prot · GH0916 · 1993-10-27 00:00:00 — Kvinnanoch fostret är två individer, och båda har ettskyddsvärde.En mycket viktig problemställning i dettasammanhang är det faktum att gränsen för möjligöverlevnad stadigt har sjunkit.I dag kan enstaka barn som föds efter tjugotredjegraviditetsveckan överleva. I har man t.o.m.räddat barn födda under den tjugoförstagraviditetsveckan. Felmarginalen vidtidsbestämning av ett verkliga ålder är en--. kan bevilja abortt.o.m. tjugoandra graviditetsveckan, om synnerligaskäl föreligger.Med nuvarande regler finns det därmed ökad riskatt aborter utförs när fostret har en chans attöverleva. Även om denna aspekt inte får skymmaden etiska huvudfrågan, måste den lyftas fram ochdiskuteras vidare. Vidare diskussioner är ocksånödvändiga när det gäller den nuvarandeabortlagstiftningen. abortlagstiftningbygger faktiskt på andra förutsättningar än de somligger till grund för slutsatserna i utredningen kvinnan och fostret -- två individer. I utredningen sägs att fråganinte kan anses färdigbehandlad. Många frågorkvarstår.Det är dock inte bara abortfrågan som måste bliföremål för en samlad, vidare diskussion. Ävenfrågeställningar inom det medicinsk-biologiskaforskningsområdet och verksamheter vid livetsbörjan måste föras fram. Liksom utskottetkonstaterar jag att utvecklingen inom detta områdeär snabb. Det skapar nya förutsättningar för denmedicinska verksamheten och svåra etiskaproblem. I nr 23 skriverSvenska läkaresällskapets delegation för medicinsketik: Dags att sätta gränser för fosterdiagnostik.Man talar om den problemställning som finns ochsom läkare ute i vården brottas med. Vipolitiker behöver lyfta fram och diskutera, ge ochta synpunkter. Just därför anser jag att vi, medledning av de delfrågor inom detta område somriksdag och regering har fattat beslut , måste ta ett helhetsgrepp för att få ettbättre underlag för framtida ställningstaganden.Fasta etiska normer är nödvändiga för att möta nyatekniska landvinningar och metoder. Varjetillämpning måste relateras till de etiskakonsekvenserna. Behovet av en samlad lagstiftningkring medicinsk verksamhet och forskning vidlivets början är mycket stort och får inte negligeras.Jag vill avsluta med att säga att det nog inte finnsnågon som har enkla lösningar på dessa storaproblem. Ingen har gett sig ut för att ha det. Mennär det gäller etik och moral är det viktigt att vi görskillnad på dessa två begrepp. Jag villrekommendera att vi analyserar det vi säger när detgäller etik och moral. Kom ihåg att livet börjar närdet börjar. Det är inget kds har kommit på. Detbörjar vid befruktningen. Att värna livet är enuppgift vi har, alltifrån dess början till slut. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan. Jag vill ocksåpåminna om det särskilda yttrande jag står bakom.Anf. 92 () replik:Herr talman! och jag, kds ochSocialdemokraterna, står ganska långt ifrånvarandra i dessa frågor. Det är bara att konstatera.Jag tänker inte göra någon ansats att försökaövertyga om det riktiga i rätten tillfri abort. Jag ställde en fråga i mitt anförande, menjag tycker inte att jag fick svar på den.Det är möjligt att det jag nu säger är att grovtförenkla och generalisera bilden. Men det somkommer till uttryck i exempelvis kdskvinnoförbunds material, i Kristdemokratiskasamhällspartiets uppfattning om samhälletsuppställning av medicinsk-etiska krav och den åsiktsom gav uttryck för, innebär attmänskligt liv finns från det befruktningen äger rum,att människan har ett okränkbart värde osv. Jagförstår inte hur man med den inställningen såoreserverat kan ställa upp bakom utskottetsskrivning. Det innebär ju att man accepterarnuvarande abortregler. Det måste vara ett oerhörtstort dilemma. Det måste också vara ett dilemmaatt gå emot de krav som ens parti står för i dessafrågor. Just nu går ni som katten kring het gröt. Nivågar inte säga rakt ut att ni står för de synpunktersom finns i ert program.Vi socialdemokrater har preciserat att det enligt vårsynpunkt handlar om att skydda de barn som ärlivsdugliga, som har uppnått den tidpunkt då manär livsduglig. Här försöker att förain resonemang om att det i , i vissa enstakafall, har fötts barn i tjugonde eller tjugoförstagraviditetsveckan och att felmarginalen förtidsbestämmande av när graviditeten påbörjades ären--. Det är inte den bild som den statligautredningen, Den gravida kvinnan och fostret -- tvåindivider, har kommit fram till. Där redovisar manandra slutsatser. Det är möjligt att man i harannan forskning och annan teknik. Men det är inteden verklighet vi i lever i. Det är intenågon allmängiltig verklighet. Det är i så fallextrema undantag. Jag skulle gärna vilja ha svar avChatrine . Jag tycker att detta äranmärkningsvärt.Anf. 93 ()replik:Herr talman! ställde frågan om vistår för vårt partiprogram. På den frågan svarar jagja. Jag tycker att det är utmärkt att sig in i kds program. Jag rekommenderarhonom varmt att fortsätta med det.I utskottsbetänkandet lyfter man fram vikten avrätten till liv i vårt samhälle. Man talar också omhur viktigt det är att vi tar ett helhetsgrepp på dessafrågor. När det gäller demokratins allra djupastedimension, nämligen människovärdet ochmänniskolivet, hoppas jag att ävenSocialdemokraterna vill stå för denna syn påmänniskovärdet.Flera tunga remissinstanser har vid behandlingenav Fri- och rättighetskommitténs betänkande berörtfrågan om rätten till liv. Jag har utvecklat det någoti mitt särskilda yttrande. , Länsrätten i , Sveahovrätt m.fl. Regeringen kommer naturligtvis att fåanledning att överväga dessa frågor i ljuset av deremissynpunkter som framförts. Man måste ta etthelhetsgrepp, och regeringen måste formuleradetta i sin skrivning. Det är nödvändigt för denmedicinska verksamheten vid livets början. Jag troregentligen inte att vi har en annorlunda inställning.I de gamla utskottsbetänkanden jag har läst, fråntiden innan vi kristdemokrater fanns här ikammaren, har liknande synpunkter framförts. Jaghoppas att vi kan fortsätta med det.Anf. 94 () replik:Herr talman! Poängen i det vi säger är att frågan omlivets början inte är någon enkel fråga. Här har manolika synpunkter, utifrån olika utgångspunkter.Chatrine hävdar exempelvis i sitt inlägg attlivets början är vid befruktningstillfället. TuveSkånberg, som skall upp i debatten senare, haröverlämnat ett par frågor till mig som jag tacksamttagit emot. De innebär att han hävdar att fostret vidsex veckors ålder uppvisar EKG, hjärtat slår osv.Somliga kommer säkert att hävda att det är vid dentidpunkten livet börjar. Det är enklare och entydligare indikation när det gäller att fastslålivsduglighet. Det är poängen med lagstiftningen.Jag tycker inte att jag fick något svar på min fråga.Hur kan man rösta för utskottets hemställan, omman har den grundinställning som ? Det står i det program från kds som heterSammanställning av aktuella medicinsk-etiskakrav, att möjlighet till abort endast skall föreligga iundantagsfall. Anser att detbetänkande vi har antagit i utskottet, som ChatrinePålsson har röstat för, innebär att abort tillåtsendast i undantagsfall? Om inte, varför röstar honinte för en sådan linje? Jag tycker fortfarande att taletklingar tomt i svaren på dessa frågor. Jag tror attmånga skulle vilja ha reda på det.Vi har fått veta vad utskottsmajoriteten anser. Jagantar att , och Moderaternastår bakom skrivningarna, där det sägs attregeringen inte avser återkomma med nya förslagom abortlagstiftning. Det tycker jag låter bra. Menuppenbarligen är det mot kds politik. Vad innbärkds politik? Konkretisering, tack!Anf. 95 ()replik:Herr talman! Allt liv har samma värde. vill gärna prata om den funktionella synenpå livet, och jag delar inte riktigt den synen.För oss kristdemokrater gäller det att komma en bitpå vägen mot vårt mål. Målet är att höjamänniskovärdet i alla delar. Då handlar det inte iförsta hand om att göra något akut, utan om att förafrågan framåt. vill vi ta tio steg på vägen motmålet. Vi kan kanske bara ta fyra steg, men vi gåri alla fall åt rätt håll.Jag hoppas att har hört talas omGenèvedeklarationen. Allaläkare, åtminstone i , jobbar efter den. Därstår det inskrivet att läkare förbinder sig att skyddalivet alltifrån befruktningsögonblicket tilldödsögonblicket. Det är ingen kristdemokratiskläkargrupp som har formulerat detta. Det hargjorts i ett mycket större forum.Jag rekommenderar att ta del av desynpunkter som finns från läkarhåll.Anf. 96 ():Herr talman! Alla barn borde ha rätt att födasvälkomna och önskade och att få växa upp i enkärleksfull miljö. Att bli gravid och med glädje ochförtröstan kunna se fram emot födseln och sedan fåföda ett efterlängtat barn är den största lycka -- trorjag -- en kvinna kan uppleva.Att bli gravid men inte vilja sätta barn till världeneller inte kunna ta vara på barnet är på motsatt visnågot alldeles förskräckligt. Oönskade graviditeterhar plågat kvinnor . Jag och många medmig anser att det är ett civiliserat samhällesskyldighet att bespara kvinnor det lidande somoönskade graviditeter innebär.I -- men dess värre inte i alla andra länder --har kvinnor rätt till det man i dagligt tal kallar friabort. Det innebär att abort får utföras, med vissareservationer, när en kvinna begär det.Reservationerna gäller främst att kvinnan inte skallutsättas för fara.Om det finns anledning att anta att fostret ärlivsdugligt får abort inte utföras. Detta ståruttryckligen skrivet i abortlagen, och den bordeverkligen läsas av dem som antyder att somär livsdugliga aborteras. Att göra så strider mot densvenska abortlagstiftningen, och vi får utgå från attdet absolut inte förekommer.Vi har, herr talman, en bra abortlagstiftning. I daggörs av alla aborter före tolftegraviditetsveckans utgång. av aborternasker senare, dvs. mellan trettonde och artondegraviditetsveckan. Omkring 200 aborter görsefter artonde graviditetsveckan, och då krävs detatt har givit kvinnan tillstånd och attdet föreligger synnerliga skäl.Jag upprepar att tillstånd inte kan ges om det finnsanledning att anta att fostret är livsdugligt. Dettastår skrivet i lagens 3 §, sista meningen.Nu ifrågasätts abortlagen. Jag skall ta upp någrapunkter där jag vill ha klargörande ochförtydligande av det ifrågasättande av lagen somhar förts fram i motioner. Eftersom motionerna äråtergivna i betänkandet hoppas jag att det går bra.Ulla m.fl. från kräverexempelvis skärpt tidsgräns för abort.Motionärerna motiverar detta med att antaletaborter är för högt och att den takt som antaletaborter sjunker med är för långsam.Herr talman! För det första finns det inga fastatidsgränser i vår abortlagstiftning. Det kan mankonstatera genom att läsa innantill. För det andrasker av alla aborter mycket . För dettredje sjunker aborttalen med i genomsnitt 4--5 %varje år. För det femte visar all erfarenhet att jusvårare det är att få abort desto senare görsaborterna.För att sänka aborttalen, vilket motionärerna sägersig vara ute efter, krävs det alltså andra åtgärder änsänkta tidsgränser. Det står faktiskt inte någontingom dessa tidsgränser i lagen.Jag vill ta upp frågan om sena aborter, eftersomdessa är ett viktigt argument i abortmotståndarnasformuleringar.Man vet att många av de kvinnor som gör abortmellan tolfte och artonde veckan av någonanledning har erkänt sent för sig själva ochomvärlden att de är gravida. De har helt enkeltförnekat graviditeten. kan en sådanförnekelse hänga samman med skräck eller oro föratt bli gravid. Det kan också handla om enförnekelse av kvinnligheten eller av kroppensfunktioner.En annan grupp av de kvinnor som gör senaaborter består av kvinnor som missbrukar drogereller alkohol. De misshushållar av den anledningenmed sig själva eller struntar helt enkelt i de signalersom tyder på graviditet, exempelvis uteblivenmenstruation.Är det dessa kvinnors aborter somabortmotståndarna vill förhindra? Är det dessakvinnor som ni till varje pris skall tvinga att blimödrar mot sin vilja? Jag skulle väldigt gärna viljaha svar på den frågan. är inte här , men det kanske finns någon annan företrädareför motionärerna eller för som kansvara på det.Herr talman! Särskilt i kds vill man gärna låtapåskina att förutsättningarna för vårabortlagstiftning har ändrats. Det påståsexempelvis i och StefanAttefalls motion att den grundideologi som lagenbygger på -- synen på fostret som en del av kvinnanskropp -- har ändrats. Också varinne på den frågan i sitt anförande.I flerpartimotion står det skrivet har gått ifrån uppfattningen att fostret ären del av kvinnans kropp och att man i stället utgårfrån att modern och barnet är två individer.Herr talman! Det här är lösa påståenden som försfram som sanningar. Jag vill verkligen ha klarlagtvem motionärerna åsyftar när de använder ordet''man''. Vem eller vilka är det som har gått från enuppfattning till en annan? Motionärerna skriver attgrundförutsättningarna har ändrats. Vem harändrat dessa grundförutsättningar för abortlagensuttryck och formuleringar? När ändrades de? Ivilket avseende har de ändrats?Det är viktiga frågor. Jag och många med mig villha klart besked på dessa punkter. Det som förs framär inte sanningar utan påståenden som inte står förnågonting annat än motionärernas personligauppfattningar.Ulla sätter i sin motion ocksålikhetstecken mellan orden '''' och ''barn''.Det kan man inte göra, herr talman. Vi har tvåolika ord i svenska språket för dessa två begrepp.Det är viktigt, särskilt när det gäller aborter.Den svenska lagstiftningen är entydig på dennapunkt. Vi aborterar inte barn. Att slarva medspråket på detta till synes oskyldiga sätt luktarLivets ord lång väg. Men det är inte så oskyldigtsom det i förstone kan tyckas.Det har refererats till ett betänkande, SOU 89:51,som har den mycket olycksaliga titeln ochfostret två individer. Att från denna rubrik dra deslutsatser som motionärerna och debattörerna härnu gör är, menar jag, orimligt. Det finns inget fogför den argumentationen i SOU 89:51.En graviditet är en process som sker i kvinnanskropp. Den kan inte ske utanför kvinnans kropp.Det tror jag inte någon kan argumentera emot.Aborter handlar om ingrepp, ochabortlagstiftningen handlar om vem som skall harätt att begära att det ingreppet utförs.Utredningen diskuterar vissa problem och lämnaren del frågor obesvarade. Man kommer i rapportenfaktiskt till slutsatsen att abortlagen fungerar väloch att det inte finns någon anledning att ändraden.Det är inte så att någon ideologi ellergrunduppfattning har ändrats. Motionärerna villändra, men ''man'' har inte ändrat sig.Jag skall ta upp ett sådant här försåtligt påståendetill. Det står i betänkandet, återgivet från enmotion: ''Abort får aldrig ses som en teknisk frågaom t.ex. olika preventivmedelsmetoder.'' Bortsettfrån den något konstiga formuleringen, undrar jag:Finns det någon i det här landet som ser abort somen teknisk fråga om t.ex. olikapreventivmedelsmetoder? Vem eller vilka är det iså fall?Så några ord om inlägg härtidigare och vad hon säger i det särskilda yttrandet.I yttrandet har lagt sig till med ettslagord som emanerar, kan jag berätta, frånvänsterns kvinnor när vi slogs för de friaaborterna: Abort är alltid en nödlösning.Med det ville vi säga att abort inte, som dåtidensmotståndare påstod, är något lättvindigt. Det ärinte så att kvinnor begär att få abort hur som helst,utan det är en nödlösning.Det är litet smart att lägga sig till med det uttrycket,och jag måste erkänna att jag hajade till när jagläste det. Men sedan står det så här: ''- -- samhälletskall göra sitt yttersta för att genom praktiskt stödförsöka undvika abort. Detta gäller även efter detatt graviditet konstaterats. ''Jag vill, precis som tidigare ochandra, gärna få ett klargörande av vad kdsegentligen menar. Var står ni i abortfrågan? Står nibakom betänkandet? Står ni bakom det särskildayttrandet? Eller stöder ni fortfarande de tidigarerefererade skrivningarna?Menar ni vad som står i det särskilda yttrandet, kanman bara tolka det på det sättet att samhället skallgöra sitt yttersta att övertala kvinnor, som har blivitgravida men som inte vill ha barn, att ändå födaoönskade barn. Eller menar ni det som står ibetänkandet, som ni står bakom, nämligen att vihar en bra abortlag och att det inte finns någonanledning att ändra den?Det här '''' har diskuterats så mycket, så jagtänker inte ta upp det mer än att jag vill påpeka attjag inte kan tänka mig att socialutskottet skiljer sigfrån andra utskott, som är synnerligen noggrannamed även sådana ord som ''nu'' och ''kunde''.Åtminstone i det utskott där jag mestadelstillbringar min tid, kulturutskottet, tidigare ocksålagutskottet, är vi mycket noga när vi pillar in ett''nu'' eller tar bort ett ''nu''. Att påstå att det intebetyder någonting, tycker jag är ganska allvarligt.Jag vill tro på hennes ord, när hon sägeratt hon själv inte står bakom detta ''nu'', men jagtycker att det här är litet allvarligt. Jag går inte påtalet om att läsa in för mycket. '''' är viktigt.Huvudpunkten är, har vi fått höra här, att vi har enbra abortlag och att det inte finns någon anledningatt ändra den. Men det finns en annan anledning tillatt det är väldigt viktigt med reservation 2, och detär att utskottet skriver att man vill ha enkartläggning för att närmare ta reda på orsaken tillatt kvinnor väljer abort.Nu är det faktiskt så, herr talman, att enligtabortlagen behöver kvinnan inte ange skäl för attbegära abort. Det är liksom en av poängerna medden fria aborten. Man kan alltså inte kräva attkvinnor skall ange skäl och sedan görastatistik på skälen. Man kan inte heller gå in ibefintliga journaler och titta där, för där skall detegentligen inte stå någonting.Det här är viktigt att påpeka för kammarensledamöter. Om man vill behålla den nuvarandeabortlagen och inte pilla på den, måste man stödjareservation 2, en reservation som Vänsterpartietockså står bakom naturligtvis. Hur man skall kunnatänka sig en kartläggning utan att ändra abortlageni det här avseendet, förstår jag inte. Det voreintressant att få reda på.Om man däremot verkligen vill veta vad som göratt kvinnor tvingas välja abort, går det att ta del aven mängd rapporter. Exempelvis har en gynekologsom heter gjort djupintervjuermed patienter som hon har haft och med derastillstånd -- utan namn naturligtvis -- publiceratresultatet.Av dessa intervjuer framgår att den heltdominerande orsaken till att kvinnor väljer abort äratt de inte tror på relationen med den presumtivefadern. Kvinnorna inser att de skulle komma att ståhelt ensamma med ett barn. De har inte velat bligravida, och de vill inte vara ensamstående mödrar.De vill att deras eventuella framtida barn skallfödas efterlängtade och ha två föräldrar.Relationen till de män som har gjort dem gravidaär alltså främsta skälet för att de vill ha abort. Detär inte bostadsbrist eller andra sociala skäl som enkurator eventuellt kan avhjälpa, även om det ocksåibland är svårt, som ligger till grund för abort. Mankan ju dess värre inte lagstifta om att folk skall älskavarandra.Det hjälper inte ens att någon välvillig kuratorförsöker övertala en gravid abortsökande kvinnaoch säger: får du försöka sy ihop det med denblivande pappan. Det går inte att göra på det viset.Det fungerar inte. Det ger inte efterlängtade ochönskade barn. Det skapar inte förutsättningar fören god uppväxtmiljö.Herr talman! Är man verkligen intresserad av attfå ner aborttalen och inte bara av att skuldbelägga,smutskasta eller moralisera kring aborterna, såhandlar det om att undvika oönskade graviditeter,och det verkar som om vi egentligen är överens omdetta. Det slår också utskottet fast.Det här gör man på olika sätt. Man kan göra detgenom utökad preventivmedelsrådgivning. Gratisp-piller har vi föreslagit från -- detsänker aborttalen, det vet vi.Ungdomsmottagningarna är mycket viktiga. Demåste vara lättillgängliga. De måste ha öppettidersom passar ungdomarna. Ett sätt att få neraborttalen, dvs. att förhindra oönskadeungdomsgraviditeter, vore faktiskt att se till att detfanns söndagsöppna ungdomsmottagningar, dit deunga flickorna kunde söka sig, om de är oroliga föratt ha blivit gravida, och få ett dagen-efter-pillersom fungerar som ett p-piller men som man tardagen efter. Det här är ett förslag som vi kansketillsammans kan driva vidare och försöka fåigenom. Det får effekt på aborttalen,tror jag.Sex- och samlevnadsundervisningen måste stärkas iden nya läroplanen. Med regeringens liggandeförslag kommer sex- ochsamlevnadsundervisningen att tas bort. Alla somoroar sig för aborttalen -- från tillChatrine , tvärs över tillVänsterpartiet -- borde alltså slåss för att barn- ochungdomskunskapen skall finnas kvar som särskiltämne på schemat. Det är nämligen där som sex- ochsamlevnadsundervisningen ligger, inte någonannanstans. Tar man bort barn- ochungdomskunskapen, tar man också bort sex- ochsamlevnadsundervisningen.Det finns fler metoder. Skolhälsovården, särskiltden insats som skolsköterskorna gör, är viktig i dehär avseendena och utgör ofta en stor trygghet ochkunskapskälla för många flickor. Utbyggdskolhälsovård minskar med stor sannolikhet antaletoönskade graviditeter.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationernaoch meningsyttringen, och jag vill bara avsluta medatt beröra repliker som har förekommit i debattenhär.Fostrets intresse talade om. Är det intefråga om världens efterrationalisering? Är detnågon här som kan ställa upp och säga att man hadenågot som helst intresse som ? Jag trorfaktiskt inte det. Jag tror att det är att skjuta övermålet när man talar om att fostret behöver advokatutan att närmare gå in på detaljer.Det var fler repliker, men eftersom jag har hållit påganska länge, herr talman, så slutar jag här.Anf. 97 () replik:Herr talman! Det mesta handlade inte så mycket omutskottets betänkande utan fastmer ommotionerna. När det gäller det lilla ordet ''nu''tänker jag inte uppta taletiden med att ytterligarediskutera det. Jag tycker att vi diskuterat dettillräckligt. Vi står fast vid det tydliga uttalande somutskottet har gjort i denna fråga.Jag har förstått att det är en källa till förargelse närvi säger att man närmare bör ta reda på vad orsakenär till att kvinnor gör abort. Naturligtvis har intenågon, , tänkt sig att kränkarätten till sekretess i det här fallet. Men mångakvinnor berättar spontant: ''Jag måste göra abortdärför att . . .'' En del säger faktiskt: ''Jag skulleinte ha blivit gravid om jag hade haft råd att köpap-piller.'' Detta skulle alltså tala för Vänsterpartietskrav att dela ut fria sådana. Det här är ju inte detminsta kontroversiellt. Som jag ser det är det ett ledi det förebyggande arbetet att man vill utreda varförvissa landsting är mer framgångsrika än andra.Beträffande de motioner som till, i synnerhet den motion där UllaTillander står som första namn, upprepar jag attalla dessa motioner är avstyrkta av utskottet. UllaTillander skulle ha varit här om hon inte hadeblivit sjuk. Jag hoppas att det respekteras att jaginte ger mig in på att försöka tolka hennesbevekelsegrunder när hon skrev sin motion.Anf. 98 () replik:Herr talman! Det gör jag verkligen, . Jagsåg också att inte var här. Jag vändermig alltså till . Uttrycken som''man har'' och ''det har ändrats'' förekommersamtliga i kds-motioner och förekom också iChatrine argumentation tidigare ikammaren . Jag hoppas att klargöra vad hon menar. '''' tycker jag inte heller att och jagskall diskutera mer. Men beträffandekartläggningen kan vi kanske vara överens. Vi vetfaktiskt tillräckligt för att göra insatser när detgäller abortförebyggande åtgärder.Jag är kritisk till formuleringen i utskottetsbetänkande av samma anledning som jag är kritisktill ''''. Det står att man närmare vill ta reda påorsakerna till att kvinnor väljer abort. Hur har mantänkt sig att göra detta? Man skriver väl inte så löst.Är det en sammanställning av redan befintligtmaterial, är det inte så mycket att orda om det. möjligen göra nya intervjuer? Man svävari okunnighet. Därför ställer jag mig frågande och ärskeptisk.Anf. 99 () replik:Herr talman! När det gäller den sista frågaElisabeth tog upp kan jag bara hänvisa tillvad som står i utskottets betänkande.