prot · GG09112 · 1993-05-18 00:00:00 — I det läget, närälgstammen kraftigt minskar, går DomänSkog utoch höjer sina priser kraftigt -- upp till 100 %.Större delen av priset för tilldelade älgar tas ut iförskott. När priset för tilldelade älgar tas ut iförskott tvingas ju jägarna att skjuta även närälgstammen inte tål ytterligare avskjutning. Detvingas att skjuta djur som rätteligen bör sparas.Man slår sönder samverkande jaktområden genomatt höja priset på domänmark så att enskilda --alltså privata -- skogsägare drar ur sina områdensom de gratis ställer till förfogande. Man tvingardomänjägare att snylta på jaktgrannarna.Därigenom skapas osämja och därigenom blir detettåriga arrenden osv. hotas jaktlagen genomatt man sätter in andra människor än dem som maninte ville förhandla med. Konsekvenserna blir juklara brott mot viltvården och jaktlagen.Anf. 76 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill naturligtvis inte att JohnAndersson eller någon annan skall bli chockad. Detvar inte avsikten med mitt svar. Jag hoppas att vikan klara ut den detaljen.När det gäller själva sakfrågan är jag medveten omatt det har uppstått en intensiv debatt omhöjningarna av priset. Man kan naturligtvis funderaöver hur det har varit . Dåfinner man att det skedde enmycket försiktig höjning. Man höjde ibland medhalva index eller någonting sådant. har detskett en viss ökning, men har man haft ensträvan att höja priserna. I viss mån får man välmöta marknaden.Jag upplever i och för sig de aktiviteter som finns påjägarsidan som en sund reaktion på en prishöjning,men det innebär ju inte att själva systemet för denskull är ifrågasatt.Anf. 77 (-):Herr talman! Både priset och systemet är alldeles åtskogen. Jägarna kräver ju nu att de skall få tillämpaSCA:s -- de stora skogsbolagens -- priser. Domänhar ju alltid varit prisledande, och har man jutotalt tappat kontakten med verkligheten. Nuskenar man i väg.Man kan arrendera en jaktmark och få en licens fört.ex. För dessa tio älgar tas det ut ettmycket högt pris, och av detta skall betalas ini förskott. Sedan kanske man bara kan skjuta femav dem. Vem är nöjd med ett sådant system?Jägarna tvingas ju att bryta mot jaktlagensintentioner.Vi måste väl vara överens om det som vi har varitmed och beslutat om i kammaren, nämligen att detinte är det kommersiella intresset som skall styrajaktvården utan att jakten skall vara ett medel föratt vårda våra viltstammar. Då skall det inte finnaskommersiella intressen.Anf. 78 Jordbruksminister ():Herr talman! Älgjakten är, som jag redan sade, tillstörsta delen reglerad. Man får en tilldelning på ettantal älgar. Det är möjligt att den tilldelningen harvarit för hög , eftersom maninte har kunnat skjuta så många älgar. Under enlång period har det tidigare varit ganska lätt attskjuta det antal älgar som man har fått sig tilldelat.Vi har då haft problem med att man inte har skjutittillräckligt många älgar.Nu har vi en annan situation när det gällerälgstammen. Det kan trots allt vara så attavskjutningen är onödigt stor. detta och säger att om man skjuter såmånga älgar som man har fått tillstånd till så skulleman gå för långt. Om så är fallet måstemyndigheterna och fundera övertilldelningen. Då kanske tilldelningen måste varanågot lägre ett kommande år.Anf. 79 (-):Herr talman! Det är så. sköt man över helalandet av de tilldelade älgarna. Det kanvariera mellan olika områden. Man kan inte låtalänsstyrelsen göra tilldelningen för varje enskiltområde, utan man skall överlåta till jägarna självaatt försöka bedöma detta. Man gör då en mycketgenerell tilldelning. Det sägs från attvarje jaktlag och varje jaktledare har ett ansvar attavbryta jakten då älgstammen inte tål ytterligareavskjutning. Men de har ju betalat för alla älgar iförskott, och därtill ett onormalt högt pris. Manligger nu långt ovanför de andra markägarna.Jägarna kräver att få jaga till SCA:s priser. Det ärinte fråga om att ta igen någon eftersläpning, utande har helt tappat besinningen.Anf. 80 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag skall inte uttala mig ombesinningen. Men det är naturligtvis en realitet attpriserna är höga. Det är inte unikt att manargumenterar på marknaden och att köparen ochsäljaren inte är överens om priset. Jag har förståttatt det är så när det gäller priserna på Domän AB:smarker. Den diskussionen får väl lov att ta sin lillatid, och vi får hoppas att det hela justeras. Det ärmeningen.Jag har vid tidigare diskussioner här i kammarenfått frågan om möjligheten att kontrolleraprisnivån. Jag tror inte, och det trodde inte hellerden föregående regeringen, att det är möjligt attkontrollera detta. Det får ta litet tid, och vi fårhoppas att marknaden klarar av justeringen.Anf. 81 (-):Herr talman! Det unika är att staten går i spetsenoch bryter mot det beslut som har fattats i riksdagenoch mot den jaktlagstiftning vi har. Om man drar utkonsekvenserna av alla de regler som Domänskognu tillämpar, blir det fråga om ett brott motjaktlagstiftningen. Slutresultatet, herrjordbruksminister, är att vi kommer att få entjuvjakt i detta land som vi måste gå tillbaka till1800-talet för att finna motsvarighet till.Anf. 82 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag hoppas inte att vi skall få tjuvjaktoch olagligheter.Jag kan förstå synpunkter. Jagdelar i princip uppfattningen att de här arrendenaär för höga. Det är dock en ambition ifrånregeringens sida att inte lägga sig i detaljer. DomänAB skall i princip klara av det här. Den offentligadebatt som pågår tror jag kommer att inverka påagerandet framöver.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:560 om förbudet mots.k. 83 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser medverka till att judar och muslimer fårbehövliga dispenser för s.k. religiös slakt.I 13 § djurskyddslagen (1988:534) anges att när djurförs till slakt och när de slaktas, skall de skonas frånonödigt obehag och lidande. Enligt 14 § lagen skallhusdjur vid slakten vara bedövat när blodet tappasav. Andra åtgärder får inte vidtas innan djuret ärdött. Vidare anges att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fårmeddela föreskrifter om undantag från kravet påbedövning för fjäderfä och kaniner. Skäktning, dvs.slakt utan föregående bedövning enligt judisk ochmuslimsk trosuppfattning, är således inte tillåten iSverige. Regeringen har i beslut den 21 juni 1989och medgivit viss dispens förkoscherslakt av fjäderfä för visst slakteri.Dispensen gäller t.o.m. . Dessutommedger med stöd av förordningen(1991:914) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm.m. viss restitution av införselavgift för judisktrituellt slaktat kött.Med nuvarande utformning av djurskyddslagenkan dispens från kravet på bedövning av andra djurän fjäderfä och kaniner inte medges.Jordbruksverket har påuppdrag av regeringen redovisat en utredningrörande slakt av obedövade djur. Verket har därvidkonstaterat att det inte finns motiv att ändranuvarande lagstiftning. Regeringen avvaktar förnärvarande en komplettering av utredningen i frågaom slakt av obedövade fjäderfän. Regeringenkommer därefter att ta ställning till utredningen.Anf. 84 (-):Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret, men jag är inte alls nöjd medjordbruksministerns och regeringens handläggningav frågan.Representanter för kristna, judar och muslimer harsamarbetat i flera överläggningar i denna fråga ochkommit till samma slutsats. Det är ett brott motmuslimers och judars mänskliga rättigheter attförvägra dem föda som är tillgänglig och tillåten förandra grupper i samhället. Utredarna har intefullgjort sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt ioch med uraktlåtenheten att höra judar ochmuslimer vid utredningsarbetet. Jag anser därföratt utredningen har blivit för svag sombeslutsunderlag.De skäl som anger för att vägraden form av slakt med bedövning efter snittet somgrupperna kan godta är helt enkelt inte riktiga ochkan inte motivera en sådan diskriminering av tro,rättsuppfattning och rätt till ett normalt liv isamhället som ett förbud mot halalslakt skulleinnebära för nämnda grupper. Ett förbud mothalalslakt enligt förslaget innebär ett oacceptabeltförtryck av minoriteters mänskliga rättigheter.Anf. 85 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag förstår att från sinutgångspunkt inte är nöjd. hartydligen uppfattningen att man bör medge sådanslakt där man inte bedövar djuret före den egentligaslakten.Det är viktigt att konstatera att de svenskabestämmelserna grundas på djurskyddslagen. Detär en lag som diskuterades mycket här i riksdagenår 1988. Det rådde mycket stor enighet om att manskulle ta hänsyn till djuren. Den bedömning somgäller och som det har funnits majoritet för, är attden lagstiftningen tar över i det här sammanhanget.Regeringen har då inte möjlighet att ge dispens förslakt av större djur.Diskussionen har återkommit då och då. Problemethar delvis lösts genom att man har medgett enrestitution på införselavgifter för de människor iSverige som nödvändigtvis måste ha den här typenav kött. De kan då ta in det från ett annat land.Anf. 86 (-):Herr talman! Regeringen talar ochstundligen om EG-anpassning. Hur skallregeringen klara EG-anpassningen i den härfrågan? har, såvitt jag vet, en generöslagstiftning i den här frågan. Är EG-ländernaslagstiftning på det här området så dålig? Är allaeuropeiska länders lagstiftning så dåliga jämförtmed den svenska att man inte kan ta över lagstiftning och acceptera den i vårt land?Anf. 87 Jordbruksminister ():Herr talman! När det gällerdjurskyddslagstiftningen ligger vi i längrefram än de flesta . Det är ett förhållandesom det har rått stor samstämmighet om. Det finnsen samstämmighet mellan konsumenter ochproducenter. Jag tror att det är viktigt att försökabevara detta.På den punkten har regeringen också klart uttalatatt vi vid ett EG-inträde skall sträva efter attupprätthålla de höga nivåer vi har. Jag kommer för EG-delegationen att berätta en del omde positioner som vi nu har arbetat fram iregeringskansliet.Man kan å andra sidan säga att ett EG-medlemskapskulle underlätta för muslimer och judar att köpakoscherslaktat kött, eftersom gränserna kommeratt försvinna. Vi inte kan påverka andra länderslagstiftning i detta sammanhang, även om det pågåren process där vår attityd till djuren sannoliktsprider sig också till andra delar av Europa.Anf. 88 (-):Herr talman! EG-anpassningen borde åtminstoneinnebära att dispensmöjligheterna utökades så attvi närmar oss situationen i . Ärjordbruksministern villig att medverka till detta?Anf. 89 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har själv mycket stor respekt förreligiösa uppfattningar, och jag anser att man skallta hänsyn till människors trosuppfattning i olikaavseenden. Det finns en mycket starkopinion för att man skall ta hänsyn till djuren, ochjag delar den uppfattningen.Vi har gjort en bedömning som vi står för. Jagtycker att det är viktigt att föra en dialogmed de berörda grupperna. Jag har själv pådepartementet haft möjlighet att vid några tillfällenträffa representanter för dessa grupper ochdiskutera frågorna med dem.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:587 ominförselavgifterna på rituellt slaktat köttAnf. 90 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser föreslå ett slopande av restitution avinförselavgift för rituellt slaktat kött.Frågan har behandlats av . Enmotion med motsvarande innehåll behandlades såsent som av riksdagensjordbruksutskott. I enlighet med utskottetshemställan avslog motionen den 16 april.Enligt den svenska djurskyddslagen (1988:534)skall husdjur vid slakten vara bedövat när blodettappas av. Det innebär att skäktning, dvs. slakt utanföregående bedövning enligt vissa religiösatrosuppfattningar, inte är tillåten i Sverige.Viss restitution av införselavgifter för judisktrituellt slaktat kött sker med stöd av regeringensbeslut och den 23 maj 1985.De av beräknaderestitutionsbeloppen bestäms i princip så attkonsumentpriset på koscherkött skall motsvarapriset för svensk vara jämte den merkostnad somskulle uppkomma om slaktmetoden var tillåten iSverige.Jordbruksverket har påuppdrag av regeringen redovisat en utredning omslakt av obedövade djur. Regeringen avvaktar förnärvarande en komplettering av utredningen i frågaom slakt av obedövade fjäderfä. Intill dessregeringen tagit ställning till Jordbruksverketsutredning har jag inte för avsikt att vidta någraförändringar i nuvarande system.Anf. 91 (nyd):Herr talman! Varför jagvänder mig mot att man skall få pengar tillbaka isamband med import av rituellt slaktat kött kanskeframgår om jag beskriver den slaktmetod somtillämpas. Den tillämpas alltså inte i Sverige.Enligt svensk djurskyddslag skall husdjur vid slaktskonas från onödigt lidande och obehag. Djuretskall också vara bedövat när blodet tappas av. Detär alltså de bestämmelser som finns i Sverige.Den judiska slaktmetoden, som heter shechita,innebär att djuret vid fullt medvetande och utanbedövning skall slaktas med ett raskt snitt i halsenin mot halskotpelaren utan att halskotpelarensbenvävnad berörs. Av djurkroppen tillvaratasfrämre fjärdedelen ned till elfte revbenet, ochköttet benämns då som koscher.Den islamiska slaktmetoden halal är lik denjudiska, men islamiterna motsätter sig som regelinte att djuret bedövas före slakt. Man tillvaratarockså hela djurkroppen.Vid slakteriavlivning används främst två olikametoder. Den ena metoden kallas pen.Det innebär att djuret förs in i en bur, som sedanvänds upp och ner. Liggande på rygg med halsensträckt och fixerad utanför buren avlivas djuretgenom halssnitt.Den andra metoden kallas pen. Då försdjuret stående in i en bur. Genom en särskildanordning lyfts djurets framdel upp från golvetsamtidigt som djuret förs framåt så att huvudetkommer utanför buren. Gripklor tar tag i djuretshuvud som bänds kraftigt uppåt så att halsensträcks. Djuret avlivas sedan genom halssnitt.Många svenska veterinärer anser att djuretförorsakas onödigt lidande genom dennaslaktmetod. Det framgår också avJordbruksverkets rapport 1992:37, vilkenjordbruksministern refererade till, som heter Slaktav obedövade djur. I sin slutsats säger verket bl.a.:''Tvångsfixeringen av såväl nötboskap som får ochlamm, vilken innebär att åtminstone nötboskapensitter fast som i ett skruvstäd, skiljer sig radikaltfrån svensk uppfattning om hantering av djur vidslakt. ''Det är med anledning av detta som jag tycker attdet är märkligt att man vidhåller denna restitution.Anf. 92 Jordbruksminister ():Herr talman! Som säkert noteradevid debatten om föregående fråga finns det givetvisi denna fråga liksom i många andra frågor olikauppfattningar.Det som har väglett nuvarande regering ochtidigare regeringar i detta sammanhang är att vi intevill göra avkall på djurskyddsbestämmelserna iSverige. Å andra sidan har man av hänsyn till dessagruppers trosuppfattning, som innebär att de intevill tillåta sig att äta kött som slaktats på normaltsätt i , inte velat åsamka dem högakostnader.Man kan mycket väl dela att detta innebär ett visst mått avdubbelmoral. Slakten sker ju i detta fall i ett annatland. Det kan vi i och för sig inte påverka.Anf. 93 (nyd):Herr talman! När jag läser vad som står ijordbruksministerns svar kan jag fortfarande inteförstå varför man skall betala tillbaka införselavgiftpå importerat rituellt slaktat kött, dvs. att det skallske restitution. Det står i svaret: ''De avJordbruksverket beräknade restitutionsbeloppenbestäms i princip så att konsumentpriset påkoscherkött skall motsvara priset för svensk varajämte den merkostnad som skulle uppkomma omslaktmetoden var tillåten i . ''Det innebär såvitt jag förstår att man bestämmer sigför vad t.ex. konsumentpriset skall vara påkalvkött. Sedan lägger man till den kostnad som detskulle innebära att slakta på detta sätt. Men jag kanfortfarande inte förstå varför det är ett motiv till skall få pengar tillbaka.Jag kan förstå att man kan ha dennaberäkningsmetod, men vad är motivet till att manskall få pengar tillbaka? Varför skall det varabilligare? Man kan ju ha vilken kostnad som helstför importerade varor. Den som vill nyttja denimporterade varan, i det här fallet äta köttet, fårbetala vad det kostar.Anf. 94 Jordbruksminister ():Herr talman! Det som har varit vägledande viddessa beslut -- vilka man mycket väl kan diskutera,jag återkommer till detta, och jag inte har för avsiktatt ta ställning förrän vi har fått ytterligareunderlag -- är att de förhållandevis små kvantiteterkött som förs in blir dyrare än annat kött. Det sättpå vilket samhället kan göra det möjligt att dettakött får ett pris som motsvarar andra svenska priserär genom viss restitution av införselavgiften. Det ärsamhällets del i detta.Om vi nu blir medlemmar i undanröjsproblemet. Då försvinner denna typ avinförselavgifter, i varje fall vid import från . Då har vi inte längre möjlighet attpåverka priset genom restitution.Anf. 95 (nyd):Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare. Jag ber att få tacka för svaret ochhoppas att jordbruksministern har förstått vilkenbetydelse jag tror att många svenskar lägger vid attvi håller oss till svensk djurskyddslag även i sådanasammanhang då vi diskuterar införselavgifter ochannat.Anf. 96 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill referera till vad jag sade isvaret på föregående fråga. Jag är mycket noga medatt hävda den svenska djurskyddslagen. Riksdagenhar stiftat den under mycket stor enighet. Allaställer sig bakom den. Jag tycker inte att man skallgöra avkall på den. Det är en viktig utgångspunkt.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:607 om fiskevården istatligt ägda vattenAnf. 97 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser medverka till att stärka det lokala inflytandetöver fiskevården, i de vatten där staten vidbolagiseringen av behållerfiskerätten, genom inrättande av en stiftelse.Riksdagen har tidigare i vår avslagit en motion frånSigge Godin med yrkande om bildande av enstiftelse för förvaltning av fisket i Domänverketsvatten. anförde då att detstatliga bolaget fiskevård är näraintegrerad med Domän naturvårdsprogram.Domäns fiskekort gäller över hela landet i mer än1 500 vatten. Utskottet delade bolagets mening attett utbrytande av fiskevården på intet sätt skullegynna fiskevårdsintresset.Domän har statens uppdrag att under enövergångsperiod handha förvaltningenav fisket i bl.a. , och älvar samtVindelälven. Frågan om den fortsatta förvaltningenav fisket i de nämnda vattnen skall tas upp tillförnyad prövning före utgången avövergångsperioden.Anf. 98 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret, även om det var negativt. Staten harsjälvfallet ett ansvar för att bedriva en sundfiskevård och för att fiskekort kan försäljas tillallmänheten, men jag tycker inte att det räcker.Målet måste ju vara att utveckla de lokalaförutsättningarna så att fiskemöjligheternaförbättras dels för ortsbefolkningen, dels förturisterna.Goda möjligheter till fritidsfiske är ju ett utmärktförsäljningsargument, som jordbruksministern välvet, för att locka turister till landet. Deundersökningar som har gjorts ute i visar på det. Men det krävs ocksåatt lokalbefolkningen ges ett inflytande överfiskefrågorna, inte minst för att upprätthållakvalitet och underhåll. Det är därför av mycketstort värde att lokala aktörer inbjuds att medverkaför att främja fiskutsättning ochfiskeorganisationer.Jag trodde faktiskt att jordbruksministern efterriksdagsbeslutet kanske hade funderat litet i de härbanorna och på hur det lokala inflytandet skallkunna stärkas på fiskeområdet. Om man inte vill haen stiftelsemodell, på vilket sätt skall man då kunnaförstärka det lokala inflytandet över statens vatten?Jag ser framför mig en betydande tillströmning avturister, inte minst från . Om turisternainvaderar vårt land är det mycket viktigt attlokalbefolkning och fritidsfiskare är medaktörer.Det är viktigt i dessa frågor. Delaktighet ochmedinflytande är viktigt. Det talar ju regeringenväldigt ofta om. Varför skall det inte gälla inomfiskeområdet?Anf. 99 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att vi i stora stycken har ensamstämmig uppfattning när det gäller fisketsbetydelse både som näring, binäring och inte minstsom fritidssyssla och även som en turistiskattraktion. Inte minst det senare tror jag att vi harmycket stor möjlighet att utnyttja. Vi har kommit iett prisläge där turism är mer intressant i ännågonsin tidigare. Ett öppnande mot EG kommeratt underlätta turistströmmarna hit. Då är detviktigt att ta vara på de möjligheter som fisket ger.Samtidigt delar jag uppfattningen att ett lokaltinflytande över fisket är angeläget. Det är också ettmotiv för de förenklade fiskebestämmelser som ärutarbetade på efterutredning i . Det ärfiskebestämmelser som innebär att staten ochlänstyrelserna lägger sig i mindre och i stället läggeransvaret längre ner hos den enskilda människan. Sålångt är vi överens.Sedan är det väl inte särskilt uppseendeväckandeatt jag har samma uppfattning som majoritetenstrax efter det att en motion från i denhär frågan avslagits av kammare. Det ärrelativt naturligt.Anf. 100 ():Herr talman! De fiskevatten som Domänverketförfogar över och de markområden som kan finnasdäromkring är älvsträckor och goda fiskevattensom det har varit mycket strid kring.Kraftverksintressen har velat bygga ut dem.Ortsbefolkning och framför allt fiskeorganisationeroch sportfiskare, som med inlevelse går in i dessafrågor, har velat bevara dem.Det är kanske framför allt av det skälet som lokalaaktörer borde kunna få delta i detta. Jag hävdarinte att det skall vara en majoritet av lokalaintressen, eftersom staten kanske vill hahuvudinflytande över det, i alla fall för en tidframåt, men man borde ändå kunna knyta till siglokala aktörer. tror och hoppas jag attturismen skall växa till sig i vårt land, precis somjordbruksministern uttryckte det. Om vi skallkunna erbjuda den naturupplevelse som sportfisketger tycker jag att vi skall ta vara påortsbefolkningens kunskaper och förmåga ochverkligen se till att detta blir effektivt.Anf. 101 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vet att det är väldigt mångamänniskor i som är engagerade i debattenom fisket. Det är positivt. Jag har också i mitt svarangett att frågan om den mer långsiktigaförvaltning av dessa fiskevatten inte är avgjord.Den kan vi återkomma till.Nu är det angeläget att det förs en debatt på detlokala planet och att det också tas fler lokalainitiativ . Det tror jag att man kan göra idet nuvarande läget utan att det bildas en särskildstiftelse på central nivå .Anf. 102 ():Herr talman! Då får vi var för sig fundera på denhär frågan ytterligare tills försöksperioden är tillända. Vi får se om vi inte kan hitta en lösning somär till fyllest både för lokala aktörer och staten idessa frågor.Anf. 103 Jordbruksminister ():Herr talman! Tiden fram till ett nyttställningstagande skall ju alltid användas till attfundera och förkovra sig. Det skall vi göra nuockså.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på frågorna 1992/93:634 och 698 omeftergymnasiala skogliga utbildningenAnf. 104 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagämnar vidta för åtgärder för att beslutet om deneftergymnasiala skogliga utbildningen inteytterligare förhalas. har frågatmig vilka åtgärder jag avser vidta så att skogligutbildning kan bedrivas i utanförSveriges . Jag besvararfrågorna i ett sammanhang.Bakgrunden till fråga är attstyrelsen vid den 14december bordlade ett förslag tillframtida skogsutbildningar. Förslaget som varframtaget av en arbetsgrupp inom universitet förplanering av skogliga utbildningar innehåller treskogliga examina, nämligen jägmästareexamen,skogsmästareexamen och skoglig kandidatexamen.Vad först gäller den skogliga kandidatexamen gjorts möjlig genom en ny förordning omLantbruksuniversitetet som regeringen har beslutatom och som träder i kraft .