen påWashingtonmötet?1992/93:668 av () till statsrådet om om de mänskliga rättigheternai juni i , emotses med stora förväntningar avförtryckta människor. De är många. Enligt en färskrapport från för de mänskligarättigheterna är mer än halva jordens befolkningberövad alla eller delar av sina grundlägganderättigheter.Nu har de sex regionala konferenserna införWienkonferensen genomförts. AmnestyInternationals generealsekreterare att dessa möten prakiskt taget inteframbringat några nya idéer, och att den asiatiska iBangkok t.o.m. intog en ''defensiv'' och ''restriktiv''hållning. Han har därför riktat ett öppet brev medett 10-punktsprogram till stats- ochregeringscheferna.Vi delar Sanis bedömning av ,där alla -- utom -- tog avstånd från''europeiska'' värderingar av de mänskligarättigheterna, förnekade deras universalitet ochavvisade MR-kritik som inblandning.Jag vill därför fråga människorättsministern:Hur kommer den att verka påWienkonferensen för att vinna gehör för Amnestys10-punktsprogram?1992/93:669 av () till statsrådet om Mapuchofolket:FN har utropat som ursprungsbefolkningarnasår, och detta måste även bli en viktig fråga påvärldskonferensen om de mänskliga rättigheterna iWien med tanke på hur urbefolkningarnamisshandlas. Det grymmaste ödet drabbadeAmerikas indianer efter att kontintenten''upptäcktes'' av européerna 1492. Det finns nu baraspillror kvar av urinvånarna.Det gäller också i , vars president skallbesöka . Här kämparmapuchoindianerna för att få behålla förfädernasmarker, och de har ockuperat jord. För detta harnyligen 140 mapucholedare dömts till långafängelsestraff.I juli förra året gav president ett löfte tillEG-parlamentet om en ny indianlag, som skulleerkänna mapucho som folk. Men någon sådan laghar inte kommit -- -- -- däremot massrättegångenmot mapucholedarna.Med anledning av detta vill jag frågamänskorättsministern:Kommer regeringen att ta upp frågan ommapuchofolkets ställning i i sina samtal medpresident ?1992/93:670 av (nyd) tillfinansministern om verkschefers styrelseposter iprivata företag:Per är generaldirektör förvägverket dvs. ett statligt verk som bygger vägarvilka har bestämt. sittersamtidigt i bolagsstyrelser för privata företag, bl.a.STORA INKÖP OCH TRANSPORT AB, somhar stort behov av bra kommunikationer för sinavaror. är bara ett av många stora bolagsom har behov av goda transporter av sina varor.Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för atthindra att statliga chefer innehar styrelseposter iprivata företag?1992/93:671 av () tillnäringsministern om tekoindustrin:Riksdagen har sagt ja till , vilket närdet träder i kraft innebär fri rörlighet för bl.a. varor.Sverige har också ansökt om EG-medlemskap.Redan nu anpassar sig i fråga efter fråga tillvad som gäller inom EG. Detta har dock inte skettvad gäller tekopolitiken.Sommaren 1991 avskaffades allaimportrestriktioner för tekovaror till . I EGfinns omfattande restriktioner på detta område,och kommer troligen att så förbli till.Om inte anpassar sin tekopolitik till EG, såkommer möjligheten att exportera till EG-ländernaattvara betydligt kringskuren.Min fråga till näringsministern blir följande:Har näringsministern någon avsikt, att vidtaåtgärder för att tekonäring skall få jämlikavillkor med ?1992/93:672 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetstillstånden förutomnordiska medborgare:Trädgårdsnäringen i län har inför denkommande skörden av årets jordgubbar anmält ettbehov av 1 500 plockare. Trots den högaarbetslösheten har länsarbetsnämnden endastlyckats få fram 450 personer som är intresserade avbärplockningen.För att rädda sommarjobben åt svenskarna harlänsarbetsnämnden minskat kvoten arbetstillståndför utomnordiska medborgare från 700 till 235 i år.Om nu inte tillräckligt många svenskar vill hajobben, uppstår stora problem för odlarna att klaraskörden. Skörden beräknas börja maj--juni varför det är bråttom.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledningav den uppkomna situationen?den 7 maj1992/93:673 av () till statsrådetAlf om vattenprojekt i Zimbabwe:Ett omfattande vattenprojekt pågår för närvarandei , det s.k. WaterProject. Detta går i korthet ut på att dammar skallbyggas för att magasinera ytvatten, som sedan skallledas i rör från till staden stöder detta projekt. Detbör krävas att en miljöanalys genomförs ochpresenteras innan SIDA med biståndspengarfortsätter sitt engagemang i ovan beskrivnaprojekt.Min fråga till statsrådet är därför:Avser regeringen att begära att enmiljökonsekvensbeskrivning presenteras innan detsvenska engagemanget i projektet blivit definitivt,dvs. ej går att stoppa eller eventuellt omarbeta.1992/93:674 av () till statsrådetAlf om och de mänskligarättigheterna:De kinesiska ockupanternas brutala brott mot dedemokratiska och mänskliga rättigheterna i Tibetär väl kända och väldokumenterade.Kinesernas förtryck måste nu stoppas.Övergreppen mot de mänskliga rättigheterna måsteupphöra och demokrati införas. Den omfattandemiljöförstöringen måste hindras.Demokratiseringen måste vara ett villkor förbistånds- och handelsutbyte. I kontakterna medföreträdare för den kinesiska regimen måstevästliga demokratier alltid ta upp dessa frågor.Med anledning av det som ovan anförts vill jagfråga följande:På vilket sätt uppmärksammades dessa frågor vidden kinesiske utrikesministerns besök i ?1992/93:675 av () tillförsvarsministern om vapenexport till de baltiskastaterna:I ett frågesvar sade försvarsministern,att han vid det nordiska försvarsministermötet ibörjan av maj i ämnade ta upp fråganom olika former av stöd, också vapenexport, till debaltiska staterna.Nu har mötet ägt rum.Vad blev resultatet av försvarsministerns initiativ?14 § Anmälan om frågor15 § Kammaren åtskildes kl. 13.20.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 7 § anf. 30 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 65(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.