prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — är det minförhoppning att vi på sydligare breddgrader skall fåtillgång till renkött från de mobila slakterierna, såatt vi ser att de fungerar.Sedan kommer jag till motion Bo608, där jag tarupp äganderätten till marken. Vår inställning i denfrågan är att man skall utreda äganderättenordentligt en gång för alla. Vi tycker att det harväldigt stor betydelse. Det skulle minskaspänningarna mellan rennäringssamer, övrigasamer och fastboende.Jag påstår inte, men det kan inte uteslutas, attstatsmakten medvetet undviker en utredning omäganderätten. Genom den lagändring sombeslutades försvårade manmöjligheten till domstolsprövning. Sedan hävdasdet från utskottets sida att dessa frågor bör lösasgenom domstolsprövning. undrar jag: Var finnslogiken i detta?Utskottet avstyrker min idé om stöd för den rättsligaprövning som villfå till stånd. Det låter litet konstigt. Vi i Nydemokrati anser att det är av vikt att stödja dennarättsliga prövning, och därför vill vi geLandsförbundet ett rimligt stöd förförande av talan i Genève.Därmed yrkar jag bifall till min reservation.Anf. 143 ():Herr talman! arbetssituation göratt hur väl vi än vill så innebär det vissa svårigheterför 13 personer att fullt ut delta i 17 utskotts arbete.Det uppstår då situationer som den vi har just ,att vi inte har någon meningsyttring till det härbetänkandet, eftersom vi inte har kunnat följaarbetet i utskottet. Därför yrkar jag bifall till våramotioner 602, yrkandena 1--4, samt 603 och 607,som det redogörs för i betänkandet.I betänkandets första avsnitt behandlas frågan omersättning på grund av radioaktivt nedfall. Detbeslut som bostadsutskottet föreslår kammaren attfatta innebär att ersättningen till samerna för köttsom på grund av för höga cesiumvärden inte ärtjänligt som människoföda skall kunna bestämmasav regeringen utan att regeringens beslut föreläggsriksdagen. Har jag tolkat det rätt, när jag påstår nu börjar tumma på det gamlariksdagsbeslutet om att samerna skullehållas skadeslösa för förluster som uppstår till följdav ?Nästa avsnitt handlar om kontot Främjande avrennäringen. I den frågan har fler än Vänsterpartietskrivit motioner. Det är väl inte konstigt, omriksdag och regering drar på sig kritik i frågan omrenantal och betesinventeringar, eftersom mansänder signaler åt olika håll. Man påpekar att enbetesinventering är nödvändig men avsätter ingapengar till den.Enkel matematik säger att om man från kontots 11miljoner tar bort nästan hälften, som äröronmärkta pengar för uppsättande av stängsel motNorge, skall resten räcka till en rad poster somupplysning och rådgivning -- om Montalvo skall fåse något renkött i butikerna neröver, behövs detpengar här --, katastrofskadeskydd och samernastrygghetspaket. Samernas trygghetspaket kostar . Det är alltså 4 miljonerkvar till de andra uppräknade utgiftsposterna.Renantalet är en viktig fråga, inte bara för samernautan även för andra intressenter i området, och ettfastställt renantal bör i rimlighetens namn bygga påen gjord betesinventering. Att rennäringsfrågornainte tas på allvar blir med denna nonchalantahantering av en så viktig fråga tydligare ännågonsin.Utskottets skrivning vad gäller fiskesamerna ärungefär som att säga god dag, yxskaft. Utskottetskriver att regeringen skall återkomma i lämpligtsammanhang, om det visar sig att fiskesamernasrättigheter inte kommer att kunna tillgodoses irimlig grad. Vad är rimlig grad? Och vad är lämpligtidpunkt?Det har stått klart att det är mycketsvårt för fiskesamerna att försörja sig, till följd avtidigare fattade beslut och ingrepp i olikafiskevatten. Att antalet fiskesamer som slagits ut ärväldigt stort, det vet också utskottet. Denna mycketgamla näring och detta inslag i det samiskasamhället riskerar att helt utplånas.Ett tillkännagivande som gav regeringenom skogssamernas situation nämns inte av vare sigregeringen eller utskottet. Jag vill bara påminna omdet, så att den frågan inte skall glömmas bortframöver.I fråga om vem som skall ha upplåtelserätt till jaktoch fiske på markerna ovan odlingsgränsen, om detär samerna eller staten, lär inte sista ordet varasagt. Samerna har sett till att fråganuppmärksammats i olika internationella fora, ocheventuella rättegångar förbereds både här i Sverigeoch i Genève.Det som har hänt i den frågan efter beslutet den 15december är att en konsult har anlitats för attutarbeta ett förslag, och sedan skall de berördalänsstyrelserna ena sig om ett gemensamt förslag,som skall vara klart . Vad som sedan skallhända med det förslaget vet inte jag, och därför villjag fråga om utskottets ordförande kan svara på omdet kommer att sändas ut på remiss och vilkaremissinstanserna i så fall är. harredan fått tillfälle att lämna remissvar under hand,men det har inte SSR.Som skrivs i betänkandet, har frågan omsamebyarnas rätt att bedriva annannäringsverksamhet än renskötsel tidigare varitföremål för bedömning och beslut.Utskottet skriver att mångfald och valfrihet börfinnas såväl i det samiska samhället som i andrasamhällen. Jag tror att man skriver detta, eftersomjag i min motion säger att jag tycker att det skallråda valfrihet och mångfald även i samesamhället.Utskottet skriver vidare att en samhällsordning iförsta hand måste utvecklas på det sätt och i dentakt som invånarna själva önskar. Jag måste därförfråga om det helt har undgått utskottet att samernasjälva tillbaka har framfört just detta krav.Samerna har framfört kravet att de inte skallhindras i utvecklingen av sina näringar genom enpåtvingad näringsförbudslag.Avslutningsvis vill jag påpeka ett direkt fel i detstycke i betänkandet som handlar om mobilaslakterier. Det finns inget sådant slakteri iVästerbotten. Det fanns en äldre variant för tio årsedan, men den fungerar inte längre.Jag tycker också att det är att undanhålla en del avsanningen när utskottet inte anger att det vanliganär det gäller stöd för investeringskostnader är35 %. Det finns något fall med 50 %.Som svar på motion 603 om nordiskt samarbete närdet gäller uppbyggandet av en samisk turistnäring,svarar utskottet att frågan redan är väckt. Jagefterlyser litet mera entusiasm från utskottet närdet gäller framtida investeringsmöjligheter. En litetpositivare skrivning hade inte stört.Anf. 144 ():Herr talman! Det är inte särskilt länge sedanriksdagen hade anledning att debattera och fattabeslut om rennäring och samefrågor. Det skedde idenna kammare så sent som . Detär alltså bara några få månader sedan. Flera av defrågor som tas upp i olika motionsförslag var dåföremål för en ordentlig behandling ochgenomlysning. Därför har utskottsmajoriteten försin del inte ändrat uppfattning i flera av de frågorsom här har tagits upp. Utskottet har kanske därförinte tillräckligt utförligt, enligt någons mening, gåttigenom och behandlat de frågor som har nämnts.Jag kan hålla med om att detsjälvfallet hade varit en fördel för utskottets arbeteom någon representant för hadevarit med vid utskottets behandling av ärendena.Vänsterpartiets stol stod tom. De synpunkter somnu har framkommit skulle möjligen ha kunnatpåverka utskottet. kanske det är något sent.Men det ligger till på detta sätt.De enskilda frågor som tog upp harsåledes i huvudsak behandlats redan i beslutet idecember. Jag vill försäkra att det inte är tal om på något sätt skall förändra eller dra undannågon ersättning för dem som har drabbats avnedfall från Tjernobyl.Betesinventeringen skall självfallet fortgå. säger att det inte finns några pengaranslagna till detta. Det finns en summa pengarvarav en del skall användas till betesinventering.Det är en viktig och angelägen fråga.Frågan om samernas rätt och möjlighet att drivaannan näringsverksamhet är föremål fördiskussion. har beslutat att inrätta ettsameting. Denna fråga och liknande frågor utgörsådana typiska frågor som skall och bör tas upp avsametinget och föras vidare. Det är ett av skälen tillatt skall inrättats. Jag tror därför att viskall vara litet försiktiga med att från riksdagenssida lägga ut pekpinnar när det gäller alltför mångadetaljer och tala om hur det skall vara. Vi bör nulugnt avvakta tillblivelse och de frågorsom kommer att prioritera och vilja taupp.När det gäller reservation varpläderingen inte riktigt liktydig med kravet imotionen. ansåg att vi en gång föralla borde utreda äganderättsförhållandena.Kravet i motionen gällde dock ett direkt anslag organisation, som har tagit på sig uppgiften attföra vissa frågor vidare till Europadomstolen.Riksdagen har ingen möjlighet att gå in på detsättet. Det finns regler och anslag för rättshjälp.Men det är inte möjligt att ge ett specielltstatsbidrag till en organisation som driver vissafrågor. Det får gå den vanliga vägen enligt de reglersom redan är fastlagda av riksdagen.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag tycker inte heller att vi skall hanågra nya pekpinnar. Vi skall i stället försöka tabort litet av de gamla.Av dessa 11 miljoner finns det kvar ca 4 miljonernär man har räknat bort de öronmärkta pengarna.Dessa pengar skall även räcka till sådant sommarknadsföring. Jag vill verkligen veta vad somskall tas bort. Skall hela trygghetspaketet tas bortför samerna? Det skapades först ett trygghetspaketför jordbrukarna. Vanliga löntagare hartrygghetspaket genom AMF. I och medpremieskatten fick man ta bort från dessapengar. Man fick t.ex. säga upp försäkringar. Detgällde en försäkring som ger ersättning vidlångvarig sjukdom så att man skall kunna sätta in enersättare. Det gällde också en olycksfallsförsäkringför fritid.Bertil säger att det finns pengar. Det finns inga pengar. Man måste dåsvara på vilka av de andra uppgifterna som skall tasbort. Man säger att det är viktigt medbetesinventering och att den skall utföras, men detfinns som sagt inga pengar till detta.Jag vill också säga några ord om ochfrågan om samebyarnas rätt och möjlighet att drivaannan verksamhet. Samebyarna har företrätts avSSR, som har framfört detta krav under en rad avår. Kravet har även framförts av samernasnationalråd, som har funnits . Samtligasameorganisationer ingår i rådet. Det blir väl intebättre om man väntar in . Man får dockhoppas att regering och riksdag tar sig samman ochfattar beslut i den här frågan när kravet kommerfrån sametinget.Anf. 146 ()replik:Herr talman! säger att det intefinns några pengar. I det här beslutet kommerriksdagen faktiskt att anslå pengar, bl.a. tillbetesinventering. Den sifferexercis som BerithEriksson hänger sig åt känner jag inte igen frånutskottsbehandlingen, eftersom de exklusivakunskaper som besitter inte komtill utskottets kännedom. Ingen representant förmotionärerna var närvarande.Det är litet svårt att i kammarbehandlingen avgörahuruvida det är någon substans eller ett politisktinlägg när dessa siffror nämns. Men vi kankonstatera att utskottet fastställer -- i enlighet medvad propositionen innehåller -- att det inte finnsnågon möjlighet att öka anslaget. Det finns alltsåett lika stort anslag som tidigare; däri ingårbetesinventering.När det gäller frågan om ett sameting måste vi väländå övergipande hålla med om att det ärutomordentligt viktigt och värdefullt att det skapasett sameting som skall ta till vara just de intressensom samerna har. Jag tror att vi med trygghet kanöverlämna åt att avgöra vad som ärviktigast. Jag tror att det är bättre att man förlitarsig på överväganden än på idessa specifika fall.Anf. 147 () replik:Herr talman! Det är fullkomligt häpnadsväckandeatt utskottets ordförande inte känner till ärendetbättre. Var finns de pengarna? Betesinventeringhar tidigare inte ingått i det här kontot. Det som harhänt är ju att man till de mantidigare hade lägger ytterligare iöronmärkta pengar för att upprätta renstängsel motNorge. Det finns väl inga nya pengar förda hit?Anf. 148 ()replik:Herr talman! Om är lika välförtrogen med anslagsfrågorna som när det gällervem som är ordförande i bostadsutskottet kanskeman inte skall fästa alltför stor tilltro till hennesuppgifter.Anf. 149 (nyd) replik:Herr talman! sade att jag hadetalat om fel saker. Jag refererade till hela skeendet,men slutade med att tala om det rimliga stöd somjag nämnde i motionen.Nu har jag fått reda på att det inte går att ordnanågot sådant stöd. Problemet kvarstår ju ändå. Niförsvårar möjligheten att gå till domstol samtidigtsom ni förordar detsamma. Det går inte ihop. Ärdet verkligen er mening att det skall vara så?Anf. 150 ()replik:Herr talman! Om det inte finns skäl att försvåra,eller föreligger hinder som inte jag känner till, ärdet naturligtvis fel. Jag kan inte ge besked omhuruvida det verkligen är på det sättet. Alla skall harätt att få sin sak prövad i domstol. Därom kan vivara ense. Jag gläder mig åt att nuinser att har svårt att ge speciellt bidragtill en organisation för den här typen av frågor.I alla de ärenden som tas upp till avgörande idomstol skall man naturligtvis lägga stor vikt vid atträttvisa skipas och att rätt råder.Anf. 151 (nyd) replik:Herr talman! förstår säkert ocksåatt man inte skulle bege sig ända till för attföra talan om det gick lätt att göra det i . Enförsvåring har tydligen inträtt.Anf. 152 (-):Herr talman! Jag vill helt kort kommentera ett parfrågor i detta betänkande. Det var mångamänniskor som bor ovanför den s.k.odlingsgränsen i inland som noterade attden tillträdande regeringen skulle utreda ettförstärkt skydd för äganderätten. Äntligen, tänktemånga, kommer våra frågor att få ett svar. Om detanses angeläget att förstärka skyddet för det ägandesom , genom klara gränser och övrigahandlingar, har sin äganderätt ostridig, vad bordedå inte göras för dem som av olika anledningar intehar eller anser sig ha detta?I inland -- ovanför odlingsgränsen --anses oklarheter råda både vad gäller omfattningenav det privata ägandet av skogs- ochjordbruksfastigheter och vilka villkor som i övrigtär de riktiga.Bl.a. när det gäller avvittringen i dessa områdenanses från ortsbefolkningens sida att fel har begåttsoch att därför mark, som rätteligen skall ägas av deolika privata fastigheterna, i stället har blivitkronoöverloppsmark.Den här frågan har tidigare behandlats av utskottoch riksdag, mig veterligt med det enda resultatetatt gav ut eninformationsskrift.Det är inte skrifter som befolkningen i dessaområden vill ha. De vill ha en ordentlig utredningom de förhållanden som de anser vara oklara. Deanser sig heller inte vara skyldiga att väckaprocesser och föra talan inför domstol av den enklaanledningen att det inte är fastighetsägarna som harskuld till om oklarheter råder. Det handlar ändå omde två nordligaste länens lappmarker. Om felbegåtts är det ju statliga myndigheter som har varitfelande. Då borde självfallet staten reda ut dethela. Åtminstone är det ju ett rimligt krav att statenutreder frågan.Jag tycker att det är helt otroligt att man utreder ettförstärkt skydd för äganderätten utan att demänniskor kommer i fråga som på olika sätt ansersig inte ha fått sin rättmätiga egendom.Jag vill också beröra frågan om ersättning för detradioaktiva nedfallet från . Jag ärganska bekant med de frågeställningarna eftersomjag var med om att förhandla fram de ersättningarsom, åtminstone den , betalades ut vialänsstyrelserna. I näringsutskottet bytte jag ut ettrenkonto mot möjligheten för alla andra människori de här trakterna att få ersättning, t.ex. fiskare,jägare, bärplockare osv. Första året fick ocksåälgjägare ersättning för älgar som fick kasseras pågrund av höga värden. Efter det året blev tydligenälgjägarna immuna mot cesiumet: gränsvärdethöjdes och ersättningen försvann.Oavsett vilken åsikt man har i fråga om ersättningborde det vara ett rimligt krav att staten står föranalyskostnaderna. Jag har tidigare motionerat omdetta. finns det andra som har gjort det. Jag harsagt det tidigare; jag kan upprepa det.Det radioaktiva nedfallet föll över bygder därmänniskor alltid har hämtat vilt, fisk och bär frånskogen. För många har detta varit av stor betydelseför hushållet. Det radioaktiva nedfallet blev ettmycket hårt slag för dessa människor. Om någon nuvill ta reda på hur radioaktivt smittat köttet ellerfisken är måste han eller hon själv bekosta detta.Jag vet inte om man skall skratta eller gråta, menfrån utskottet motiverar man ett avslag på sådanaåtgärder med att hänvisa till det statsfinansiellaläget.Herr talman! Det torde vara behövligt attåterkomma till i båda dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador samt till åtgärder mot radon ibostäderFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU13 Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador samt till åtgärder mot radon ibostäder (prop. 1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )19 § Anslag till för fastighetsdata m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU14 Anslag till för fastighetsdata m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkande /93:SfU13, trafikutskottetsbetänkanden /93:TU20 och TU38,skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU23,utrikesutskottets betänkande 1992/93:UU23,näringsutskottets betänkande 1992/93:NU22 samtbostadsutskottets betänkanden /93:BoU7,BoU12, BoU13 och betänkande SfU 13Mom. 2 (en uppläggningsavgift för studielån)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 4 (förtroendemannainflytande istudiestödsfrågor)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot137 för reservation 1 av m.fl.Mom. 8 och 9 (den tid för vilken studiebidrag ochextra tillägg utbetalas och anslag till Studiehjälpm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot136 för reservation 3 av m.fl.Mom. 13 (anslag till Studiemedel m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot136 för reservation 4 av m.fl.Mom. 14 (utformningen av ett framtidastudiefinansieringssystem)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot137 för reservation 5 av m.fl.Mom. 18 (kollektiva ansökningar)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot137 för reservation 7 av m.fl.Mom. 19 (försök med ändrade regler för särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot137 för reservation 8 av m.fl.Mom. 20 (64-årsgränsen för korttidsstudiestöd ochinternatbidrag)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 21 (anslag till Vuxenstudiestöd m.m.)Först biträddes reservation 9 av m.fl.med 141 röster mot 12 för meningsyttringen avBerith i motsvarande del. 152 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 135 för reservation 9 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 22 (utformningen av ett framtidavuxenstudiestöd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU20Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU38Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU23Mom. 1 (anslaget)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot137 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (ytterligare medel för viss utbildning,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 23för reservation 2 av . 3 (elektroniskt uppgiftslämnande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (befogenheter i ett EG-perspektiv, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot132 för reservation 4 av m.fl.Mom. 5 (lokala verksamheter)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 25för reservation 5 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 6 (resandeinförseln)Reservation 6 av m.fl. biträddes med159 röster mot 147 för utskottets hemställan.Utrikesutskottets betänkande UU23Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU22Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU7Mom. 1 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionBo26 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 2 (ändring av 3 kap. 6 § NRL samt ytterligareöverväganden)Först biträddes reservation 1 av . med 141 röster mot 30 för reservation 2 avDan i . 132 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter bifölls reservation 1 med 145 röster mot144 för utskottets hemställan. 16 ledamöter avstodfrån att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU12Mom. 4 (anslag till främjande av rennäringen)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 12för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Bo607 av BerithEriksson m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (fiskesamernas rättigheter)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 12för motion Bo602 av och i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta.Mom. 7 (samebyns verksamhetsområde ochupplåtelse av jakt och fiske)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 11för motion Bo602 av och i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta.Mom. 8 (mångfald och valfrihet i samesamhället)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 12för motion Bo602 av och i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta.Mom. 10 (insatser för att främja uppbyggnad avsamisk turistnäringUtskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 10för motion Bo603 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 13 (statligt stöd till vissa processkostnader)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 22för reservationen av momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU13Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU14Utskottets hemställan bifölls.20 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:187 Individuellt pensionssparande1992/93:249 Godkännande av avtal mellan Sverigeoch Europeiska ekonomiska gemenskapen omprovisorisk tillämpning av bilateraljordbruksöverenskommelseMotionernamed anledning av prop. 1992/93:160 Husläkarem.m.1992/93:So33 av ()1992/93:So34 av m.fl. (s)1992/93:So35 av m.fl. (s)1992/93:So36 av m.fl. (v)1992/93:So37 av ()1992/93:So38 av m.fl. (nyd)1992/93:So39 av m.fl.(m,fp,c,kds)1992/93:So40 av m.fl.(m,fp,c,kds)1992/93:So41 av och ()1992/93:So42 av m.fl. (s)1992/93:So43 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:174Administrationen av bostadsbidragen tillbarnfamiljer m.m.1992/93:Bo43 av ()1992/93:Bo44 av m.fl. (v)1992/93:Bo45 av m.fl. (s,nyd,v)1992/93:Bo46 av ()1992/93:Bo47 av och ()1992/93:Bo48 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar itrafikens infrastruktur m.m.1992/93:T32 av ()1992/93:T33 av ()1992/93:T34 av ()1992/93:T35 av och ()1992/93:T36 av m.fl. (s)1992/93:T37 av m.fl. (s)1992/93:T38 av ()1992/93:T39 av m.fl. (s)1992/93:T40 av och (s)1992/93:T41 av Hans Nyhage (m)1992/93:T42 av m.fl. (nyd)1992/93:T43 av och (nyd)1992/93:T44 av Axel m.fl. (s)1992/93:T45 av ()1992/93:T46 av ()1992/93:T47 av ()1992/93:T48 av ()1992/93:T49 av m.fl. (s)1992/93:T50 av m.fl. (s,m,fp,c,v)1992/93:T51 av och ()1992/93:T52 av m.fl. (s,fp,c)1992/93:T53 av m.fl. (s)1992/93:T54 av Per m.fl. (s)1992/93:T55 av m.fl. (s)1992/93:T56 av m.fl. (s)1992/93:T57 av m.fl. (s)1992/93:T58 av m.fl. (s)1992/93:T59 av m.fl. (s)1992/93:T60 av och (c,fp)1992/93:T61 av m.fl. (s)1992/93:T62 av m.fl. (v)1992/93:T63 av m.fl. (s)1992/93:T64 av och (s)1992/93:T65 av m.fl. (s)1992/93:T66 av m.fl. (s)1992/93:T67 av ()1992/93:T68 av m.fl.(fp,s,m,kds,v)1992/93:T69 av m.fl. (kds,m,fp,c)1992/93:T70 av ()1992/93:T71 av m.fl. (s)1992/93:T72 av ()1992/93:T73 av m.fl. (s)1992/93:T74 av m.fl. (s)1992/93:T75 av m.fl. (m,fp,kds)1992/93:T76 av m.fl. (s)1992/93:T77 av ()1992/93:T78 av ()1992/93:T79 av m.fl. (s)1992/93:T80 av ()1992/93:T81 av ()1992/93:T82 av ()1992/93:T83 av ()1992/93:T84 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:194 Särskiltstatsbidrag till kommuner för ytterligare platser igymnasieskolan för ett tredje gymnasieår1992/93:Ub155 av (-)1992/93:Ub156 av m.fl. (s)med anledning av skriv.