prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Vi delar isak den uppfattningen att regeringen skall geriksdagen full insyn och information när regeringeneller har någonting attinformera. Men att, som det har föreslagits här,formalisera det hela till att kräva kvartalsrapporteroch månadsrapporter till utskottet tycker vi ändå äratt gå litet väl långt. Det har aldrig förekommittidigare.Även om vi i sak är överens om att skallha full insyn och få full information, avvisar vi iutskottet förslaget men påpekar att utskottet närsom helst kan kalla till sig representant förFinansdepartementet, ellernågon annan myndighet som har information attlämna.Bengt Dalström och alla andra ledamöter iriksdagen har möjlighet att när som helst ställafrågor och interpellationer till berörd statsråd ochpå det viset få fram den information som mantycker är viktig. Med dessa möjligheter att agerasåväl i utskottet som i kammaren tycker vi att vitäcker in det berättigade krav som kan ställas närdet gäller information i dessa mycket viktiga frågor.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 37 ochavslag på reservation.Anf. 216 (nyd):Herr talman! För mig kommer dessa synpunkterfrån inte som någon överraskning.Vi har fört denna diskussion i utskottet. Jag harförsökt övertyga om att vi iriksdagen skall ställa krav på att få kontinuerliginformation och på att byggerupp en fast rutin för att avrapportera till oss isådana här frågor. Jag gör det mot bakgrund av attrapporteringen kring bankkrisen, som jag fördefram i mitt inledningsanförande, har varitsynnerligen bristfällig. Det har alltid varit fråga ommycket snabba puckar när det har gällt miljarder.Vi får i en proposition från regeringen informationpå . , har vi alltså påoss, skall vi komma med våra förslag ochsynpunkter. Den typen av agerande frånregeringens sida i tunga ekonomiska frågor finnervi inte tillfredsställande.För att kunna påverka det hela och förebyggabankkrisens mera ödesdigra skador, genominformation och införande av vissa rutiner somFinansinspektionen inte hade, föreslog viutredningar. Vi fick inte det. begär vi kontinuerlig information. Detgäller fortfarande mycket pengar. Riksdagenkommer att avvisa vår begäran. Jag finner det högstotillfredsställande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )16 § Sammansättningen av Stockholmstingsrätt i konkurrensrättsliga mål och ärendenFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU34 Sammansättningen av Stockholmstingsrätt i konkurrensrättsliga mål och ärenden(prop. 1992/93:234).Anf. 217 BO ():Herr talman! betänkande 34handlar om sammansättningen av Stockholmstingsrätt i konkurrensrättsliga mål och ärenden.Närmare bestämt handlar det om huruvidaintresseledamöter skall ingå i tingsrätten eller inte.Både majoritetens och Socialdemokraternasståndpunkter är väl kända. De har redovisats senastnär fattade beslut om en nykonkurrenslag och Marknadsdomstolenssammansättning.Jag kan konstatera att vi socialdemokrater hållerfast vid den uppfattningen att skilda erfarenheterhos företagare, löntagare och konsumenter på ettvärdefullt sätt kan komplettera det juridiskaexpertkunnandet. Detta gäller bådeMarknadsdomstolen och närdet gäller konkurrensrättsliga mål.Med detta låter jag mig nöja. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen. (Applåder)I detta anförande instämde ,, , , , och (samtliga s).Anf. 218 ():Herr talman! I och med att den nyakonkurrenslagen träder i kraft i sommarkommer att vara första instansvid prövning av konkurrensrättsliga frågor.Tingsrättens beslut kommer att kunna överklagastill , som blir sista instans.Stockholms tingsrätt skall besluta bl.a. i mål omkonkurrensskadeavgift och företagsförvärv.Dessutom skall vissa av beslutkunna överklagas till tingsrätt.Stockholms tingsrätt får när det gäller frågor avkonkurrensrättslig art en utpräglad rättsskipanderoll. Genom beslutet att intresseledamöter inteskall ingå i blir det likakompetens i både underrätt och överrätt, vilket jagtycker är klokt. Sammansättningen med lagfarnadomare och ekonomiska experter för enobjektiv rättsskipning.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 34 ochavslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )17 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU36 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande näringsutskottetsbetänkanden /93:NU35, NU37, NU34 ochNU36.Näringsutskottets betänkande NU35Mom. 1 (statens del i värdestegringen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (inlösen av aktier)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (grund för inlösen och tvångsförvaltning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av -- bifölls medacklamation.Mom. 9 (namnet på prövningsorganet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (överklagande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av -- bifölls medacklamation.Mom. 16 (tillgångsgaranti)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 15 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU37Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av -- bifölls medacklamation.Näringsutskottets betänkande NU34Mom. 1Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (intresseledamöter i )Utskottes hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Näringsutskottets betänkande NU36Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, trafikutskottetsbetänkanden TU30, TU32, TU39 och TU40, skulleföretas till avgörande efter avslutad debatt.18 § En telelag och en förändradverksamhetsform för , m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU30 En telelag och en förändradverksamhetsform för , m.m (prop.1992/93:200).Anf. 219 (nyd):Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande TU30, förutom tillmom. 19, under vilket jag tillsammans medsocialdemokraterna har avgett en reservation, nr 7,som gäller en fond för handikappade.För övrigt är det ett bra betänkande. Vi kanacceptera att blir ett bolag. Det kommeratt ligga en väldigt bra telelag som grund för dennaomvandling från ett statligt verk till ett bolag.Jag har fått många brev och telefonsamtal, och jaghar också haft många möten med folk som ärinsatta i branschen. Samtliga, inkl. facket påTeleverket, är väldigt positivt inställda till attTeleverket skall bli ett aktiebolag.Jag skall inte orda mer om detta. Som sagt vartillstyrker vi det hela. Det är synd attsocialdemokraterna har ändrat sig i frågan och intelängre vill att skall bli ett aktiebolag.Göran har tydligen fått hela densocialdemokratiska gruppen att ändra sig. tycker inte att skall bolagiseras,eftersom han är rädd för att det skall privatiseras.Den farhågan är visserligen befogad, men den farankommer nog inte att föreligga förrän om 4--5 år.Däremot är vi väldigt glada för att vi har lyckats fåigenom en motion som vi aldrig trodde att vi skullefå igenom. Det är Ny demokratis motion nr 129,som handlar om differentierad teletaxa förpensionärer. Den motionen trodde vi att ingenskulle acceptera, men tack vare har vi fått igenom den.Eftersom vi lever så nära och kanutnyttja den moderna tekniken, skall dennautnyttjas också för våra gamla. Vi bor ofta på annanort än vad våra föräldrar gör. Vi borde hålla bättrekontakt med dem, och de skall kunna hålla kontaktmed oss. Därför bör teletaxorna för pensionärerreduceras, så att kontakten kan upprätthållas. Denhär motionen ligger i tiden. Det är positivt att denborgerliga majoriteten i trafikutskottet tillsammansmed oss har tillstyrkt denna motion och attriksdagen skall ge regeringen till känna att den skalllåta utreda denna fråga. Det är alltså en mycketkraftig signal till regeringen att de gamla skall tasom hand på ett modernt sätt.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande TU30, förutombeträffande mom. 19, som gällerhandikappsfonden, där jag yrkar bifall tillreservation 7.Anf. 220 ():Herr talman! Vi behandlar nu trafikutskottetsbetänkande angående förslag till telelag samt enomvandling av till aktiebolag.Vi står naturligtvis bakom samtligasocialdemokratiska reservationer. Men för attspara kammarens tid vill jag endast yrka bifall tillreservation 1, 2, 3, 4 och 5.Ett fungerande telenät och bra teletjänster i helalandet är en nödvändig förutsättning för välfärd förmedborgarna och för goda betingelser förnäringslivet. Betydelsen av väl fungerandetelekommunikationer ökar också i takt medinformationsteknologins utbredning inom allt flersamhällssektorer.Goda telekommunikationer ingår också som enviktig del i vår infrastruktur. Det är ett område i enmycket stark teknisk utveckling.Telemarknaden är helt avreglerad. Allt fleraktörer ger sig in på den svenska telemarknaden.Därför är det viktigt att det nu införs enlagreglering som på bästa sätt uppfyller de mål förtelepolitiken som har lagt fast.Vi har här i kammaren tidigare varit överens om attdet är növändigt med en telelag för att marknadenskall kunna regleras. När vi nu äntligen har fåttregeringens proposition, måste vi tyvärr konstateraatt den inte på bästa sätt skapar förutsättningar föratt garantera goda telekommunikationer, vilket varvillkoret för att vi socialdemokrater skullemedverka till en förändring av Televerketsassociationsform.Vi socialdemokrater anser att en telelag måstemedverka till att följande tre mål uppfylls.För det första måste de av fastlagdatelepolitiska målen garanteras. Det gäller i förstahand de regionala och sociala mål som innebär attbra telekommunikationer finns tillgängliga för alla.För det andra måste en telelag varakonkurrensneutral. Inget teleföretag skall gessämre förutsättningar för att konkurrenter skallkunna etablera sig och ta marknadsandelar.För det tredje måste man kunna utläsakonsekvenserna av de förändringar som föreslås.Införandet av en telelag och genomförandet av enbolagisering av måste bygga på enanalys av vilka effekter som förväntas.Anf. 221 ():Herr talman! Jag har förstått att jag skall försökaatt hålla mig kort.Det här betänkandet innehåller förslag till nytelelag och lag om radiokommunikation. Sedanföreslås det även att skall bli ett avstaten helägt aktiebolag från , AB.Detta kan då anses vara en avreglering, menfaktum är att det är fråga om en reglering. Tidigarehar det inte funnits någon lag på detta område. Detär en sådan som vi nu skall fatta beslut om.Tanken är att det skall bli en effektiv konkurrens påteleområdet. Det förslås att tillstånd som kaninnehålla bindande krav skall ges.I korthet handlar detta betänkande om att vi skallfå en telekommunikationsmarknad som kommeratt innehålla fyra honnörsord: utveckling,kundanpassning, konkurrens och lägre priser.Med denna mycket kortfattade redovisning avbetänkandets innehåll vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan, med undantag för mom. 19,under vilket jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 222 HANS ():Herr talman! Jag tänkte i mitt inlägg koncentreramig på de regionalpolitiska konsekvenserna avregeringsförslaget. Generellt får avreglering nästanalltid negativa konsekvenser för glesbygden, t.ex. iNorrlands inland.Befolkningsunderlaget är ofta alldeles för litet föratt göra investeringar i telekommunikationer ochannan infrastruktur lönsamma, om man ser det helai ett snävt företagsekonomiskt perspektiv. Dethindrar naturligtvis inte att samma investeringarmånga gånger kan vara mycket lönsamma sett i ettsamhällsekonomiskt perspektiv.Det är ju faktiskt så att en stor del av landetsvälstånd baseras på den skogsråvara, vattenkraftoch malm som produceras i . Men för attdenna del av landet även fortsättningsvis skall ge ettlika stort bidrag till landets exportinkomster krävsdet en väl fungerande infrastruktur även iframtiden. Det gäller inte minst påtelekommunikationsområdet.I annat fall kommer de ekonomiskakonsekvenserna att bli förödande inte bara för deberörda regionerna utan för hela landet. Därförmåste alltid avregleringar kombineras med reglersom gör att de företag som vill konkurrera på deattraktiva områdena tvingas att ta ansvar också förförsörjningen av glesbygdens behov. Det är pådenna punkt det brister i regeringens proposition.I propositionen och utskottsmajoritetens yttrandeföreslås inte alls tillräckliga styrmekanismer för attundvika att glesbygden skadas allvarligt, om manser det hela på litet sikt. Om man, som deborgerliga partierna föreslår, ålägger attensamt svara för att servicen upprätthålls i s.k.olönsamma områden, kommer det att leda till attföretagets långsiktiga konkurrenskraft ochekonomi skadas allvarligt. I förlängningen kommerdet att leda till att man inte kan upprätthållaservicen utanför de befolkningstätaste områdena.Skulle vi få en sådan utveckling kommer inte barade glesbefolkade delarna av inland attskadas. Hela landets ekonomi kommer attförsämras, eftersom utvecklingsmöjligheterna förvåra basnäringar försämras kraftigt. Därför är detabsolut nödvändigt att vi får en telelag somgaranterar de telepolitiska målen. Lagen måsteockså göras konkurrensneutral, så att alla företagsom verkar på telemarknaden får vara med och taansvar för de företagsekonomiskt olönsammadelarna av marknaden.Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att det intekan hjälpas, när man läser regeringens ochutskottsmajoritetens förslag, att man får denuppfattningen att det för de borgerliga partierna ärbetydligt viktigare att öppna telemarknaden förutländska företag än att slå vakt om bratelekommunikationer i hela landet. Det finns inteens en ordentlig analys av vilka konsekvenserförslagen får för möjligheten att upprätthålla detelepolitiska målen och en bra teleservice i helalandet.Herr talman! Jag hade trott att jag skulle kommaupp i talarstolen efter det att de socialdemokratiskaföreträdarna i trafikutskottet hade hunnit avge sinayrkanden. Därför avslutar jag med att inte avgenågot särskilt yrkande. Jag utgår från att desocialdemokratiska utskottsföreträdarna avgersärskilda yrkanden på de områden de vill havotering. Jag instämmer på förhand.Anf. 223 () replik:Herr talman! frånSocialdemokraterna har hängivit sig åt att köpagrisen i säcken, som det heter, genom att utanförbehåll godkänna de inlägg som senare skallhållas av någon socialdemokrat.Problemet är, , atttelekommunikationsmarknaden är oreglerad.Detta betänkande innebär att vi reglerartelemarknaden, bl.a. för att se till att justglesbygden ges goda telekommunikationer. Omherr läser sitt eget partis förslag kan hankonstatera att det innebär att vi fortsatt får enoreglerad marknad framöver. Deti sin tur innebär stora risker för glesbygden.Hans Stenberg sade i sitt inlägg att det var viktigtatt få en telelag. Då vill jag uppmana HansStenberg att rösta för utskottsmajoritetens förslag.Anf. 224 HANS () replik:Herr talman! Vi har ett system som gör det,om man ser det hela i ett internationellt perspektiv,mycket billigt i att utnyttja teletjänster. Detgäller framför allt glesbygden, där man har avstånd.Det som är oroande i regeringens förslag och iutskottsmajoritetens förslag är att man i denföreslagna lagstiftningen inte ålägger de företagsom skall konkurrera på marknaden att ta ansvarför försörjningen även i glesbygden. Man nöjer sigmed att ålägga ett företag hela det ansvaret. Jag ärdjupt oroad över vilka konsekvenser det kommeratt få på lång sikt.Att jag nöjde mig med att instämma i de yrkandensom de socialdemokratiska företrädarna i utskottetkommer att göra i kommande anföranden är inte såkonstigt. Jag har läst reservationerna, och jagställer mig naturligtvis bakom dem. Men för attspara tid för kammaren vill jag inte yrka bifall tillsamtliga reservationer, utan jag överlåter åtuskottsföreträdarna att välja ut de reservationer devill yrka bifall till. Det förmodar jag att ni andrauppskattar.Anf. 225 (nyd)replik:Herr talman! Jag skall ta kammarens tid i anspråkunder en mycket kort stund. Jag försäkrar herrStenberg att farhågan för att glesbygden inte skallfå någon telefoni framöver är ogrundad. Det är justdärför det stiftas en telelag, dvs. för att förhindra enutarmning.När företrädare för med har besökt utskottet och talat för sin sakhar samtliga, åtminstone såvitt jag hört, sagt att deär villiga att bygga upp en fond -- ungefärsom den handikappfond som vi är överens medSocialdemokraterna om -- för att garantera atttelekommunikationer även skall finnas där herrStenberg bor.Det talades om att de borgerliga och vi i Nydemokrati vill bolagisera och göra om Televerkettill bolaget . Jag vill påpeka för ,att det vill även väljare, dvs. Jag ringde så sent som för attfå den sista bekräftelsen på detta, så att vi inteskulle få den konfrontationen.Även fackföreningarna i är mycketpositiva till att det skall bli ett aktiebolag. De sermöjligheterna att kunna expandera med sitt företagpå den internationella telemarknaden.Anf. 226 HANS () replik:Herr talman! Jag märker att telekommunikationerna i mednågot slags handikapp. Vi är oroliga för att vi fården utvecklingen. Om Attefors ochriksdagsmajoriteten får råda leder det till att vibehöver något slags handikapp för att stöttakommunikationerna i glesbygden.De konkurrenter som här kan komma ifråga ärknappast några små företag som inte skulle kunnaklara av att från början ta detta ansvar. Vi kan nogförutsätta en utveckling där de storamultinationella telejättarna går in på den svenskamarknaden. Det finns ingenting som säger att deinte skulle kunna ta samma ansvar som det svenskaföretaget.Jag har inte sagt ett ord om att vi inte skulle kunnabilda ett bolag av denna verksamhet. Det jagvänder mig emot är att man ålägger ett bolag attensamt ta det samhällsekonomiska ansvar som allasom agerar på marknaden borde vara ålagda att tafrån början. Det kommer att bli oerhört svårt attsenare införa nya ålägganden för företag som redanfinns på marknaden.Anf. 227 ():Herr talman! I det betänkande från trafikutskottetsom vi behandlade för inte alls länge sedan, TU35,sade något som jag tyckte var bra.Han sade att staten skulle ha det övergripandeansvaret för kommunikationer. Hanräknade bl.a. upp även telekommunikationerna.Då måste ju frågan bli: Hur skall man kunna ha detövergripande ansvaret när man bildar ett bolag?Vad jag förstår minskar ju och andraintressenters möjligheter till insyn om man bildarett bolag. är det definitivt omöjligt för demsom är intresserade att följa verksamheten när detbildas ett bolag. Då har man gått ifrån en principsom man har sagt var så väldigt viktig.Sedan skall jag ge en möjlighettill replik. Jag vet inte vilka fackliga företrädare hanhar talat med när det gäller bolagiseringen avTeleverket. Jag har faktiskt partikamrater som ärfackliga företrädare på . De har en heltannan uppfattning. Det är tydligt att KennethAttefors skall bredda sin uppfattning i fråga om defackliga kontakterna. De är oroliga och undrar hurman skall klara av att bibehålla servicen iglesbygden.Svenska är ett ganska litet telebolag idet stora internationella sammanhanget. Vem ärdet som har intressen av köpa upp och komma inpå den här marknaden? möjligheter attvara ute på den internationella marknaden i dagtycks vara mycket bra. De har ett ganska brettsamarbete med holländska telebolag och engelskatelebolag. Detta har gått bra även om man hararbetat i verksform. Då är det knepigt att manskyller på detta för att bilda ett bolag och utveckladessa idéer. Jag anser att det är en bluff frånTeleverkets sida att ha det som ett argument.Om vi tittar på de utskott som har yttrat sig överbolagiseringen av är bådeförsvarsutskottet och konstitutionsutskottetmycket kritiska till den här formen. Det ärintressant att läsa försvarsutskottets yttrande. Detstår bl.a. så här: ''Den valda organisationsformenför att behandla beredskapsfrågorna bör emellertidföljas upp och utvärderas då erfarenheter vunnits. ''Då är frågan var man vinner den erfarenheten.Enligt den tolkning som jag gör, måste manegentligen ha varit utsatt för en blockad eller enkrigssituation för att kunna göra denutvärderingen. Det går ju inte att göra detta annars.Det är en märklig tolkning som försvarsutskottetgör. Det skulle vara roligt att veta om någon avtrafikutskottets representanter tolkar det här på ettannat sätt. Det är ju en mycket allvarlig kritik somriktas från försvarsutskottets sida.Försvarsutskottets tolkning är ju också mycketknepig.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till denmeningsyttring jag har rörande mom. 22 i dettabetänkande. För övrigt står jag bakom densocialdemokratiska reservationerna.Anf. 228 (nyd)replik:Herr talman! Det skulle varit en liten politisksensation om inte gått emot den härbolagiseringen. Hade däremot suttit i trafikutskottet hade han säkertvarit för en bolagisering. Han är en litet mermodern vänsterpartist kan jag tänka mig.När det gäller styrningen av telebolagen framöveroch den fara som ser i det, kan jaghålla med honom litet grand. Vi har bildat en nymyndighet som heter som just skall hatill uppdrag att bevaka konkurrensen påtelemarknaden. är inteparlamentariskt sammansatt. Där sitter bara enkds-are, en moderat och en socialdemokrat. Jagtycker faktiskt inte att det är riktigt rättvist.Antingen skall den här myndigheten vara heltpolitikerfri eller också skall den varaparlamentariskt sammansatt. Jag har framfört dettatill , och de arbetarpå saken. Vi kanske syns i framöver,det gäller samgåendet med det holländskabolaget är det nästan ett krav att blir ettbolag om det skall bli ett riktigt permanent ochaktivt samarbete. Det har jag förstått när jag hartalat med när han varit i utskottet.Det går inte att sköta detta i verksform.Anf. 229 ()replik:Herr talman! Att har sådankännedom om dem som företräder iriksdagen visste jag faktiskt inte. Jag måste noggöra honom besviken på den punkten. LarsBäckström kommer att stödja mig här. KennethAttefors hade fel en gång till. Om sedan LarsBäckström är modernare än jag får faktiskt andrabedöma. Där kanske har rätt.Är detta att komma med i styrelsen ett krav somman har för att godkänna betänkandet. KennethAttefors har i andra sammanhang hotat att om haninte fick som han ville skulle han fälla regeringen.Frågan är om han har fått löfte om att sitta med iTelestyrelsen om han går med på detta.Anf. 230 (nyd)replik:Herr talman! Som jag sagt tidigare är det intesmockan som hänger i luften när jag talat om hot.Jag har hotat med Socialdemokraterna. Det liggerlitet i det.Jag vet inte hur det kommer att gå, men signalenär sådan, vad jag har förstått, att skallbreddas politiskt. Antingen skall den varapolitikerfri eller också skall alla ha sammaförutsättningar att få den första insynen.Telestyrelsen kommer faktiskt att bli en stormaktfaktor när det gäller och även närdet gäller Posten. Vad jag förstår efter att ha lästPostutredningen skall även Posten läggas underTelestyrelsen. skall bevaka ävenPosten. Det blir en mycket viktig myndighet somantingen alla skall ha chans att få insyn i eller ingen.Anf. 231 ()replik:Herr talman! Detta var ett medgivande frånKenneth Attefors. Det har funnits ett hot med föratt godkänna den här telepropositionen. Att detinte var en smocka kan jag förstå. Vem skulleKenneth Attefors hota med en smocka?Anf. 232 ():Herr talman! ochRiksdagens revisorer har tidigare påtalat att det ärnödvändigt att de konstitutionella konsekvensernanoga belyses när affärsverk som är att betrakta somstatliga förvaltningsmyndigheter bolagiseras.Grundlagsfrågor reglerade i tryckfrihetsförordningoch regeringsform är berörda.Vad händer med offentlighetsprincipen?Offentlighetsprincipen är inte ens förhandlingsbarnär lägger fram villkoren för vårt inträde iEG.