prot · GH0921 · 1993-11-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:21Onsdagen den 10 novemberKl. 9.001 § ParentationAnf. 1 TALMANNEN:En av våra yngsta kolleger, , harlämnat oss. Han blev bara . Trots dethann han uträtta mycket. Han har arbetat medpraktiska frågor när det gäller fastigheter menockså i som sakkunnig inomdetta område. Han har varit verksam somombudsman och informatör, och han var i många åren av de ledande inom SSU.Till kom somstatsrådsersättare 1989, och efter förra valet valdeshan in på ett eget mandat. I har hantjänstgjort i flera olika utskott. var hanordinarie ledamot i justitieutskottet.Vi minns som en mycket aktivledamot av vår riksdag, som en person med mångaintressen och rik på konstruktiva idéer.Framträdande egenskaper hos honom var hansintegritet, hans engagemang och hans oräddhet.Jag lyser frid över hans minne.2 § Information från regeringen ommedlemskapsförhandlingarna med EGAnf. 2 Statsrådet ():Fru talman! I mitt inlägg i riksdagensallmänpolitiska debatt kunde jag,utöver att redovisa det aktuella förhandlingsläget,konstatera att ännu en viktig milstolpe i deteuropeiska samarbetet passerats sedan det s.k.Maastrichtfördraget godkänts av alla de tolv . trädde fördraget i kraft.I och med detta öppnades också vägen för våraegna förhandlingar avseende de kapitel imedlemskapsförhandlingarna som avser detekonomiska och monetära samarbetet, dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ochden s.k. tredje pelaren, vari polis- ochflyktingsamarbetet ingår.Det extra toppmötet i den 29 oktobersammankallades bl.a. för att man skulle markeraikraftträdandet av . Mötet komäven att uppvisa den gemensamma viljan att nu gåvidare med konkreta åtgärdsprogram på fleraområden. Detta innefattar en handlingsplan förtillväxt och sysselsättning, det s.k.vitboksprogrammet, som skall föreligga idecember.Därtill fick kandidatländerna för medlemskap enbekräftelse på målsättningen om inträde den 1januari 1995, med tillägget att EG önskar avslutasjälva förhandlingarna före för attkunna få godkännande innandet upplöses senare i vår inför valet i juni.Vi är från svensk sida angelägna om att ta fasta pådet momentum som präglarmedlemskapsförhandlingarna. Vi delar EG:suppfattning att förhandlingarna mycket väl kankomma att avslutas tidigt . Det ''window ofopportunity'', dvs. den politiska öppning, som vi nukan skönja betingas alldeles uppenbart av enönskan från EG-sidan om att göra utvidgningen framgång. står givetvis sakfrågorna ifokus -- för EG och för oss.Vid gårdagens ministermöte vidmedlemskapsförhandlingarna i bekräftadesdenna bild. Från EG:s sida framhölls att man nu villintensifiera arbetet för att finna ömsesidigtgodtagbara lösningar på uteståendeförhandlingsfrågor. I detta syfte är det EG:sambition att klara avMaastrichtkapitlen, alltså utrikes- ochsäkerhetspolitiken, den ekonomiska och monetäraunionen och det juridiska samarbetet i vidastemening. Detsamma gäller institutionsfrågan. Härär utgångspunkten omoförändrat institutionellt ramverk.I mitt eget anförande vid gårdagens ministermöte,som tillkommit i brett politiskt samförstånd,underströk jag vad regeringen redan har framhållitmånga gånger tidigare, bl.a. när förhandlingarnainleddes . delar till fullode övergripande politiska mål och principer somåterfinns i fördraget om den europeiska unionen.Jag framhöll också att med stöd avMaastrichtfördraget i ett bättre läge kommer attkunna möta de utmaningar som vi alla nu står inför.En första utmaning, framhöll jag, blir att skapamiljontals nya jobb för att hållatillbaka arbetslösheten och på det sättet stärka tronpå europeiskt samarbete. För att knyta an till ettuttalande av : dennuvarande arbetslösheten kan inte tolereras. Detbehövs gemensamma europeiska insatser för att viskall kunna ta oss ur krisen. EG-kommissionensaviserade vitbok och det nordiskahandlingsprogram som antogs iMariehamn kan tjäna som utgångspunkter för nyaförstärkta initiativ för att främja sysselsättning ochtillväxt. Av lika stor vikt är att vi med fasthet ochkonsekvens strävar efter att uppfylla de mål omlåga räntor och för statsskuld, budgetsanering ochvalutastabilitet som är en del av EMU-samarbetet.Vid förhandlingsstarten redovisadejag inställning till den ekonomiska ochmonetära unionen. Jag framförde denna ånyo iBryssel i går, och jag finner det angeläget att ocksåhär i erinra om vad vi då sade:''vill delta i den framväxande Ekonomiskaoch Monetära Unionen (EMU). Gemensammaansträngningar för att uppnå monetär stabilitet ären viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. Den senaste tidens oro påvalutamarknaderna och de räntechocker som hardrabbat många länder inklusive , harunderstrukit behovet av ett närmare ekonomisktoch monetärt samarbete för att främja monetärstabilitet. är angeläget att bidra tillutformningen av EMU redan före medlemskapet.Ett slutligt svenskt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje fasenkommer att göras i ljuset av den fortsattautvecklingen och i enlighet med bestämmelserna ifördraget. ''Med hänvisning till denna position förklarade jagvid gårdagens ministermöte att för sin delär redo att pricka av detta kapitel. I fråga omövergången från den andra till den tredje fasen iEMU är det ytterst som skall ta ställning.En andra utmaning är nödvändigheten attåstadkomma stabilitet och främja fred i alla delarav . Att utveckla den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken är av avgörande betydelse.När jag framförde vår position på detta område den1 februari gjorde jag följande uttalande somgivetvis alltjämt står sig och som jag upprepade i :''Vi vill medverka i arbetet på att bygga en nyeuropeisk säkerhetsordning på grundval av , ESK:s principer och beslut och andrainternationella rättsprinciper. Därför önskar videlta fullt ut i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom Unionens ram.Vårt politiska åtagande att fullt ut och aktivtmedverka i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken har ett brett parlamentarisktstöd. har inga rättsliga hinder mot ettsådant deltagande. Vi är beredda att ikläda osssamma fördragsmässiga rättigheter ochskyldigheter som Gemenskapens nuvarandemedlemmar.Som den svenska har deklareratbestår militära alliansfrihet alltjämt.Samtidigt inser vi att utformningen på lång sikt aven gemensam försvarspolitik, som med tiden skullekunna leda till ett gemensamt försvar, är ett mål förden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,som kommer att diskuteras vidare inom ramen för1996 års översynskonferens. Vi avser inte hindraden Europeiska Unionens utveckling på vägen motdetta mål. ''Med hänvisning till denna position förklarade jagvid gårdagens ministermöte att är redo attpricka av även detta kapitel.En tredje utmaning är nödvändigheten av attförstärka gemensamma åtgärder för att möta deökande hoten från internationell brottslighet,särskilt narkotikabrottsligheten. Även i dettaviktiga avseende ger oss Maastrichtfördragetmycket effektivare medel inför framtiden.I fråga om områden som berör judiciella och inrikesfrågor förklarade jag att delar fördragetsmålsättningar rörande fri rörlighet för personer.Hithörande frågor har noggrant analyserats påsvensk sida av regeringskanslietsgränskontrollutredning som läggs fram . Idetta arbete har vi inte identifierat någrastörre problem.I denna del upprepade jag även vårt stöd för densociala stadgan och det sociala protokollet somfaller under Maastrichtfördraget.Herr talman! har vi kunnat pricka avtolv av sammanlagt 29 kapitel imedlemskapsförhandlingarna som i principoproblematiska. Arbetet har också förts framåt påandra områden. Många viktiga förhandlingsfrågorligger dock ännu framför oss.Vi går in i en ny och intensiv fas iförhandlingarna. Vid gårdagens ministermöteunderströk jag behovet av en gemensam arbetsplanför om båda sidorsuttalade strävan att avsluta förhandlingarna till den1 skall kunna förverkligas.Detta ligger helt i linje med det belgiska och detkommande grekiska ordförandeskapets uttaladeavsikter att satsa ökad tid och kraft påförhandlingsarbetet. Vi kan bl.a. räkna med merafrekventa förhandlingsmöten.Det intensiva förhandlingsarbetet kommer attmedföra ett givande och tagande för att uppnå förbåda parter tillfredsställande lösningar. Jag menaratt det inte ligger något motsatsförhållande mellanen intensifiering av förhandlingsprocessen och vårtövergripande mål att nå lösningar som tillgodoservåra nationella sakintressen -- tvärtom. Regeringenkommer, i nära samverkan med , att medall kraft ta till vara den politiska vilja som EG nuhar manifesterat. De möjligheter som öppnas atti samförstånd lösa svåra förhandlingsknutarkommer vi inte att försitta.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar för den redovisning somEuropaministern har givit. Vid en tidigareriksdagsdebatt efterlyste jag samråd frånregeringens sida med partier omformerna för den folkomröstning som skall hållas.Jag fick då svaret att frågan var för tidigt väckt ochatt regeringen avsåg att återkomma till den fråganförst litet längre fram och närmare avslutandet avförhandlingarna.Nu har det förekommit en radpressuppgifter om att regeringen ochregeringskansliet internt skulle ha en planering föratt hålla en folkomröstning . Om dessauppgifter är korrekta vore det tämligenuppseendeväckande mot bakgrund av de uppgiftersom vi fick här i kammaren så sent som förramånaden. Mot den bakgrunden vill jag frågaEuropaministern om dessa uppgifter är korrektaeller om han vill dementera dem.Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! har upprepat en frågasom gäller tidpunkten för den kommandefolkomröstningen. Mitt svar är detsamma somdet jag har givit tidigare här i kammaren.Statsministern har också avgivit samma svar på enfråga tidigare.När tidpunkten för ett avslutande avförhandlingarna närmar sig eller närförhandlingarna har avslutats kommerstatsministern att samla företrädare för de olikapartierna till överläggningar angående formernaoch tidpunkterna för en folkomröstning. Då ärtiden kommen att ta ställning till den här frågan.Jag känner icke till något planeringsarbete av detslag som talar om med inriktningpå en speciell tidpunkt. Alla olika scenarier måstenaturligtvis finnas med i bilden.Anf. 5 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en följdfrågamot bakgrund av vad Europaministern just sade.Såvitt jag förstår måste Europaparlamentetbehandla förslagen i anslutningsfördragen innan deundertecknas av parterna, dvs. Det skulle innebära att ett undertecknande avavtalet kan ske tidigast i maj.Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga vadEuropaministern anser i sak. Är det demokratiskttillfredsställande att hålla en folkomröstning ,efter det att avtalet harundertecknats av parterna?Anf. 6 Statsrådet ():Herr talman! Det ligger i sakens natur och helt ilinje med vad jag sade tidigare att jag inte på någotsätt vill föregripa de överläggningar i den här frågansom skall hållas mellan partiledarna. Frågorna omfolkomröstningen -- formerna, tidpunkten,sekvenserna m.m. -- bör avhandlas i detsammanhanget. Det vore fel att nu börja spekuleraom det första, andra eller tredja scenariet.Anf. 7 ():Herr talman! Jag vil först tacka statsrådetDinkelspiel för den värdefulla redovisning som vihar fått av gårdagens möte och förhandslingsläget iallmänhet.Det är värt att notera den högre ambitionsnivå iförhandlingsprocessen som man tydligen visar frånEG:s sida. Vi har fått uppleva attförhandlingarna har haft en tendens att köra fast iett antal ''snusfrågor''. Jag tror att det är mycketviktigt att man kommer ur det stadiet iförhandlingsprocessen så fort som möjligt. Det ärviktigt, inte minst ur svensk synpunkt, att vi kankonstatera en respekt för svenska förhållanden ochsvensk kultur från EG:s sida om dessaförhandlingar skall kunna slutföras. När jag talarom svensk kultur tänker jag inte enbart på snusutan på svenska förhållanden i övrigt.Det är viktigt att vi inte upplever vårt välkomnandetill EG som något slags Prokrustes-välkomnande --värdshusvärden som gärna tog emot gäster menmed våld såg till att gästernas storlek anpassades tillde bäddar som fanns på värdshuset.Jag vill gärna höra om statsrådet bedömer att denhär typen av frågor nu kommer att kunna lösas i ennågot snabbare takt än vad vi har upplevt iförhandlingarna.Vi står nu också inför att gå in i förhandlingar omde frågor som är föranledda av Maastrichtavtalet.Det är naturligtvis viktigt att vi är tydliga när detgäller dels den svenska alliansfriheten, dels vårhandlingsfrihet att ta ställning till fråganom en gemensam valuta.Jag noterar med tillfredsställelse de markeringarsom statsrådet gjorde i går. Jag vill gärna höra omstatsrådets bedömning är att man på EG-sidan ärinförstådd med den svenska inställningen. Kan mananse att detta har en acceptans från EG:s sida?Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att den vilja som EG nuvisar att öka takten i förhandlingarna också skallleda till att vi snabbare skall kunna nå fram till ettbra förhandlingsresultat på de olika punkter somPär nämnde.Det ligger i själva förhandlingarnas natur att detinte går att påskynda förhandlingarna och säga attdetta är ett överordnat mål. Vi måste nå ett braförhandlingsresultat på de enskilda punkterna. Jagär den första att säga att jag vill ha dessa frågor urvärlden så snabbt som möjligt. Men ännu viktigareär naturligtvis att nå ett tillfredsställande resultat pådessa punkter.Jag vill ha dessa frågor ur världen. Snus,systembolag, fritidsfastigheter osv. är viktigafrågor, men de får inte undanskymma deövergripande frågorna. Det gäller t.ex. EG:sbetydelse för freden och friheten och möjlighetenatt främja sysselsättning och välfärd. Det är deövergripande frågorna som vi måste lyfta fram idebatten. De skyms lätt av de förhandlingsfrågorsom vi måste, av naturliga skäl, tackla.Det är vår ambition, och det speglas mycket tydligti det anförande jag höll i går, att mycket klart förEG, liksom naturligtvis på hemmaplan, redovisavar står i frågan om den ekonomiska ochmonetära unionen och i frågan om utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Jag är helt övertygad om att våra markeringar klartgick hem på EG-sidan i alla de delar somreflekterar vår position i dessa punkter. Jag hadeockså intrycket av att vårt budskap mottogs väl. Jaggrundar detta framför allt på att utrikesministerClaes, företrädare för det belgiskaordförandeskapet, både under överläggningarnaoch uppenbarligen vid den efterföljandepresskonferensen sade sig räkna med attförhandlingarna i dessa delar skulle kunna avslutasföre årsskiftet.Anf. 9 ():Herr talman! Jag tackar för de kompletterandesynpunkterna. Jag noterar med tillfredsställelse detstatsrådet sade om reaktionen på talet när det gälleralliansfrihet och den monetära unionen. Jag tror attdet är viktigt att vi arbetar med öppnakort, inte minst för situationen efter ett möjligtsvenskt inträde.Vidare har vi frågan om förhandlingarna som gällerden inre marknaden. Jag delar givetvisuppfattningen att det är viktigare med ett braförhandlingsresultat än med en snabb tidtabell. Jagvill gärna i det sammanhanget understryka att det ifråga om folkomröstningen är Centernsuppfattning att demokratiaspekten är viktigast. Detär viktigt att vi förhandlar färdigt . Det ärviktigt att ha tillräckligt med tid för att diskuteraresultatet innan det blir en folkomröstning -- ävenom det innebär att man måste skjuta uppomröstningen till efter valet.Anf. 10 ():Herr talman! Jag får tacka för redogörelsen.Regeringen säger att man har ett brettparlamentariskt stöd för sin politik i EG-frågan. Vivet att det folkliga stödet är lågt, och efter detställningstagande som skall ske i EG kommerstödet att sjunka.Det finns en politisk elit i som har ett dåligtstöd för sin politik hos folk, inte minst närdet gäller . Vi ansluter oss i dethär parlamentet mer och mer till det sättet attarbeta. Jag tror inte att ett regel- och normsystem iEuropa kan fungera om inte befolkningen är med.I fråga om försvars- och säkerhetspolitiken vet visom håller på med dessa frågor vad det i självaverket är som gäller. Det är i längden ohållbart attstå utanför den allians som detta innebär också påförsvarsområdet.Det som inte har debatterats i är deuttalanden som gjordes vid toppmötet den 29oktober. Där sades det att Västeuropeiska unionensnabbt skall vidta samtliga de åtgärder som harförutsetts i fördraget och i den deklaration som förVEU. På sidorna 214--218 i serman vad det handlar om.Den militära samordningen måste rimligen börjaomedelbart. Den skall ske snabbt. Jag tvivlar på attdet finns något rådrum , somDinkelspiel har anfört här.Västeuropeiska unionen är med varje rimligdefinition en militärpakt. Det står i Haag-plattformen att kärnvapen är en viktig delav VEU:s militära strategi. Två av VEU-ländernainnehar dessutom kärnvapen. VEU kan i motsatstill NATO agera militärt över hela världen. AllaEG-länder tillhör VEU, antingen som medlemmareller som observatörer.Det framgår i att unionenanmodar Västeuropeiska unionen, som är enintegrerad del av unionens utveckling, att utarbetaoch genomföra unionsbeslut och unionsaktionersom berör försvaret.Jag tror inte att som EU-medlem meddenna uppläggning har någon som helst chans attställa sig utanför de militära beslut som fattas iministerrådet. Vore det inte ärligare att säga infördet svenska folket att detta är en oundvikligutveckling?Anf. 11 TREDJE VICE TALMANNEN:De första inläggen får vara längst två minuter.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! När jag i talar om ett brettpolitiskt samförstånd utesluter jag naturligtvisVänsterpartiet. Jag har inte för väntatmig att skulle ställa sig bakom vaden mycket bred majoritet i riksdag harbeslutat.Bengt säger att det skall vara ett folkligtstöd. Det är precis av det skälet som det skall varafolkomröstning i frågan. Den folkomröstningenkommer att äga rum när avtalet är färdigt. Vi serförhandlingsresultatet, och svenska folket fårtillfälle att pröva detta i ljuset av hela denövergripande europeiska bilden. Det är det somblir avgörande. Med ett ja finns ett brett folkligtstöd.Vidare säger att måste gå medi VEU. Men har helt fel på denpunkten.Ett medlemskap i skulle innebära att vi deltari en gemensam försvarspolitik. Det skulle i sin turinnebära att den militära alliansfriheten inte skullebestå. Detta fordrar ett beslut av svensk regeringoch svensk riksdag. Ingen annan kan förändra denlinjen.Vidare har vi frågan om observatörsskap. I gårtillkännagav att landet skall vara medsom obeservatör i den västeuropeiska unionen. Detinnebär inte deltagande i en gemensamförsvarspolitik, än mindre i ett gemensamt försvar.Österrike har neutraliteten inskriven i sinkonstitution. Därmed faller på sin egen orimlighet.Anf. 13 ():Herr talman! Är det inte så att om riksdagi ett senare skede bestämmer sig för att stå utanförett militärt samarbete, kommer med dennauppläggning att få avsevärda svårigheter? Detkommer inte att finnas något protokoll där dennaposition har lagts fast. Det finns ett uttalande omatt riksdag skall fatta ett beslut i ett senareskede. Man försätter sig i en politiskt ochpsykologiskt mycket besvärlig situation.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Den här frågan tas upp för förstagången vid EG:s institutionella konferens 1996.Alla beslut i den del som kan beröra utformningenav en gemensam försvarspolitik eller ettgemensamt försvar måste fattas med enhällighet.Det kan över huvud taget inte bli fråga om attSverige skall tvingas in i ett sådant samarbete.Sveriges regering och riksdag är och förbliri det avseendet suveränt!Anf. 15 ():Herr talman! Det är fortfarande osäkert hur densvenska offentlighetsprincipen skall hävdas i ettEG-medlemskap. Europaministern nämndeingenting i sitt anförande om vad som har hänt påområdet. bJag tycker det är angeläget att vi snartfår reda på i vilka former som den svenskaoffentlighetsprincipen i fortsättning skall hävdas.Vi måste få besked om huruvida EG kommer attrespektera vår offentlighetsprincip. Vi måste ocksåfå besked om huruvida svenska medborgare ochsvenska journalister i fortsättningen kan granskamyndigheters agerande också när det gäller EG-anknutna områden. Jag skulle vilja att statsrådetUlf utvecklade den här frågan något.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Att jag inte nämndeoffentlighetsprincipen beror på att jag i mitthuvudanförande över huvud taget inte gick in påannat än de frågor som direkt var aktuella vidgårdagens möte.Jag delar givetvis uppfattning ifråga om offentlighetsprincipen. Den kom klart tilluttryck i vårt anförande , då det sadesatt offentlighetsprincipen är en omistlig del av vårtsamhälle. Denna princip kommer icke att överges.Den kommer att ligga fast. Det är ställt utom allttvivel. Vårt syfte är att på ett eller annat sätt få dettadokumenterat i förhandlingarna.EG är inne i en mycket intensiv fasför att också ompröva sin egen hantering av dessafrågor. Det bör underlätta en dokumentation avdetta i en eller annan form. Men på den härpunkten, som på andra punkter, gäller att vi ännuinte nått fram till en överenskommelse med EG.Jag kan därför inte redovisa på vilketsätt vi skall kunna dokumentera detta. Attoffentlighetsprincipen ligger fast är ställt utom allttvivel!Anf. 17 ():Herr talman! Det känns mycket lugnande med dehär tydliga beskeden. har vi under enganska hört just att detta kommer attdokumenteras i ''en eller annan form''. Men det fårinte dröja för länge innan vi får reda på vad en ellerannan form betyder, eftersom detta är ett såcentralt område för den svenska demokratin.Anf. 18 HANS ():Herr talman! Mina frågor rör ocksåutrikespolitiken. Jag vill ställa dem till statsrådetUlf och få ett ganska precist svar.Min första fråga är: Går det att såsom EU-medlemframledes hålla fast inte bara vid den militäraalliansfriheten utan också, vilket inte nämndes, viden politik som syftar till neutralitet i krig?Min andra fråga är: Har statsrådet iförhandlingarna tagit upp den viktiga frågan,nämligen att beslutat att inte ha egnaatomvapen? På vilket sätt har det i samband meddiskussionerna framkommit om det är möjligt attha samverkan med länder som är atombeväpnade?Min tredje slutliga fråga gäller de ungefär 50 kravsom har listats. Är det endast en mycket liten del avdessa krav som kan bli tillgodosedda?Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! På första frågavill jag säga att vi noggrant har redovisat vårsäkerhetspolitiska linje i olika samtal med EG,både före förhandlingarnas inledning och därefter.EG är helt på det klara med Sverigessäkerhetspolitiska linje. Det framgår inte minst avkommissionens yttrande över den svenskaansökan. Det är vår uppfattning att vårsäkerhetspolitik, såsom den, är fullt förenlig med ett svensktmedlemskap i /EU, och jag räknar med att dettakommer att dokumenteras i förhandlingarna inomen mycket snar framtid.Vår politik när det gäller atomvapen har redovisatsklart, både i det sammanhanget och isammanhanget med behandlingen av det nyssavslutade kapitlet om Euratom. Det framgår medall önskvärd tydlighet att varje land har full frihetatt föra sin egen politik på det här området. Detkanske allra bästa beviset för detta är att det på denhär punkten även skiljer sig mellan EG:snuvarande medlemsländer.Tyvärr, uppfattade jag inte fråga, vilket jag ber om ursäkt för. Får jag beHans Göran upprepa frågan!Anf. 20 HANS ():Herr talman! Det har ju framställts ungefär ettfemtiotal olika krav från svensk sida. Är det på detsättet, att bara en liten del av dessa krav kanförväntas bli tillgodosedda? Det kommer ju att blien hårdgranskning av den här listan på 50 krav. Jagtycker det är bra om statsrådet nu kan ge oss enprognos hur förhandlingsläget är och hur hanbedömer möjligheterna att få kraven tillgodosedda.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte riktigt var Hans GöranFranck får siffran 50 från. Ser man till våra krav påhuvudområdena, rör det sig om ett färre antal krav,men inom ramen för dessa krav rör det sig om långtfler delkrav.Det är svårt att göra en utvärdering,därför att många av de svårasteförhandlingsfrågorna ligger framför oss.