prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — Företagshälsovården är ett angelägetområde i vårt land, och bl.a. visas väl detta av attförutom de två frågor om företagshälsovården somjag har fått att besvara från nui kväll, har arbetsmarknadsministern tidigare underdagen svarat på två stycken frågor omföretagshälsovården från två olika ledamöter. I desvaren har arbetsmarknadsministern pekat på sinförhoppning att man i enlighet med svensk traditionskall kunna lösa företagshälsovårdsfrågan genomförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.Denna förhoppning uttalades redan i slutet påvåren, och den har ännu inte kunnat besannasannat än på delområden på arbetsmarknaden. Jagdelar förstås arbetsmarknadsministernsförhoppning på den punkten.Vad sedan gäller frågan om den fria etableringen,som ju har föreslagits och som kommeratt behandlas , har vi inte gjort någonförändring i fråga om att det ju inte finns någonspecialistläkartaxa för företagshälsovården somspecialitet. Alla specialiteter finns ju inte med i denhär verksamheten. Bakgrunden har just varit attföretagshälsovården egentligen inte är ensjukvårdande verksamhet, ochspecialistläkartaxan, som så att säga ingår ianslutningsfriheten eller etableringsfriheten, är jutänkt att vara ersättning för sjukvårdandeverksamhet.Det faktum att man inte har kunnat kommaöverens mellan parterna, vilket jag beklagar, ärenligt min mening inte skäl nog för att införa en nyspecialistläkartaxa.Elisabeth frågade också om jag anser attföretagshälsovården kan bidra till att bl.a.motarbeta arbetsskador och effekter av sådana,och det är självfallet min uppfattning att den kangöra det.Anf. 231 ():Herr talman! Min uppfattning står fast. Jag menaratt det skulle vara en fördel för svensk sjukvård omvi kunde innefatta företagshälsovården i den friaetableringen och använda den specialistkunskapsom finns där.Anser statsrådet att den förebyggande hälsovårdenockså är sjukvårdande? Det är nämligen minuppfattning. Om man inte tar hand om en sjukdomeller en arbetsskada , utvecklas den helt enkelt.Det kan vara en liten skada, som så småningomutvecklas till någonting ganska allvarligt och somkan få långvariga konsekvenser, allra mestnaturligtvis för den enskilda individen men ocksåför samhället och för arbetsgivaren.Anf. 232 Statsrådet ():Herr talman! Om man kan välja är det förstås alltidbättre att förebygga än att bota. Därav följerkanske inte att förebyggande är samma sak somsjukvårdande, vilket låg i . Jag förmodar att hennes fråga avsåg att ledafram till att man skulle kunna definieraförebyggande åtgärder såsom sjukvårdande ochdärmed komma i åtnjutande avspecialistläkartaxan. Jag uppskattar ElisabethFleetwoods syfte, men jag ifrågasätter metoden.Det faktum att arbetsmarknadens parter inte harklarat ut frågan om ansvaret förföretagshälsovården är inte ett självklart argumentför att en helt ny specialistläkartaxa skall inrättas.Anf. 233 ():Herr talman! För mig är arbetsmarknadens partersmisslyckande tillräckligt skäl att efterlysa en väg attkomma fram, eftersom jag anser att den här fråganär så viktig. Naturligtvis håller jag med om att detalltid är bättre att förebygga. Det är vi överens om.På det stora hela är vi, som jag sade från början,överens. Det är inte samma sak, men det ena följerav det andra, och det är därför jag är så envis somjag är på den här punkten.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1993/94:111 omhögkostnadsskyddet och företagshälsovårdenAnf. 234 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att geföretagshälsovården rätten att inräknas ihögkostnadsskyddet.Elisabeth ställer frågan med anledningav att den sjukvård som lämnas inomföretagshälsovården intelängre omfattas av högkostnadsskyddet för öppensjukvård och läkemedel och menar att patientersom behöver söka vård intevänder sig till vårdgivare som är verksamma inomföretagshälsovården.Fr.o.m. är det generella statsbidraget tillföretagshälsovård avskaffat genom beslut avriksdagen. Beslutet utgår från attföretagshälsovårdens huvuduppgift skall vara attarbeta med det förebyggande arbetsmiljöarbetetmed tonvikt på grupp- och organisationsinriktadeinsatser.Den sjukvård som trots den avseddahuvudinriktningen på verksamheten i vissa falländå lämnas inom företagshälsovården kan som enföljd av riksdagsbeslutet inte längre jämställas medden av samhället i övrigt finansierade öppna hälso-och sjukvården i olika avseenden. Härigenomjämställs läkarvård eller sjukgymnastiskbehandling som lämnas av läkare ellersjukgymnaster vilka är anställda av eller har avtalmed företagshälsovård med övrig oregleradprivatvård, under förutsättning att vårdgivaren inteär ansluten till den allmänna sjukförsäkringen ellerhar vårdavtal med en sjukvårdshuvudman.Jag vill i anslutning härtill erinra om att trots debeslutade ändringarna 1993 kvarstår ändå möjligheten för enföretagsläkare att fortsättningsvis påsjukförsäkringens bekostnad remittera patienterför röntgen- och laboratorieundersökningar tillsjukvårdshuvudmännen.Som en konsekvens av den beslutadeverksamhetsinriktningen för företagshälsovården,har jag inte för avsikt att föreslå några generellaåtgärder i syfte att låta vård och behandling lämnadinom företgshälsovården bli omfattad avhögkostnadsskyddet.Anf. 235 ():Herr talman! Som sjukvårdsministern säkert harförstått är jag inte heller helt nöjd med svaret pådenna fråga. Låt mig ta en bild ur levande livet. Enföretagshälsovård som jag har besökt fick enmorgon samtal från ett anslutet företag. Manfrågade efter fyra arbetstagare som skulle vara påföretagshälsovården. De hade anmält det till sinarbetsgivare. De fanns där inte när mankontrollerade. Men det var inget skumt med att deinte var där. Anledningen till att de inte var där varatt de inte längre fick stämpla kortet förhögkostnadsskydd där. Det var ganska ungamänniskor. En befann sig i , en iSödertälje och de andra någon annanstans. De varangelägna om att få sitt kort för högkostnadsskyddstämplat, för tänk om de skulle råka ut för ensjukdom som skulle vara så länge att de skulle dranytta av högkostnadsskyddet. Därför hade de valtatt betala mer för respektive behandling.Det innebär naturligtvis en nedåtgående spiral förföretagshälsovården. Företagshälsovården förlorarså småningom. Det företag finns väl inte sombetalar till en företagshälsovård dit deras anställdainte vågar gå, just för att de inte omfattas avhögkostnadsskyddet. Det är av den anledningensom jag har ställt frågan. Hur skall man kommaförbi den risken? Vi riskerar att förlora en storkompetens genom att företagshälsovården fårdenna nedåtgående spiral.Anf. 236 Statsrådet ():Herr talman! Högkostnadsskyddet är inrättat avriksdagen ursprungligen i syfte att se till att ingendrabbas av kostnader över en viss nivå. De allraflesta kommer förstås inte i närheten av den nivån.Det gäller framför allt yngre människor. Man fårväl konstatera att de fyra unga i ElisabethFleetwoods berättelse, på en och sammaarbetsplats och dag, som velat gardera sig för etteventuellt behov av att utnyttjahögkostnadsskyddet under det kommande åretutgör en statistiskt sett ovanlig kombination. Detvågar jag nog säga.Jag har inte mycket att tillägga utöver det svar jaghar gett i övrigt. En konsekvens av de beslut somhar fattats i , framför allt beslutet om attavskaffa statsbidraget till företagshälsovården, harblivit att man inte räknar in företagshälsovården ihögkostnadsskyddet, såvida inte läkaren i fråga avannat skäl är ansluten till den allmännaförsäkringen eller har vårdavtal med ensjukvårdshuvudman.I samband med den förra frågan från ElisabethFleetwood pekade jag inte på att det är möjligt förmånga av företagsläkarna i vårt land att varahusläkare exempelvis på deltid. I den mån de blirdet, gäller det regelsystemet. Då blir det en heltannan sak. Jag har här svarat på precis den frågasom ställde.Anf. 237 ():Herr talman! Jag skall be att få komma med enavslutande kommentar. Självklart är det riktigt somsjukvårdsministern säger, att de flesta inte kommeri närheten av 15 besök. Men redan i början av åretkanske man är orolig för att man är en av dem somkommer att drabbas, och därför går man försäkerhets skull någon annanstans än tillföretagshälsovården. Jag skulle kunna nämnanågra unga människor som jag känner till som harhamnat i den situationen. Vad jag nämnde var enbeskrivning ur levande livet. Den var tagen från enav våra företagshälsovårder.Nu vet jag mycket väl vad vi har beslutat. Mengudskelov är vi riksdagsmän inte sämre än att vi kankomma tillbaka, om vi upptäcker att någonting intefungerar så väl och se om vi tillsammans med enklok regering kan rätta till de misstag som vieventuellt har gjort. Jag kommer att vara väldigtuppmärksam på denna fråga och återkomma ''indue order''.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1993/94:116 om frihet attvälja husläkareAnf. 238 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att alla, oavsettarbetsgivarens preferenser, skall ha möjlighet attfritt välja husläkare.Maud ställer frågan med anledning av attlandstinget i län skulle ha beslutat attlandstingets anställda skall erhålla gratis sjukvård,men endast om personalen vänder sig till delandstingsanställda husläkarna.Generellt sett kan självfallet en arbetsgivareerbjuda sina anställda särskilda förmåner ochteckna avtal om detta. Men jag anser att det ärolämpligt om en offentlig och dominerandearbetsgivare inom en sektor gör detta på sådant sättatt han snedvrider eller förhindrarkonkurrensmöjligheterna.Den enskildes möjlighet att fritt välja en husläkarebland dem som finns tillgängliga och har utrymmeatt ta sig an fler personer är ett centralt inslag ihusläkarreformen. Neutralitet mellan olikadriftsformer för husläkarverksamhet är ett annatsådant centralt inslag.Enligt vad jag har inhämtat har iKristianstads län ännu inte fattat ett slutligt beslut ifrågan. Detta kommer att ske senare i dennamånad. Jag utgår från att ärendet kommer attdiskuteras ytterligare och att då tarhänsyn till den producent- ochkonkurrensneutralitet som skall präglahusläkarreformen.Om man som enskild medborgare ifrågasätter ettkommunalt beslut har man också hos domstolmöjlighet att begära en laglighetsprövning avbeslutet. Frågor om konkurrensneutralitet kanunderställas prövning. Det ärockså en uppgift för husläkardelegationen att följautvecklingen av husläkarreformen i dessaavseenden.Anf. 239 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetBo Könberg för det svar som jag har fått. Det blevlitet fel i frågeställningen. Det varlandstingsstyrelsens majoritet som hade fattatbeslutet. Jag kan informera statsrådet om attKonsumentverkets prövning kommer att ske påbegäran av privatläkare i Ängelholmstrakten, somhar reagerat mycket starkt.Jag ser också i svaret att statsrådet anser att det ärolämpligt om en offentlig och dominerandearbetsgivare inom en sektor snedvrider ochförhindrar konkurrensmöjligheter. Jag tycker attdetta är viktigt. Jag är glad för svaret, för det är ettrakt svar. Jag tänker inte förlänga debatten, utanjag är helt nöjd.Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på frågorna 1993/94:132 och 157 omplötslig spädbarnsdödAnf. 240 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för attuppmärksmma behovet av ekonomiska insatserinom området plötslig spädbarnsdöd.Lotta har också frågat mig ommöjligheterna till utökat stöd till forskningen kringplötslig spädbarnsdöd.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Plötslig spädbarnsdöd är den vanligastedödsorsaken hos barn i denna åldersgrupp. I vårtland inträffar mellan 110 och 120 sådanadödsfall. Informations- och forskningsinsatser sombidrar till att förebygga plötslig spädbarnsdöd ärenligt min mening mycket angelägna. De insatsersom skett inom dessa områden under senare årtorde också ha bidragit till den tendens tillminskning av antalet sådana dödsfall som sedannågot år tillbaka kan skönjas.I detta sammanhang spelar den i välutbyggda barn- och mödrahälsovården enbetydelsefull roll. I sitt preventiva arbete medblivande och nyblivna föräldrar mot plötsligspädbarnsdöd har man möjlighet att snabbt nå utmed nya rön. Frågan om plötslig spädbarnsdöd harockså uppmärksammats av i ett s.k.meddelandeblad (nr 18/92) . Därredovisas bl.a. erfarenheter från andra länder ochrekommenderas att spädbarn från en månads ålderbör ligga i ryggläge.Självfallet är också en viktig resurs både när det gälleratt förmedla information i förebyggande syfte ochnär det gäller att stödja de familjer som drabbas avden stora sorg och de påfrestningar som det innebäratt förlora ett barn -- och ett syskon. Regeringenhar därför också beviljatFöräldraföreningen nära urAllmänna arvsfonden för att dels framställainformationsmaterial och sprida detta tillallmänheten och olika personalgrupper, dels byggaupp ett riksomfattande informationsnät därföräldrar stöttar andra föräldrar.När det gäller önskemål omstatsbidrag till måste jag dock konstatera att demedel Allmänna arvsfonden förfogar över inte kananvändas till föreningars driftskostnader för ettkansli eller motsvarande. () över medel för att stödjaolika organisationer. Men vilka organisationer somskall stödjas är i första hand en fråga för FHI, sommed sin sakkunskap och överblick bör ha deförutsättningar som krävs för att göra de mångagånger svåra avvägningarna av hur de tillgängligamedlen bäst bör utnyttjas.Vad beträffar forskningsinsatserna kan jag nämnaatt höllen s.k. state-of-the-art-konferens om plötsligspädbarnsdöd. Där framkom bl.a. att kunskapenom plötslig spädbarnsdöd, dess epidemiologi ochpatologi, är betydande. Men det konstateradesockså att mer kunskap behövs kring det ''normala''barnets utveckling av kontrollfunktioner, för attförstå varför ett barn plötsligt får andnings- ochhjärtstillestånd.Medicinska forskningsrådet () ger ocksåprojektstöd till forskning om plötslig spädbarnsdödsåväl vid i som vidKarolinska sjukhuset.Vid i stöder MFRtvå projekt som berör intensivvård av nyfödda,särskilt deras vatten- och värmebalans, och vid S:tGörans sjukhus stöds via rådet forskning som berörlungstruktur och lungsjukdomar.Totalt uppgår forskningsanslagen från MFR medinriktning mot plötslig spädbarnsdöd ellernäraliggande områden till närmare 2 miljonerkronor /94. Till detta kommerockså de statliga medel som utgår viafakultetsanslag till denna typ av forskning.Jag vill i detta sammanhang också nämna attNordiska ministerrådet har beviljat ca 300 000danska kronor för projekt rörande plötsligspädbarnsdöd under år 1994.Det pågår således en betydande forskning omspädbarnsdöd till vilken staten bidrar med medel,men där de som besitter nödvändig sakkunskap ochkan bedöma vilka forskningsprojekt som hållerönskvärd kvalitet också beslutar om vilkaforskningsprojekt, forskare eller forskargruppersom skall erhålla forskningsmedel.Anf. 241 ():Herr talman! I morse läste jag i tidningen attBeatrice var död. dog honefter ett alltför kort liv med svåra medfödda inreskador. Man sänder en tanke till föräldrarna i derassvåra stund. De hade dock vetskapen om attBeatrice kanske aldrig skulle ha kunnat få ettvanligt liv. Så mycket svårare är situationen för deföräldrar som upptäcker att deras barn hardött utan någon förvarning över huvud taget.Jag vill tacka statsrådet för det uttömmande svaretpå min fråga. Men nog känns det besvärligt att vetaatt de som FöräldraföreningenPlötslig spädbarnsdöd fick från Allmännaarvsfonden för ett treårigt projekt inte gör detmöjligt för föreningen att fortsätta det -- som jag ärsäker på att vi är överens om -- mycket viktigaarbete som den bedriver.Samtidigt vet vi att exempelvis fårpengar för sitt arbete. Vi har fruktveckapå , så vi kan tycka att det är viktigt.Det handlar här dock om den dödsorsak som är denvanligaste för barn mellan en månad och . Dethandlar således inte bara om spädbarn. Det kännsangeläget för oss att göra något mer.Jag har frågat om ekonomiska insatser över huvudtaget. Nog föll min tanke speciellt påFöräldraföreningen. Men jag tycker också att det ärangeläget att understryka att det nordiskaforskningsprojekt som har fått 13 miljonerkronor, arbete, från har erhållit300 av det nordiskaministerrådet. Man bör komma till insikt om attockså borde bidra i det arbetet. Jag tror attvi skall få forskningssituationen ytterligare belyst.Anf. 242 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Det härär en mycket svår fråga. Jag tror att det vore bra omvi politiker inte bara pratade om pengarutan kanske också litet om känslor. Bland det mesttragiska en familj kan råka ut för är att förlora ettbarn -- dessutom utan att man kan se en förklaringtill det. Jag tror att det är mycket viktigt för dedrabbade föräldrarna att få ett svar på varför derasbarn dog.Forskningen på det här området står inför mycketstora utmaningar. Det är inte särskilt glamoröst attforska om plötslig spädbarnsdöd. Det är svårt att fåpengar och man får förmodligen inte heller någotnobelpris. Forskarna har haft mycket svårt att enshitta ledtrådar till lösningen av problemet. Därförhar det också varit svårt att formuleraforskningsprojekt.Jag tycker att statsrådet svar visar påengagemang i den här frågan. Förhoppningsvis kandet leda till mera pengar till den här mycketviktiga forskningen.Det har kommit oroväckande signaler från t.ex.Föräldraföreningen om nedskäringar i den, tillomfånget, ganska begränsade forskning som pågår.Jag skulle vilja veta hur ser påsignalerna. Är det sant att det kommer att skenedskärningar även av de ganska små resurser somden här forskningen får?Anf. 243 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall göra några kommentarer tillde följdfrågor som och har tagit upp.I mitt ursprungliga svar nämnde jaginformationsmaterial som redan finns för föräldrar.En av de viktigaste åtgärderna för att se till att färrefamiljer drabbas av en sådan tragedi är förstås attsprida den kunskap som finns och som har samlatsgenom läkar- och forskarkåren till alla föräldrar.Efter ett möte med strax eftermidsommar har jag diskuterat med Socialstyrelsenom att man skall ta fram ett nytt och brainformationsmaterial. Det arbetet pågår nu.Ungefär vid årsskiftet kommer vi att ha tillgång tilldet nya materialet som kommer att spridas tillsamtliga blivande och nyblivna föräldrar.När det gäller föreningen förstår jag mycket välMargareta fråga. Jag har pekat på detsom är möjligt med nu gällande regler. Detfinns problem med det statliga regelsystemet såsomdet har utformats av , nämligen attföreningen spädbarnsdöd inte är attbetrakta som en handikapporganisation. Den fallersåledes inte inom ramen för bestämmelser rörandesådana organisationer. Därför har jag pekat på justFolkhälsoinstitutet. En av de stora insatser somföreningen gör gäller just förebyggande insatser.Till sist när det gäller fråga omnedskärningar i den forskning som bedrivs har jagi dag inte material för att besvara den frågan. Menjag skall undersöka den.Anf. 244 ():Herr talman! Som jag har förstått det ärFöräldraföreningen inblandad i arbetet med dennya informationsfoldern. Jag tycker att det ärmycket bra med en sådan samverkan.När det gäller statsbidrag til organisationer har detnyligen presenterats synpunkter från en utredningsom är tillsatt av den sittande regeringen. Jag tyckeratt det skulle vara bra -- och jag är säker på attFöräldraföreningen också tycker det, eftersom denhar gjort två uppvaktningar av statsrådet -- med eninriktning med uttalanden om att också den härtypen av organisation skall få möjligheter till stöd.Det finns möjlighet med en sådan inriktning införframläggandet av en eventuell proposition tillriksdagen. Jag är nästan övertygad om attriksdagen skulle ge sitt stöd även till en organisationsom faller litet utanför de specifika ramarna.Anf. 245 ():Herr talman! Jag vet inte heller om det är sant attforskningen står inför neddragningar. Men jagtycker att det är viktigt att i alla fall ta sådanasignaler på allvar. Jag tror också att statsrådet gördet.Anf. 246 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig bara som en sista kommentari den här debatten säga att vi hållerpå att se över frågan om föreningarna. Det ärmycket möjligt att har rätt isin förmodan om inställning. Vi kandock inte bara peka ut en ny organisation och sägaatt reglerna inte skall gälla för just den. Det handlarförstås om att ha ett regelsystem som kan tillämpasför alla fall. Vi prövar nu den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på fråga 1993/94:135 om amalgamAnf. 247 Statsrådet ():Herr talman! har frågatmiljöministern om socialministern kommer attlägga fram en särskild proposition om avveckling avamalgam.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Socialstyrelsen har i sin rapport attavveckla amalgam som tandfyllningsmaterial (Ds1992:95) redovisat ett förslag till plan för avvecklingav amalgam. Rapporten har remissbehandlats. Desenaste remissvaren har inkommit i september1993. En sammanställning av remissvaren pågår.Naturvårdsverket och Kemikalieinspektionen har ien rapport till regeringen redovisat huravvecklingen av övrig kvicksilverhantering fortgår.Rapporten innehåller också förslag till ytterligareinskränkningar i kvicksilverhanteringen generelltsett. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställningav remissvaren har påbörjats.En beredning pågår således i avde förslag som framlagts. Regeringen avser att fattabeslut med anledning av förslagen under våren1994.Anf. 248 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Detsade inte nej, men det sade inte heller så mycketmer.När miljödebatten begynte för några årtiondensedan skedde det under intryck av bok . Den anknöt inte minst till deskador som kvicksilver orsakar, t.ex. att fåglar dörut av kvicksilverbetat utsäde.Jag vet att kvicksilver är mycket farligt förmänniskor och natur.I den miljöproposition som den socialdemokratiskaregeringen lade fram sedanfanns det en avvecklingsplan för all användning avkvicksilver. Jag kan konstatera att det finns enmassa obegripliga hinder just på de områden somhandlar om människors hälsa, medan det gårganska bra inom jordbruk och industri, dock ännuinte tillräckligt bra. Detta bekymrar mig mycket.Enbart miljöskälen är skäl nog för att avvecklaanvändningen av kvicksilver också inomtandvården. I en artikel i berättades det att det --sedan den totala användningen har minskat -- ärkrematorierna i som står förde största utsläppen av kvicksilver.Jag är alltså bekymrad över att det är så svårt atttillämpa den här principen inom tandvården, därbåde miljön och människors hälsa är berörd. Jagskulle därför vilja fråga statsrådet : Anserregeringen att man skall ställa samma krav påhälso- och sjukvård och tandvård som på industrioch jordbruk när det gäller användning ochavveckling av miljöfarliga ämnen? Anserregeringen att de principer som är etablerade inommiljöarbetet i övrigt, nämligenförsiktighetsprincipen och substitutionsprincipen,är tillämpliga också när det gäller människorshälsa?Anf. 249 Statsrådet ():Herr talman! har inlämnat en frågatill mig som lyder: Kommer socialministern attlägga fram en särskild proposition om avveckling avamalgam?Jag har i mitt svar redogjort för hur beredningen avärendet ser ut. Vi kommer alltså från regeringenssida att återkomma till frågan nästa år.Anf. 250 ():Herr talman! Det framgår inte av svaret omregeringen kommer att framlägga någonproposition. Kan statsrådet tala klarspråk ochdessutom svara på de två andra frågor som jagställde?Anf. 251 Statsrådet ():Herr talman! För konstaterar jag attjag i mitt svar på frågan om det skall läggas framnågon särskild proposition har redogjort att denberedning som pågår kommer attleda fram till att regeringen fattar beslut undervåren.Jag kan förstås upprepa detta en tredje gång. Så härär det.Anf. 252 ():Herr talman! Det står inte i svaret, och framgår inteheller av det som nu har sagt, omregeringen kommer att framlägga en propositioneller inte. Därför upprepar jag först och främst denfrågan.Sedan tycker jag inte att man kan dribbla bort deandra frågorna heller.