prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — harlänge levt i en internationell marknad, och vi harlänge haft högre miljökrav än många andra länder.Från svensk industri har betygats att detta mångagånger har varit en konkurrensfördel. Det gör attSverige ligger före i fråga om miljöteknik ochmiljöinvesteringar. Eftersom de andra ländernaförr eller senare ändå kommer efter är detta imånga fall t.o.m. ett övertag.Självklart tvingas vi ta hänsyn till vad företagen kanbära i form av miljökrav och sådant, det kommerman aldrig ifrån. Men det finns goda möjligheter attligga före på miljöområdet, och det skall vinaturligtvis göra även om vi går med i EG/EU.Anf. 37 (nyd)replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt vi skall verka för att den högsta tillämpade nivåninom skall vara bindande för alla länder.Jag har ingenting alls att invända mot detta. Menom vi har konkurrenssnedvridning på grund avregler som är baserade på ett slags önskan att klä påoss en tagelskjorta och sova på spikbädd därför attvi skall vara ett föredöme för resten av , ärdet nog inte särskilt lyckat för vår del.Vi accepterar stränga regler och höga miljöhänsynför företagen. Men sådana regler måsteimplementeras och vara gemensamma förhela det konkurrensutsatta området. Annars får visekundära problem. Det kan t.ex. hända att företagflyttar från och att vi importerar deras varornär vi har exporterat miljöproblemet.Jag sade i mitt tal tidigare att ett litet steg för 370miljoner människor kan i absoluta termer betydamycket mera än ett stort steg för våra 8,5 miljonerinvånare.Därför menar jag att vi skall lägga större kraft påatt verka för en högre ambitionsnivå gemensamt iEuropa, även om det emellanåt skulle kosta att viinte genomför så mycket i som vi kanskehade tänkt oss.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det är möjligt att vår skjortsyn är litetolika. Jag uppfattar inte att god miljö är vare sigtagelskjorta eller spikbädd. För mig är god miljö enganska angenäm dress att ikläda sig och värt en heldel för att främja miljön.Även om vi deltar i ett internationellt samarbete,och även om miljöproblemen i stor utsträckning ärinternationella, är det givetvis också så att det vi görför miljön här hemma har stor betydelse för oss sombor här hemma.Våra möjligheter att främja små steg för 350miljoner försämras inte om vi också tar några litetstörre steg för de 8,5 miljonerna i . Det finnsingen motsättning mellan arbetet att lyfta helaEuropa tillsammans med andra och att gå före iSverige.När jag talade om att vi måste kunna ha högremiljökrav även om det i vissa fall innebärhandelshinder, då tänkte jag framför allt påmiljökrav på varor.Får jag ta ett konkret exempel, som vi fått respektför i EES-förhandlingarna och som jag tycker att vimåste få respekt för imedlemskapsförhandlingarna. Det är vårtasbestförbud. Man kan hävda att det är etthandelshinder, men det är ett oerhört viktigtmiljöoch hälsokrav för svenska byggnadsarbetareatt inte behöva arbeta med asbestprodukter.Det är oerhört konkret. Tala om tagelskjorta! Attha en tagelskjorta utvändigt kan vara obehagligt,men att ha en tagelskjorta invändigt genom att manandas in asbestfibrer innebär döden.Det är självklart att vi skall ha den typen avsärregler och särkrav på varor för att rädda svenskhälsa och för att rädda svensk miljö.Anf. 39 ():Herr talman! Kristdemokratin i Eruopa försökersammanföra politiska intressen från olikasamhällsgrupper genom att främja principen omenhet, koncensus. Här finns ett ständigt sökandeefter balans mellan oppositionella krafter ochförsoning mellan olika principer.Det är i denna anda som vetenskapsmän ochpolitiker med kristdemokratiska värderingar harutvecklat målsättningen ''den socialamarknadsekonomin''. Den söker kombineraekonomisk effektivitet med social rättvisa.Den europeiska gemenskapens mål är att vara enmodell för hur människor kan samverka för att nåfrihet, rättvisa och broderskap.Subsidiaritetsprincipen är ett uttalat politiskt mål.Den är ett uttryck för den gemensammaEuropapolitikens uppgift, att stödja de enskildanationerna i deras utveckling.Europapolitiken får inte bygga på att makten skallcentraliseras. Målsättningen måste i stället vara attåstadkomma en effektiv maktfördelning mellanGemenskapen och nationerna. I detta synsätt liggeren övertygelse om att främja närdemokrati ochmångfald i Europa.Vi har alla ett stort ansvar att bära, nämligen attden gemensamma Eruopapolitiken skall leda framtill ett medborgarnas och inte till ettföretagarnas Europa.En av de kristdemokratiska visionerna när EGbildades var att säkra freden mellan länderna i ettkrigshärjat . Den ofred och nöd som i dagbreder ut sig i vårt närområde visat på ett mycketpåtagligt sätt att fredsarbetet nu har en än störreaktualitet.Fredsarbetet får inte begränsas till de nuvarandeEG-staterna utan måste i ökad omfattninginkludera staterna i Nord- och . Vi har en historisk uppgift att se till att deösteuropeiska länderna fortsätter att utvecklas idemokratisk riktning och att dessa länder ocksåomfattas av en positiv ekonomisk tillväxt och enökad materiell standard. EG bör bli ett instrumentför att garantera en ekonomisk utveckling i detidigare kommunistländerna.Maastrichtfördraget är en viktig del för deneuropeiska gemenskapens utveckling avfredsarbetet. Det minskar risken att enskilda staterkoncentrerar sig enbart på en nationalistiskutveckling, då nu det militära trycket från f.d.Sovjetunionen har förändrats.Maastrichtfördraget slår fast att en gemensamförsvars- och säkerhetspolitik syftar till ettgemensamt försvar. Genom ett deltagande i dettaarbete kan vi i bättre värna våra intressenän om vi ställer oss utanför. Det måste dock tydligtslås fast att endast kan delta i sådanförsvarspolitik som garanterar självständigasvenska beslut om eventuella militära insatser.Kristdemokraterna i är pådrivande iarbetet för fred, rättvisa och broderskap.Kristdemokratiska samhällspartiet, kds, är en delav den europeiska kristdemokratin!Sveriges väg mot Europagemenskapen är inte en nyväg. Vi har samarbetat medfrihandelsavtal och många andraövereenskommelser för att vinna förtroende,utveckling och ekonomisk välfärd för alla parter.EES-avtalet är ytterligare ett steg närmare Europa.Det är angeläget attt det kommer i funktion den 30juni 1993. ger oss möjlighet att på ettännu närmare sätt pröva Europagemenskapen utanatt vi är medlemmar. Detta borde rimligen vara tillglädje för både anhängare och motståndare till ettmedlemskap i /EU.Avtalet är så flexibelt att det kan, om vi så önskar,vara ett första steg till ett medlemskap. Men detkan också leva vidare på ''egna ben'', om vi inte blirmedlemmar i . Dessutom är avtaletuppsägningsbart.Vår väg mot ökad Europakännedom tar nuytterligare ett stort steg då vi genomförförhandlingsarbetet inför ett eventuelltmedlemskap.Det är angeläget för vårt land att vi får en fri ochsaklig information och debatt om de fördelar ochnackdelar som finns med ett medlemskap i /EU,innan vi går till folkomröstningen 1994.Varje medborgare bär ett mycket stort ansvar dådet gäller att ta ställning till vilken relation vi skallha till den europeiska gemenskapen, en gemenskapsom kommer att omfatta allt fler länder i vårnärmaste omvärld. Oavsett om det blir ett ja ellernej kommer det att innebära mycket storakonsekvenser för vårt land och folk -- jämfört mednuläget.De pågående förhandlingarna rymmer mångafrågor där det är angeläget att vinna gehör för desvenska ståndpunkterna. Låt mig nämna några somvi Kristdemokrater vill lyfta fram:1. Offentlighetsprincipen och meddelarskyddet ärvärden som tillhör den svenska folksjälen och sommåste prägla det offentliga livet också framgent. Ja,det bör göras klart att vi som EG/EU-medlemmarkommer att verka för en ökad öppenhet inomgemenskapens olika verksamhetsområden.2. Miljöfrågorna kräver i många avseendenövernationella lösningar för att man skall nå braresultat. Detta får inte hindra att skallkunna bibehålla och utveckla en högre ambition imiljövårdsfrågor i . Det bör vara ett intresseför hela Gemenskapen att något eller några länderär föregångare på området.3. Frågorna kring kärnkraftssäkerheten måstebevakas så att kan behålla sitt nuvarandeinflytande över hela hanteringen av material- ochsäkerhetsfrågorna. Den svenska kontrollen pådetta område är av väsentlig betydelse inte minstvad avser risken för spridning av klyvbart material.4. Den svenska alkoholpolitiken måste i avtaletgodkännas som ett klart tillåtet medel för att ursocial synpunkt och hälsosynpunkt nedbringaskadornas omfattning hos befolkningen.Min erfarenhet från kontakter inom EG-domstolenär, att för att undantag som vi kräver i dessa ochandra angelägna frågor från EG:s lagstiftning skallbli gällande måste vi nå fram till tydligaundantagsskrivningar i vårt avtal med -- detta för att de skall hålla vid framtidatolkningar i EG-domstolen.Det är ett stort steg för ett land att underordna sigen viss övernationell lagstiftning. Därför är detviktigt att konstatera på vilka områden som denövernationella lagstiftningen har sina ambitioneratt nå likriktning och vad detta kan betyda förlandet.Man kan konstatera att EG/EU:slagstiftningsambitioner inte ligger på de områdensom kan äventyra självständighet. Sverigekan fortsätta att utveckla sin politik för kultur,frihet, trosfrågor och solidaritet, dvs. de frågor sompräglar och identifierar som nation.Ambitionerna för EG/EU:s lagstiftning har sintyngdpunkt i att lösa praktiska frågor kring handel,fri rörlighet, kommunikationer, ekonomi m.m.Det är också viktigt att veta hur den verkligalagtolkningen inom EG sker. Den är sådan attden gemensamma lagstiftningens tolkning sker avEG-domstolen och är prejudicerande som riktlinjerför medlemsländernas domstolar. Men denationella domstolarnas eget tolkningsutrymme äri praktiken betydande även efter en EG-dom.Då vi skall bedöma värdet av en europeiskagemenskapen måste vi betrakta denna som enrelation mellan stater. Vi kan inte betraktamedlemskapet som ett ''paket'' som man kanskärskåda utan och innan och därmed försäkra sigom innehållet. Nej, det handlar om huruvida vi hartilltro till att gå in i en relation mellan EG-ländernaoch -- en relation vars värde vi kan påverkagenom samarbete och utveckling tillsammans medövriga länder.Alternativet är att välja ett utanförskap.Herr talman! Vi som svenska kristdemokrater ärberedda att ta ett stort ansvar med hjälp av dekontakter som vi har haft och har medkristdemokrater i för att på ett öppet ochärligt sätt följa och bevaka den pågåendeförhandlingsprocessen och med god informationoch debatt underlätta för svenska folket att införfolkomröstningen fatta ett beslut medövertygelse.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var bra att HolgerGustafsson markerade alkoholfrågan. Jag hördeAlf på TV . Han sade där atthan ville begränsa tillgången på alkoholdrycker förmänniskor med alkoholproblem. Om man intelyckas i förhandlingarna kommer förmodligen densvenska alkoholpolitiken att falla samman,eftersom i så fall andra företag än Systembolagetkommer in på denna marknad och kanske ävenlivsmedelsbutikerna får sälja alkoholdrycker.Förhandlingarna är viktiga.Denna fråga har en utpräglat social karaktär, ochden oroar många medborgare.Det finns emellertid ett par andra frågor som hörtill detta område men som intenämnde.FN:s ekonomiska sociala råd, ECOSOC, haruppmärksammat proprostitutionslobbynsverksamhet i EG. ECOSOC anser att denna brederut sig i och verkar för en legalisering avprostitutionen. Denna lobby består framför allttyska och holländska organisationer. Det finnsrapporter från kongresser och konferenser som denhär typen av organisationer håller. De verkar förlegalisering av eskortkönshandel, telefonsex, sado-masochistisk och homosexuell prostitution, osv. Vivet också att häromhösten slog fastatt de prostituerade har rätt att marknadsföra sinatjänster över gränserna.Den svenska forskaren . harkonstaterat att eftersom könshandeln inom EG blirbåde vanligare och mer samhälligt accepterad, såkan den bli ett problem för . Jag undrar vadkds har för uppfattning på det här området.Narkotikan, är något som många socialarbetarekänner stor oro för, dels på grund av den ökaderörligheten, dels på grund av den ökandeargumentationen för legalisering. Fler och flerframträdande politiker, både på den liberala höger-som på den liberala vänsterkanten, medverkar tilldet. Vi har också i fått sådana här tendenseri organisationer där man i sin politiska ideologi inteligger så långt ifrån Moderata samlingspartiet. Dethar alltså börjat bli ett problem även här.Jag skulle gärna vilja få höra på problemen med horeriet ochknarket när det gäller anpassningen till EG.Anf. 41 ()replik:Herr talman! De problem som är inte mer typiska Europaproblem än deär typiska svenska problem. Naturligtvis har BengtHurtig rätt i att de här företeelserna kanske lättarekan förflytta sig över gränserna när friheten förvaror och tjänster blir större över gränserna.Möjligheten att möta detta på är, förutom demöjligheter vi har i vår politiska utövning, attsamverka med övriga länder. De länder som viingår ett samarbete med har ju ändå samma intresseav att bekämpa de här frågorna, precis vi själva. Viskall inte bortse från möjligheten att få ökademedel till att bekämpa även dessa områden i dennya gemenskapen.Jag tycker att det är fel att koppla ihop ett EG-medlemskap med att vi skulle öka riskerna. Vi kanockså öka möjligheterna till samverkan när detgäller de här problemen.Anf. 42 () replik:Herr talman! Den som har rest ute i inseratt problemen med prostitution och narkotika ärbetydligt större i flera andra länder, än i Sverige.Liberalism är också betydligt större, och denliberalism ökar både när det gäller narkotika ochnär det gäller prostitution. Vid ett medlemskap fårvi därmed naturligtvis ökade svårigheter atthantera dessa problem, än om vi står utanför. Dettrodde jag kunde inse.Kompetensen att ta uti med problemen i övrigaEuropa måste vi på alla sätt bidra till genom attstötta och uppmuntra. Men det kan vi naturligtvisgöra genom det sociala och polisiära samarbetet,även om vi står utanför just ett medlemskap.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Skillnaden i min och är att jag är mer optimistisk när detgäller möjligheterna att göra insatser mot de härområdena.Som parti är vi kristdemokrater engagerade i dethär arbetet i . Vi har också mycket godakontakter i Europasamarbetet. Och jag är merpositiv till möjligheterna att kunna åstadkommanågonting.Det är ju fråga om hur man skall närma sig EG-samarbetet. Skall vi göra det med misstänksamhetoch räddhåga, eller skall vi se det som att vi harnågot att bidra med och att vi har möjligheter i deteuropeiska samarbetet att också åstadkomma enförändring? Vårt parti lutar sig mot den senarehållningen. Vi är alltså inte misstänksamma, utan vitror på vår egen förmåga och på den samverkansom vi kan nå med övriga partier och organisationeri Europa.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Överläggningen var härmed avslutad.Ekonomisk politikAnf. 44 ():Herr talman! Jag vill från första början göra klartatt jag har ett mycket bestämt syfte med den härdebatten: jag vill undersöka om det finnsförutsättningar här i för en breduppgörelse om en ny ekonomisk politik, som rejältkan pressa ned arbetslösheten.Vi kan , här i , ge de besked somlägger grunden för en ny framtidstro hosmedborgarna och i företagen. Vi kan visa attriksdagen kan fungera, inte som en plats förpolitiska trätor, utan som en plats för en politiskkraftsamling, som lyfter ur depression ochpessimism.Denna dag är en viktig dag för alla arbetslösa, somhoppas på ett nytt jobb och för alla företagare, somsliter med höga räntor och dålig avsättning. De kanmed rätta ställa stora krav på oss. Låt oss visa ossvärdiga det förtroende som vi har fått. Låt oss visaatt vi kan åstadkomma resultat. Var och en vet attSveriges största problem är den höga och stigandearbetslösheten. Den skapar otrygghet och gör attmänniskor får känslan att de inte behövs. Denunderminerar den enskildes ekonomi och statensfinanser. Kan det vara så att den dramatiskaförsämringen i budgeten i själva verket är ett direktuttryck för att den ekonomiska politiken har slagitfel och att den leder till arbetslöshet, i stället för attden förhindrar arbetslöshet?Vad har regeringen för besked att ge alla oroligamedborgare? Hur skall ni lägga om politiken för attfå stopp på ökningen av arbetslösheten?I budgetpropositionen fanns inga sådana besked.Där saknades både analys, strategi och politik.Trots att det har gått budgetenlades fram, kunde regeringen i gårdagens debattinte ge några besked.Det var egendomligt att se fyra borgerligapartiledare som helst inte ville tala om regeringensegen politik. Det var fyra partiledare iopposition -- mot oppositionen! Det var regeringensom steg för steg höll på att abdikera.Jag hoppas att finansministern kan vara meraupplysande om det ekonomiska tillståndet, och jagskulle vilja be om raka besked på tvåviktiga punkter:1. Vad händer med arbetslösheten? Är det sant attbedömningarna i finansplanen redan äröverspelade? Hur hög blir arbetslösheten -- ,6,, ? Går vi samma öde till mötes somFinland?2. Vad är förklaringen till att åretsbudgetunderskott har stigit från de 70 miljarder,som finansministern aviserade, till 198 miljarder?Och hur stort blir budgetunderskottet egentligennär året är slut? Kommer det att stanna vid 198miljarder kronor, eller blir det långt över 200miljarder? Vad är dagsnoteringen?Jag är övertygad om att medborgarna är angelägnaatt få veta vad som händer både med arbetslöshetenoch statsfinanserna. Antagligen villfinansmarknaden och massmedia också få veta.Jag vill hävda att det är här i som vi numåste ta initiativ och få i gång arbetet på en nyekonomisk politik mot arbetslösheten. Vad sombehövs är nya mål för politiken, en ny strategi ochnya initiativ. Jag skall visa hur en sådan politik kanläggas upp.För det första: det är nödvändigt att sätta kampenmot arbetslösheten i centrum för den ekonomiskapolitiken. Vi måste ha ambitionen att få nedarbetslösheten mot och för det måste vi få upptillväxten till . måste vihävda en prisstabilitet på god europeisk nivå. Detär ett ambitiöst mål, som ställer stora krav på enaktiv ekonomisk politik och en bred uppslutning ihela det svenska samhället.För det andra: det behövs en ny strategi, med enkraftfull stimulans för investeringar och produktionunder 1993-94, när den allmänna efterfrågan ärsvag, och det behövs ett uthålligt programför att anpassa de offentliga utgifterna tillinkomsterna under hela 1990-talet.För det tredje: det behövs omfattande åtgärderöver ett brett fält. Därför har vi lagt fram förslagi syfte att få fram upp till 190 000 nya arbets- ochutbildningsplatser, bättre transportsystem samttekniska och kommersiella framsteg i svensktnäringsliv.Vi vill tidigarelägga angelägna och redaninplanerade investeringar i vägar, järnvägar ochbroar för . Det är nu dessainvesteringar skall genomföras så att vi har ettkonkurrenskraftigt transportsystem för resten av1990-talet.Vi vill få i gång reparationer, ombyggnader ochunderhåll av bostäder och av offentliga lokaler försammanlagt . Det är nu dessaåtgärder skall genomföras, inte under senare delenav när näringslivets investeringar skall tafart igen.Vi vill lyfta utbildningsnivån och kompetensen iarbetslivet genom ett brett och långsiktigt programför yrkesutbildning och högre utbildning. Vi vill fåfram 85 000 nya utbildningsplatser redan under detkommande läsåret. Det är nu denna utbildningskall genomföras, så att vi står väl rustade inför deninternationella konkurrensen under 1990-talet.Vi vill åstadkomma en snabb teknisk förnyelsegenom ett kraftfullt program för att överföra nyteknologi till och en bred spridning av nyaidéer, särskilt till de mindre och medelstoraföretagen. Det är nu dessa idéer behövs, när vi skallstärka den industriella och kommersiella basen.Vi vill få till stånd en mera aktivarbetsmarknadspolitik med en annan avvägningmellan kontantstöd och produktivt arbete. Sist meninte minst: vi vill ha en ekonomisk politik somsnabbt bidrar till ett investeringsvänligt klimat.Kan andra partier bidra med ytterligare åtgärder,som verkligen gör nytta mot arbetslösheten, är viintresserade av det. Vi är öppna för en konstruktivdiskussion.För det fjärde: Det behövs kloka beslut, men detbehövs också snabba besked, om det skall gå att fåi gång nya jobb och utbildningsplatser, så att det fåren rejäl effekt mot arbetslösheten. Det behövs förde ungdomar som behöver få en utbildningsplats ihöst, i stället för att gå ut i arbetslöshet. Det behövsför de bygg- och anläggningsarbetare som snabbtvill komma i gång med alla de jobb som väntar påatt utföras.Därför vill vi nu ha till stånd en snabbehandling avåtgärderna för arbete, utbildning och tillväxt. Vitog i utskott initiativet till enkraftsamling mot arbetslösheten. Vi begär attriksdagen skall prioritera bland sina mångaarbetsuppgifter och ta kampen mot arbetslöshetenmed förtur. Detta är ett första och ett viktigt testpå viljan i övriga partier att åstadkomma verkligaresultat.För det femte: Det är nödvändigt att skapa klarhetom den statsfinansiella utvecklingen och med allkraft bekämpa det växande underskottet i statensfinanser. Här måste regeringen lägga korten påbordet. Hur står det egentligen till? Hur kommerdet sig att underskottet har ökat från 70 miljarderkronor till 198 miljarder, och vad blir det till slut?Hur ser sambandet ut mellan den sjunkandeproduktionen, den stigande arbetslösheten och detväxande underskottet? Det måste finansministernöppet redovisa för !Regeringen talar mycket om att spara. Men denpolitik som bedrivs innebär inte något sparande.Den innebär motsatsen. Den innebär ett slöserimed nationens viktigaste tillgång, människors viljaatt arbeta och skapa. Därför behövs det en ny ochbättre politik, en politik som ökar tillväxten ochsom på så sätt ger större skatteintäkter.Men låt oss också vara helt klara över att det behövsbåde inkomstförstärkningar ochutgiftsnedskärningar. Vi menar att det behövs ettsamlat, långsiktigt och hållbart program för sundastatsfinanser.När vi skall utforma ett sådant program ställs viinför två mycket svåra avvägningsproblem. Det enagäller effekterna på tillväxten. Det andra gällereffekterna på fördelningen av inkomster ochvälfärd.Låt mig börja med tillväxten. Om man genomförutgiftsnedskärningar på fel sätt och ,pressas efterfrågan ner. Vi får mindre resurser och kanske t.o.m.svagare statsfinanser, inte starkare. Erfarenheternafrån ger anledning till eftertanke.Det pågår nu en livlig debatt bland ekonomerna omdetta, och det kommer den allra närmaste tidenfram nya kalkyler och bedömningar, som vi haranledning att ta del av. Jag skulle vilja uppmanafinansministern att lägga fram de kalkyler sommåste finnas i om sambandetmellan efterfrågan och tillväxt. Det materialetbehöver vi ha i för att kunna fatta riktigabeslut.Låt mig så gå över till fördelningsfrågan. Det ärviktigt att ett program för sunda statsfinanser kanfå brett stöd här i och hos allmänheten.Därför måste ett sådant program vara utformat såatt bördorna fördelas rättvist. Bördorna får inteensidigt läggas på dem som är arbetslösa, sjuka ochhandikappade. Det är nödvändigt att alla som ärfriska och starka, har arbete och inkomster, får taen stor del av bördorna.Regeringens förslag uppfyller inte dessa krav. De ärutmanande i sin brist på rättvisa och omtanke.Därför kan vi inte acceptera dem i den nuvarandeutformningen. Vi är beredda att diskuterautgiftsnedskärningar med en annan utformning. Vivill i det sammanhanget också diskutera hur de somhar de bästa inkomsterna skall ta sin del avbördorna. Därför har vi aktualiserat en höjning avinkomstskatten som ett led i en rättvisfördelningspolitik.För det sjätte: Det är inte som måstefatta kloka beslut. Det som händer i avtalsrörelsenär just nu lika viktigt.För två år sedan träffades stabliseringsavtal överhela arbetsmarknaden. Det var en stor framgång.Avtalen har bidragit till att få ned inflationen ochminska lönespridningen.Den 1 april upphör avtalen.