prot · GH0928 · 1993-11-23 00:00:00 — Kan jag förstå arbetsmarknadsministernså att han anser att kraven på utbildningarna skallvara desamma i och utomlands? Man skallalltså inte drabbas av att det ställs hårdarekvalitetskrav för en utbildning utomlands än förmotsvarande utbildning i Sverige.Anf. 82 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag anser att utbildningarna skallbedömas lika. Är utbildningen bra utomlands ochbra hemma skall de bedömas lika. Detta är ytterstett arbete som sker via organ som ligger underUtbildningsdepartementet. Men jag förutsätter attde har samma åsikt som jag.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:70 om åtgärder motolaga fiskeAnf. 83 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att hindratjuvfisket i och Skälderviken.Jag upprepar vad jag sade här för drygt en månadsedan, att det olagliga fisket från i första handdanska fiskebåtar i och i ärett problem. Jag påpekade även att det i första handär uppgift att bekämpa dennatyp av brott.Enligt gällande regler skall Kustbevakningensfartyg göra anmälan i princip i förväg föratt få operera på danskt territorialhav. Dettaomöjliggör för att förfölja danskatrålare när dessa lyckas ta sig in på danskt vatten.Utrikesdepartementet har under hand inlettinformella diskussioner med det danskautrikesministeriet med syftet att utverka generellttillstånd för respektive länders kustbevakningar atttillträda det andra landets territorialhav i områdetutan krav på 24 timmars förhandsanmälan.Jag har av utrikesministern fått veta att detdanska utrikesministeriet är berett att inledaformella överläggningar med i frågan.Anf. 84 ():Fru talman! Jag är tacksam för det svar som jag harfått av jordbruksministern. Jag kan upplysaom att frågan lämnades in för drygt en månad sedanoch att dess besvarande av olika anledningar harblivit förhalat. Jag är också medveten om det svarsom har fått i frågan och somdet hänvisats till här. Vi förväntar oss naturligtvisåtgärder utmed de danska kusterna, och vi delar deredovisade uppfattningarna.Vi kan dock fortfarande i våra skånska tidningar seuppgifter om att man överträderöverenskommelserna. Jag har i min hand en notisom några fiskare som har blivit av med ganska storanät och förlorat pengar som investerats i fisket.Jag undrar när man skulle kunna förvänta sig attutrikesministerns förhandlingar ger resultat, så attdanska båtar kan förföljas över till den danskasidan.Anf. 85 Jordbruksminister ():Fru talman! Det har, som jag nämnde, tagitskontakter mera informellt med det danskautrikesministeriet. När man nu har uttalat sig varaberedd att föra mera formella samtal om fråganutgår jag från att det inte kommer att ta särskilt långtid förrän denna fråga kan av.Anf. 86 ():Fru talman! Låt mig bara tillägga en liten enkelfråga: Har jordbruksministern haft egna kontaktermed sin kollega i vårt systerland på andra sidan avÖresund?Anf. 87 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har inte haft några kontakter påden . Däremot skall jag resatill och skall då ha en sådan kontaktmed jordbruks- och fiskeriministern.Anf. 88 ():Fru talman! Då får jag önska jordbruksministernlycka till och hoppas att vi kan få ett positivt beskedtill de skånska tidningarna, så att våra fiskare därnere kan känna sig trygga.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:109 om RomasockerbrukAnf. 89 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkautfästelser det danska företaget /S hargjort om fortsatt drift vid bruket i Roma.Jag har i ett tidigare svar till innehållet i den brevväxling som jag harhaft med angående förutsättningarna försvensk betodling och sockerproduktion. Daniscogav uttryck för uppfattningen att förutsättningarbör kunna skapas för att upprätthållasockerproduktionen på utöver1995, om vid EG-inträdet tilldelas entillräckligt stor sockerkvot.De svenska förhandlingspositionerna när det gällersocker omfattar bl.a. krav på en kvot som är väl iöverensstämmelse med de svenskaproduktionsförhållandena. Mot denna bakgrundgör jag bedömningen att förutsättningar bör finnasför en fortsatt drift vid sockerbruk efter år1995.Danisco undersöker också möjligheterna till enfortsatt betproduktion på om fabriken iRoma läggs ned.Anf. 90 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Ocksåjag anser att förutsättningarna för att driva bruket iRoma vidare finns, men frågan är om det blir någramöjligheter till detta.Senast har det offentliggjorts i medierna attdet är problem med sockerkvoten. Det pågår härnaturligtvis ett förhandlingsspel, som varkenjordbruksministern eller jag kan ha någon bestämduppfattning om , men anledningen till minfråga är att jordbruksministern alldeles klart haruttryckt i kammare att har sagtja till en fortsatt drift av bruket.Min fråga gällde vad som konkret låg bakom dettaoch vad som skulle ha hänt efter det att vi förtdiskussioner här i kammaren i denna fråga.Anf. 91 Jordbruksminister ():Fru talman! Vad gäller EG-förhandlingarna är lägetatt vi fortfarande väntar på kommissionensbedömning av våra positioner. Vi har ett tag varitutlovade sådana besked men ännu inte fått dem pådet här området.Vi vet att man när det gäller kvotfrågor uttryckersig försiktigt i sina svar, men efter det att vi har fåttde här synpunkterna från kommissionen kommerdet att föras mera politiska förhandlingar. Jagbedömer situationen på samma sätt som tidigare:Vi har goda förutsättningar att få en brasockerkvot.Vad beträffar den andra frågan, om det som harsagts och om huruvida det har skett någonting nytt,kan jag säga att jag i mitt svar refererade det somDanisco anfört i sitt svar. Det var att om den totalamöjligheten till sockerproduktion i blirtillräckligt stor, bör det finnas förutsättningar försockerproduktion på utöver1995. Det var den formulering som jag använde,och det är också den som VD har använti ett brev till mig.Därutöver har vi fört ett samtal om möjligheternaatt, för den händelse att man vid någon tidpunktskulle tvingas lägga ned sockerbruket, ändåeventuellt ha kvar sockerbetsproduktionen.Danskarna har erfarenhet av detta, eftersom de harkustlokaliserade bruk och vet hur det går till attflytta betor över vatten.Jag vill tillägga att det såvitt jag kan erinra mig intehar skett några förändringar i situationen sedan viförra gången talades vid om den här frågan.Anf. 92 ():Fru talman! Det beklagar jag i så fall djupt. Dettändes naturligtvis en hoppets låga i mångagotlänningars ögon efter frågesvaret under denmuntliga frågestunden . Man har isnabbprotokollet för övrigt stavat fel på namnetRoma, vilket jag hoppas blir rättat till det slutligaprotokollet. Jag citerar vad som sades:''Vi har ganska goda kontakter med , dvs.ägaren till Svenska sockerbolaget som äger Råmasockerbruk. Ett första önskemål är att dettasockerbruk skall kunna drivas ytterligare något årefter 1995. Detta har man från ägarens sida sagt jatill. ''Var det en felaktig uppgift?Anf. 93 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är såvitt jag förstår precis det somjag skulle vilja säga också . Det enda villkoretför detta är att vi får en rimlig sockerkvot. Utan ensådan skulle Sockerbolaget i , ägt avDanisco, tvingas att reducera produktionen, mendet finns inga indikationer på att detta blir fallet.Anf. 94 ():Fru talman! Det var beklagligt attjordbruksministern inte gjorde den inskränkningenden . Det står, som jag nämnt, klart ochtydligt i protokollet att man har sagt ja till enfortsatt drift. På det sättet är det alltså inte.Anf. 95 Jordbruksminister ():Fru talman! Vad man har sagt och vad jag dengången hänvisade till var samma brevväxling somjag har hänvisat till . Man har där från ägarenssida sagt att man bedömer förutsättningarna ganskagoda för att fortsätta driften vid sockerbruket iRoma, under förutsättning att vi får en hyggligsockerkvot.Anf. 96 ():Fru talman! Enligt mitt sätt att se är ett besked omatt man skall försöka, om förutsättningarna finns,inte riktigt samma sak som att man har sagt ja tillfortsatt drift ytterligare efter 1995. Det ärväl bara att beklaga att jordbruksministern och jaguppenbarligen inte har riktigt samma bedömningav svenska språket i det avseendet.Anf. 97 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror nog att vi har rätt likartadebedömningar. Det som är viktigt här är ju att manfrån Sockerbolaget i och dess danska ägarehar en positiv inställning till att driva sockerbruketvidare på efter 1995. Dock kan varkenSockerbolaget eller regeringen till alla delargarantera hur framtiden kommer att se ut, och dethar jag heller aldrig gjort några utfästelser om häri riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:142 omhögskoleutbildning inom hästsektornAnf. 98 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att medverka till för att denföreslagna högskoleutbildningen inomhästområdet kan komma till stånd.Bo Arvidson avser ett förslag som på mitt initiativhar utarbetats av en särskild arbetsgrupp inomJordbruksdepartementet. Förslaget innebär bl.a.att det inrättas en ny utbildning på högskolenivå förhästsektorn. Utbildningen bör enligt förslaget varatvåårig med ett grundläggande år och ettinriktningsår. föreslåsbli huvudman och utbildningen lokaliserad tillFlyinge och . Utbildningen beräknasstarta och fullt utbyggd omfattaca 130 elever med ett årligt intag på 65 elever.För att genomföra de föreslagna åtgärderna krävsatt både staten och branschen ställer resurser tillförfogande. Frågor om statens medverkanbehandlas inom ramen för höstens budgetarbete.Anf. 99 BO ():Fru talman! Jag skall be att få tackajordbruksministern för svaret på min fråga.I en frågedebatt föregående årdiskuterade jag bl.a. utbildningsfrågor påhästområdet med jordbruksministern medanledning av förslag i april 1991.Utredningen konstaterade då att yrkesutbildningeninom hästhållningen led av tre allvarliga problem,nämligen otillräcklig kvalitet, otillräcklig volym ochfinansieringssvårigheter.Jordbruksministern ställde sig positiv till min frågaom att se över utbildningen på hästområdet ochsade att det borde ske i samverkan mellanjordbruks- och utbildningsdepartementen. Jag serdärför mycket positivt på att jordbruksministern imaj tillkallade en arbetsgrupp med uppgift attutarbeta ett förslag till en högskoleutbildning inomhästområdet. Arbetsgruppens förslag bedömer jagför min del som realistiska och genomförbara.Därmed skulle ett av de tre problem somHästutredningen pekat på kunna åtgärdas,nämligen att utbildningen fick en högre kvalitet.En viktig part i arbetet med en ny utbildning är deolika organisationerna på hästområdet. Derasuppvaktning hos jordbruksministern våren 1993har understrukit det intresse som finns inom deberörda organisationerna.I svaret nämner jordbruksministern attarbetsgruppen säger att utbildningen skulle kunnastarta . Jag tolkar detta sommycket positivt. Men jag skulle vilja frågajordbruksministern om han tror att det är möjligtatt man kan fatta ett beslut i så god tid attutbildningen verkligen kan starta vid den tidpunktsom anges av arbetsgruppen.Anf. 100 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror att vi har samma uppfattning ihuvudfrågan, att det är värdefullt om vi kan få tillstånd en utbildning av hög kvalitet på hästområdet.Vi gör den bedömningen bl.a. mot bakgrund av atthästen har en stor och betydelsefull roll i samhället,både socialt och ekonomiskt. Den har ocksåbetydelse från jordbrukets utgångspunkt. När jagbesökte nämnde jagdär att vi räknar med att hästarna i förnärvarande förbrukar foder från ungefär 180 000hektar. Det är alltså även som jordbruksproduktionbetraktat en betydande näring.Vi har gått snabbt fram. diskuterasett förslag till högskoleutbildning medrepresentanter för de inblandade instanserna ochLantbruksuniversitetet. Vi är inriktade på att detskall kunna bli möjligt att starta utbildningen tillhösten, under förutsättning att ekonomin kanklaras av. Den delen kan jag naturligtvis inte varaalldeles säker på förrän budgetbehandlingen äravslutad.Anf. 101 BO ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Vi ärnaturligtvis helt överens om betydelsen avutbildningen och även om hästsportens betydelse.När det gäller finansieringen, somjordbruksministern nämnde, säger arbetsgruppenatt den bör ske med de medel som står tillförfogande under statsbudgetens niondehuvudtitel, alltså . Jagtolkar det så att skulletillföras medel för att svara för den nyautbildningen på högskolenivån.I dag finns en del av kostnaderna för befintligautbildningar hos Utbildningsdepartementet.Dessutom betalar vissa kommuner för elever, t.ex.vid . Inte minst har finansieringen påkommunsidan varit ett problem. Vissa kommunerhar betalat för sina elever, andra har inte gjortdetta. Med arbetsgruppens förslag löser manfinansieringsproblematiken mera rättvist enligt minuppfattning. Hästsporten satsar också medel påutbildningsverksamheten, och det tycker jag ärmycket positivt. Det framgår även av svaret attjordbruksministern ser det som en förutsättning medverkar från branschens sida.Jag förstår att jordbruksministern inte kan ge sig ini budgetdiskussionen. Men jag skulle ändå viljafråga hur jordbruksministern bedömermöjligheterna att reda ut finansieringsfrågorna?Anf. 102 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller finansieringen är det rättsom sade att man i utredningen utgickfrån att detta skulle belasta nionde huvudtiteln,alltså . Vi utgår ocksåifrån att detta inte skall ske genom en omfördelningpå SLU, utan att det i det här sammanhanget krävsnya pengar.Det har förts samtal med sporten, som jag tror ärberedd att tillskjuta medel. Att vi harsagt att detta skall ligga under jordbruketshuvudtitel innebär att vi själva påJordbruksdepartementet har ett betydandeinflytande över om de här pengarna kommer fram.Jag är hoppfull i det här sammanhanget.Det är kanske värt att tillägga att det därmed inteär självklart att man löser finansieringsproblemenför övriga utbildningar. Detta är en tillkommandeutbildning på högskolenivå. Det är säkert eninjektion på de platser där vi räknar med att denskall finnas, alltså på och . Mende andra utbildningarna, på lägre nivå, fårfinansieras som tidigare.Anf. 103 BO ():Fru talman! Jag får tacka för det svar jag fick. Jagtänkte precis ta upp det jordbruksministernavslutade med, nämligen att vi har kvar en delutbildningar vars problem inte är lösta. Wången.Låt mig sluta med den förhoppningen att vitillsammans skall kunna finna möjliga lösningaräven för den delen av utbildningarna, till gagn förutbildningen på hela hästområdet.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:169 omsmåföretagandetAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har, med hänvisning tillatt småföretagarnas tillgång till krediter är knappoch att krediterna är kostsamma, frågat mig vad jagavser att göra för att förbättra situationen för allasmåföretag, så att dessa åter kan börja investeraoch därigenom skapa riktiga arbeten i Sverige.Vårt land är inne i en period av stora ekonomiskapåfrestningar. Den ekonomiska krisen har drabbatalla; enskilda medborgare, företag, stat ochkommuner. Denna situation förbättras nu gradvis.Genom bl.a. sjunkande räntor har villkoren förföretagens investeringar i ny produktion ochdärmed nya arbeten i delvis förbättrats.Men krisen är inte över, och en fortsatt viktiguppgift för regeringen är därför att underlättainvesteringarna i det privata näringslivet. Dettagäller framför allt för de små och medelstoraföretagen.Under de senaste åren har bankernas förluster varitstora, och flera banker har beviljats statligt stöd.Svårigheterna har bl.a. lett till att bankerna skärptvillkoren för utlåning. En sådan utveckling är i ochför sig sund, men det finns en risk för att bankernagår för långt i åtstramningen av kreditgivningen.Jag har också i olika sammanhang påpekat viktenav att bankerna inte är alltför försiktiga vidbedömningen av om kredit skall lämnas. Ansvaretför kreditgivningen måste dock i första hand liggahos de enskilda kreditinstituten.Den allmänna räntenivån har sjunkit.Återhämtningen i det finansiella systemet kommerockså att öka förutsättningarna för banker ochandra kreditinstitut att åter fungera normalt ochmedverka till att hålla ränteläget på en rimlig nivå.I detta sammanhang vill jag även nämna attregeringen tidigare överfört medel från deförutvarande löntagarfonderna till vissariskkapitalbolag. Dessa bolag har till uppgift atterbjuda små och medelstora företag olika former avriskvilligt kapital. Regeringens åtgärd har därförökat utbudet av riskkapital för dessa företag.På skatteomådet har regeringen lagt fram ett antalförslag till reformering av företagsbeskattningen isyfte att stimulera inte minst småföretagen. Förenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolagslopas den tidigare överbeskattningen avavkastningen på investerat kapital. Vidare skallunderskott i nystartad näringsverksamhet få kvittasmot tjänsteinkomster de fem första åren.Dubbelbeskattningen av utdelning på eget kapital iaktiebolag slopas. Skattesatsen i bolagssektornsänks. Dessa och andra åtgärder bör stimuleranyföretagandet och förbättra förutsättningarna förökad produktion och investeringar.Anf. 105 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för ettmycket utförligt svar. Jag är i stort sett mycketbelåten med det.I min fråga har jag framfört det nödvändiga i atträntesänkningar sker mycket snabbt för att små ochmedelstora företag skall överleva i . Det gårinte att bara predika om marknadskrafternasvälsignelse. Det är nödvändigt med bidrag ochsubventioner till nystartade företag i en störreomfattning än vad som sker omsmåföretagsamheten över huvud taget skall kunnaöverleva i detta land.Fru talman! Många länder tar med stor glädje handom små svenska teknik- och innovationsföretag,särskilt . En hel rad företag är på väg attlämna landet eller funderar fortfarande på att göradet. Det får under inga omständigheter ske. Bl.a.är och ett mycket intressantarbetsfält.Regeringen måste arbeta på ett ännu effektivaresätt för att få ner räntorna. Det finns ett storträntegap mellan låneräntor och insättningsräntor.Det rör sig i många fall om . Räntegapetmellan inlåning och utlåning är ytterstotillfredsställande. Jag hoppas att statsrådet vidtaralla tänkbara åtgärder.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller den generella räntenivånkan vi ju också i fortsättningen förtjänaräntesänkningar under förutsättning att riksdagenkommer att fullfölja den strama finanspolitik somdet fattades beslut om . Då finns detmöjligheter att gå vidare, även om detta inte är ensak för regering och riksdag. Det är en sak förcentralbanken i ett land som Sverige.När det gäller frågan om räntemarginalerna är deten ofrånkomlig följd av den finansiella kris somgrundades spekulationsekonomi atten tendens till vidgade marginaler uppträder. Sedanett antal månader tillbaka ser vi nu hurräntemarginalerna mellan inoch utlåningsräntorhar minskat. ligger de någon procentenhetöver det som var normalt innan den finansiellakrisens effekter visade sig.Det finns all anledning att fortsätta att sträva efterminskade räntemarginaler. De kan dock intekommenderas fram. De måste uppträda genom ettsanerat banksystem och ett förtroende för svenskekonomi som gör att aktörerna är beredda atthantera sin egen ekonomi så att räntemarginalernasjunker. Det är min och regeringens uppfattning attvi måste skapa förutsättningar för instituten attkunna dra ner på marginalerna.När det slutligen gäller bidrag och subventioner tillnystartade företag gäller det ju i grunden att skapasådana förutsättningar att bidrag och subventionerinte behövs över huvud taget. I vissa situationer kandet dock vara aktuellt och nödvändigt med dessa.En sak som är viktig och som finns i regeringensproposition om småföretagsutveckling är att manutvecklar systemet med regionalautvecklingsfonder så att de blir ett stöd förexisterande småföretag att utvecklas och för nyaföretag att etableras. Detta är en del av de åtgärdersom behövs. Men det behövs framför allt generellaåtgärder, skattereglerna för att ta ett exempel.Anf. 107 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet även för detta. Jagvill ånyo framhålla att det är ett för stort gap mellaninlånings- och utlåningsräntor. Det är egentligeninte så konstigt om bankerna börjar gå bra nu närde tar ut dessa skyhöga checkräkningskrediter påupp till . För många småföretagare finns detinga möjligheter att över huvud taget överlevaunder dessa omständigheter. måste vijämföra med att räntorna på bostadslån ochliknande ligger på . Det finns alltså ingenriktig rättvisa här.Om vi skall kunna behålla många nya företagare --som har många uppfinningar och många saker pågång -- i det här landet måste vi vara rädda om dem.Det finns en tendens till en liten utflyttning nu igen.Det får inte bli så att flyttlassen börjar gå tillLondon och igen. De skall enligt minmening gå tillbaka till . Låt mig säga tillskatteministern att det som har skett de senasteåren under den nya regeringen har trots allt varitmycket positivt för företagarna. Jag hoppas att denutvecklingen kommer att fortsätta.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Flyttlassen har vänt. De är på vägtillbaka till , både när det gäller företagare,entreprenörer och andra. Det tycker vi naturligtvisär positivt. Det kommer med all säkerhet att kunnafortsätta.Vi kan inte kommendera fram minskande ochkrympande marginaler för att förbättraförutsättningarna för att dra ner marginalerna, somjag sade. De kommer att krympa av sig själv.Förutsättningen för det är en fortsatt förbättring idet finansiella systemet, där de åtgärder vi harvidtagit har lett till ett önskat resultat -- mindrestödåtgärder har varit nödvändiga. Vi har gjort alltför att förbättra konkurrensen inom den finansiellasektorn. Det är också något som är väsentligt ochsom kan bidra till sjunkande räntor.Sedan kommer det ju alltid att bli så att t.ex. encheckkredit utan säkerhet kommer att varabetydligt dyrare än en kredit med säkerhet. Detkommer vi aldrig att kunna göra något åt. Jag kanbara upprepa att vi skall skapa förutsättningarnaför att ekonomin utvecklas på ett sådant sätt attockså räntemarginalerna inom den finansiellasektorn kan sjunka.Anf. 109 ():Fru talman! Skatteministern har fullständigt rätt iatt flyttlassen har vänt. Det vet man om inte annatinom åkeribranschen. De går tillbaka till gamlaSverige. Det är mycket positivt, men det finnsmindre flyttlass som går ut. Det är dem vi skallförsöka behålla. Alla småföretag i det här landet ärden ryggrad som svensk ekonomi behöver. Det ärdem vi skall leva på.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1993/94:170 ombyggmarknadenAnf. 110 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta någon åtgärd för att hejdabyggraset.Bengt-Ola ställer frågan mot bakgrund avden nedgång i framför allt bostadsbyggandet somman från branschens sida räknar med.Den ekonomiska politik som bedrevs innebar till stor del ett undanröjande avnormala ekonomiska förutsättningar för bl.a.bostadsbyggandet. Genom att tillåta enspekulationsekonomi med högt inflationsläge iförening med allt generösare subventioner blåstesfastighets- och produktionspriserna -- ochkreditgivningen till dem -- upp till orimliga nivåer.1980-talets politik har bl.a. resulterat i storaskillnader mellan produktionskostnaden förbostäder och vad hushållen är beredda att betalatrots omfattande räntesubventioner. Det har lett tillvärdefall på bostadsfastigheter och en högbyggarbetslöshet, som självfallet är beklaglig i sig.Vi har fått betydande kreditförluster i bådebanksystemet och hos bottenlåneinstituten.Förutsättningarna för kreditinstituten att finansierabostadsbyggande har av dessa skäl försämratspåtagligt.Som jag tidigare framhållit i olika sammanhangmåste dessa och andra problem i första hand lösasgenom en ekonomisk politik som leder till lägreränta och låg inflation.