prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — inträde i EES och närmandettill EG kommer att ställa det svenska tullverketinför en rad nya metodproblem när det gällerbekämpningen av den organiseradenarkotikasmugglingen. De rutin- ochslumpkontroller som svarar för en huvuddelav tullpersonalens beslag kommer endast i ringautsträckning och under speciella villkor att kunnaanvändas även i framtiden.Eftersom narkotika också i fortsättningen kommeratt vara kontraband och skall tas i beslag avtullpersonal då den påträffas vid olaglig införsel, ärdet angeläget att får resurser till attutveckla ny kompetens för att mötanarkotikahotet, särskilt somnarkotikabrottsligheten i vår världsdel undersenare år har nått rekordnivåer. Det finns viktigaerfarenheter att ta till vara hos tullpersonalen, menerfarenheterna behöver artikuleras ochsystematiseras.Andra länders tullmyndigheter, främst inom EG,har samlat viktiga kunskaper om tullensmöjligheter att bedriva effektivnarkotikabekämpning under förhållanden medminskade gränskontroller. En europeisknarkotikaunderrättelseenhet är underuppbyggnad. Enheten kommer att få stor betydelseför informationsutbyte vid spaningsarbete ochförundersökningar. För att enheten skall kunnautnyttjas maximalt vid svenska insatser måsteTullverkets rutiner för att inhämta, analysera ochdistribuera underrättelser utvecklas på åtskilligapunkter.Ett annat viktigt utvecklingsarbete rör s.k.profilsystem, som har till syfte att öka selektivitetenoch därmed effektiviteten i tullkontroller. Sådanaförsök har i alla avseenden närmast karaktären avforskning.Det bör också noteras att harerhållit för specialsatsningar påbl.a. utbildning inom polisensnarkotikabekämpning. Med hänsyn härtill är detlämpligt att även får sammasumma för utbildning och kompetensutveckling isamband med narkotikabekämpning. Medel härförkan lämpligen avsättas i de förslag till anslag somregeringen föreslår i kompletteringspropositionenunder våren 1993.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 imom. 2 till skatteutskottets betänkande SkU23.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )14 § Frihandelsavtal mellan EFTA-staterna ochRumänien, m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU23 Frihandelsavtal mellan och , m.m. (prop. 1992/93:165).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )15 § betänkande1992/93:NU22 Kreditupplysningslagen.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )16 § Utökat älvskyddFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU7 Utökat älvskydd (prop. 1992/93:80).Anf. 113 ():Herr talman! Det betänkande, BoU7, som vi nuskall diskutera har rubriken älvskydd.Jag vill börja med att citera regeringsförklaringenfrån : ''Naturvården ges encentral roll i miljöpolitiken. Den biologiskamångfalden värnas. En hög ambitionsnivå skallgälla i arbetet med att skydda värdefull natur,såsom våra urskogar, hagar och våtmarker. Deälvar och älvsträckor som har undantagits frånutbyggnad värnas. Fler värdefulla vattendragskyddas i naturresurslagen. ''Miljö- och naturresursdepartementet har låtitutreda vilka vattendrag som är av särskilt stortvärde för naturvård, friluftsliv, kulturmiljövård ochfiske och som inte är skyddade motvattenkraftsutbyggnad. Regeringen har sedan haftutredningen som underlag vid utarbetandet avproposition 1992/93:80 om utökat älvskydd.Av propositionen framgår att regeringen föreslåratt sammanlagt 13 vattenområden och älvsträckorskyddas från vattenkraftsutbyggnad genom att detas in i 3 kap. 6 § naturresurslagen. Det är i särklassden största sammanlagda ökningen sedannaturresurslagens tillkomst.En annan värdefull nyhet i regeringens propositionär att en granskning av skyddsvärda objekt gjortsöver hela . Det är givetvis angeläget attskyddsvärda miljöer även i södra och västra in i naturresurslagen. I propositionen föreslårregeringen att fyra syd- och västsvenska åar bevarasfrån vidare utbyggnad, nämligen Bräkneån,, Fylleån och Kynne älv medBullaresjöarna.Tidigare har naturresurslagens 3 kap. 6 § rörtvattenområden och älvsträckor huvudsakligen iNorrland.När det gäller Bräkneån och harregeringen i propositionen gått längre än vad somredovisades i utredningsförslaget. Utredarenföreslog att Bräkneån skulle skyddas i den del somrinner genom . Propositionen föreslår attBräkneåns hela vattenområde tas med inaturresurslagen. Utredaren föreslog också attMörrumsån inom skulle undantas frånvattenkraftsutbyggnad. Regeringen föreslår ipropositionen att hela vattenområdebör omfattas av skyddet.Bostadsutskottet tillstyrker regeringens förslag omatt sammanlagt 13 vattenområden och älvsträckorskyddas från vattenkraftsutbyggnad genom att tasin i naturresurslagen.I ett avseende är regeringspartiernas företrädare ibostadsutskottet och Socialdemokraterna inteöverens. Det gäller älvsträckan mellan ochBjörna i . Som framgår av propositionenfinns ärende för utbyggnad anhängiggjort hosvattendomstolen när det gäler . Ärendensom är anhängiggjorda hos vattendomstol skallavgöras mot bakgrund av de vid tiden för ansökangällande bestämmelserna i vattenlagen ochnaturresurslagen. Vi vill därför avvakta beslut ivattenmålet. Dessutom kan jag tillägga attregeringen förordnat att frågan om tillåtligheten avde ansökta vattenföretagen skall prövas avregeringen.Regeringen slår också fast i propositionen attarbetet med att inventera värdefullavattenområden och älvsträckor bör fortsätta. Närkunskaperna om skyddsbehov och motståendeintressen ökat bör skydd enligt naturresurslagenövervägas för ytterligare vattenområden ochälvsträckor.I propositionen föreslås också en ändring ivattenlagens 11 kap. 3 §. Ändringen i vattenlagenkan närmast ses som ett förtydligande.Bostadsutskottet tillstyrker regeringsförslaget.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 114 i (nyd):Herr talman! Jag vill börja med att säga att fråganom älvars bevarande eller ej hör till de svårastefrågorna som jag har varit med om att behandla.Naturvärden skall ställas emot hur mycket energisom det är möjligt att få ut. harfått göra ekologiska överväganden som är mycketsvåra. Här vill jag säga att utskottet har lagt nedstor möda på att så gott vi kan sätta oss in ifrågorna.Först skulle jag vilja stödja det utskottet har anförtom bevarandet. Jag har tillbringat många härligasommarveckor tillsammans med minpappa, och många fantastiska upplevelser, ochstrapatser för den delen, har för evigt etsat sig fasti mitt minne. Att få lika fina upplevelser som jaghar haft är något som jag unnar framtidagenerationer.Vår natur är bland det finaste vi har och något somvi skall vara stolta över. Den är en tillgång, intebara för oss själva, utan också för utländska gäster.Naturligtvis ligger en enorm turistpotential i vårnatur. Den skulle kunna öka i omfattning.Med anledning av det anförda vill jag yrka bifall tillvår reservation, nr 2.Anf. 115 ()replik:Herr talman! Ny demokratis företrädare i yrkade bifall till reservationnr 2. Det är en reservation som Ny demokrati harfogat till betänkandet.När man tittar i det här betänkandet ser man att detfinns 18 motioner, men ingen av dessa har väckts avNy demokrati. Jag skulle vilja ställa frågan till DanEriksson: Varför motionerar inte Ny demokrati närman inte är nöjd med en proposition?Anf. 116 i (nyd)replik:Herr talman! var jag litet osäker påvar partiet stod i frågan. Jag förvissade mig om attmotioner hade väckts som vi kunde stödja.Eftersom vi inte har så stor prestige i vårt parti kanvi lika gärna stödja andra motioner. Jag hade alltsåinte förankrat tankegångarna så mycket i partiet attjag kunde skriva en motion.Anf. 117 ()replik:Herr talman! Jag tycker att detta verkar vara ettsvepskäl från Ny demokratis representant. Omman är mycket intresserad av en fråga, bör manmycket noggrant ta del av vad som står i enproposition. Men visar svaret från att han tydligen har tagit intryck underdiskussionen i bostadsutskottet. Det hade väl varitvärdefullt om han redan från början hade antyttsina synpunkter och inte i detta sena läge skrivit enreservation. Det finns inte en enda motion från Nydemokrati i detta betänkande.Anf. 118 i (nyd)replik:Herr talman! För min del var saken klar. Det varinga problem med hur jag skulle ställa mig, utan detvar där partiet stod. Visst hade jag kunnat väcka enenskild motion. Men jag försäkrade mig om vilkamotioner som fanns och såg att de gott och välräckte till. Då tyckte jag att vi kunde ansluta oss tilldem. Och vi bestämde i partiet hur vi skulle ställaoss i denna fråga.Anf. 119 ():Herr talman! Jag tycker att denna lilla träta mellanNy demokrati och har vissa poänger.Birger stod här ochhade den något hopplösa uppgiften att försvara sittpartis ställningstagande mot bakgrund av alla stoltaord som fanns i regeringsdeklarationen, vilkenBirger var oklok nog att citera.När det gäller Ny demokrati kan jag väl förstå inte hinner med allt. Man hinner inte förankraallt. Man kommer i sista stund. Det drabbar ävenoss i . Vid behandlingen av dettabetänkande hade vi inte någon ledamot med. Vi harsom bekant inte några ordinarie ledamöter iutskottet, och suppleanten var förhindrad attnärvara. Desto mer glädjande är det att finna att Nydemokrati i reservation 2 uttrycker sitt stöd föryrkande 1 i vår motion. Det är bra. Inte heller vi,, besväras av någon prestige i dettafall, utan vi tackar för detta stöd, även om det ärsurt för anser att avvägningen mellan energifrågornaoch bevarandeintressena i detta fall är ganska lättatt göra. Det energitillskott som vi skulle kunna fågenom utbyggnad av de älvsträckor som dethandlar om här i , ochÖsterdalälven är rena felräkningsvolymerna. Detär det däremot inte när det gäller vilka intressensom står på spel för i princip all framtid. Om vi inteskall sätta ett värde på det också, vet jag inte vilkenuppgift som vi skall här i . Jag yrkar bifalltill reservation 2.I vår motion hade vi ett yrkande om att vattenlagenskall ändras så att det är regeringen som skallavgöra tillåtligheten av vattenföretag, även om deorsakar mindre miljöpåverkan. Jag står givetvisbakom den meningen i motionen, men jag avstårfrån att yrka bifall till motionen i det stycket.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Jag förstår att det är besvärande förVänsterpartiet att inte ens vara närvarande närutskottet handlägger en så viktig fråga.Jan Jennehag sade att jag var oklok nog att citeraur regeringsförklaringen. Jag tycker att det gav enmycket god bild av vad vi har åstadkommit sedanregeringsförklaringen . Det var urden jag läste.Jag kan citera ur motion Bo23 som har skrivits avJan Jennehag och :''Propositionen är en framgång för naturvården ochalla som engagerat sig i arbetet med att bevaravattendrag mot vattenkraftsutbyggnad. Denborgerliga regeringen visar här störremiljöförståelse och naturvårdsinsikt än vad desocialdemokratiska lyckats visa.''Anf. 121 () replik:Herr talman! Det är, , svårt attvara ett litet parti i . Speciellt svårt blir detatt bevaka olika utskottssammanträden när vi iVänsterpartiet är färre ledamöter än antaletutskott. Därför är det i vissa fall inte möjligt att varanärvarande. Det tror jag att det gäller den senare delen av BirgerAnderssons anförande, där han läste ur vår motion,vill jag säga att propositionen trots allt är ett fallframåt. Det är riktigt. Däremot finns detnaturligtvis en skillnad mellanregeringsdeklarationens mycket stolta uttalandenoch det som blir det praktiska resultatet. Det voreju så enkelt att nu uppfylla även dessa stoltadeklarationer, eftersom det kostar så litet i form avminskad energiproduktion och skulle ge så mycket,både reellt och i symbolvärde.Anf. 122 ()replik:Herr talman! Det är i alla fall glädjande att JanJennehag som motionär har gett regeringen berömför propositionen. Det tackar vi givetvis för.Jag vill också när det gäller ambitionsnivån säga attnaturresurslagen kom till . Sedandess har inte något förslag kommit från någonregering där det har hemställts om att ytterligareälvsträckor och vattenområden skall föras in inaturresurslagen. Detta är alltså den förstapropositionen sedan naturresurslagens tillkomstdär det har införts ytterligare älvsträckor ochvattenområden. har bostadsutskottet förtvidare motioner från partier som tillkännagivandentill regeringen.Anf. 123 ():Herr talman! I bostadsutskottets betänkandebehandlas regeringens proposition om utökatälvskydd. Utskottet tillstyrker regeringens förslagom att sammanlagt 13 vattenområden ochälvsträckor skall skyddas från en framtidavattenkraftsutbyggnad genom att de tas in i3 kap. 6 § naturresurslagen.Därutöver anser utskottsmajoriteten att sträckanmellan och i bör skyddasoch föras in under naturresurslagens täckmantel.Beträffande älvsträckorna vid Brunnsberg iÖsterdalälven, Jaerukaska m.m. i Stora Luleälvensamt Ljungån i Gimån, anser utskottet attytterligare inventeringar bör genomföras.I en reservation författad av ,vill man inte nu ta ställning tillGideälven. Reservanterna anser att ytterligareinventering bör genomföras.I en annan reservation vill Ny demokrati gåytterligare ett steg längre och , utandröjsmål, ta in ett par älvsträckor inaturresurslagen.En bred riksdagsmajoritet anser att man först böravvakta ytterligare inventeringar innan riksdagenfattar sitt slutliga beslut beträffande tre älvsträckor.Statsrådet aviserar nämligen i sin proposition attytterligare älvsträckor och vattenområdenframdeles skall inventeras. I anledning därav anserutskottsmajoriteten att tillfället är väl valt för attäven dessa nämnda älvsträckor inryms i detaviserade inventeringsarbetet.Statsrådet får med andra ord bakläxa på någrapunkter. Förutom , som föreslås skyddasmot utbyggnad, menar alltså en bredriksdagsmajoritet att regeringen bör återkomma tillriksdagen med kompletterande lagförslag rörandevissa älvsträckors framtid. Vi får med andra ordmöta frågan i framtiden.Herr talman! Så långt är allt frid och fröjd. En bredriksdagsmajoritet är i stort sett ense om tagen ändafram tills vi möter . Här råder klartdelade meningar om hur bör förfara medGideälven mellan och , bestående avSocialdemokraterna, demokrati ochVänsterpartiet, anser att det är dags att redan nuskydda från framtidakraftverksutbyggnader och starkaexploateringsintressen. Vi tycker, herr talman, attdet är bra att Ny demokrati har blivit mermiljövänligt och att man ställer sig bakom våramotioner. Det har vi ingenting emot.Regeringspartierna har här hamnat i opposition,och de har i sin reservation lojalt ställt upp påregeringens skrivningar. Reservanterna är därmedvilliga att offra 6 mil återstående outbyggd ochytterst värdefull älvsträcka i den vackraströmmande Gideälven.Jag går därmed över till reservation nr 1 för attnågot närmare kommentera bakgrunden tillutskottsmajoritetens ställningstagande ochreservanternas skrivning i betänkandet.Den proposition vi nu behandlar är ett steg i rättriktning. Men i väsentliga delar anser vi att medtanke på regeringens tidigare uttalade ambition,inte minst efter inlägg ikammaren, är propositionen en dålig kompromiss.När propositionen damp ner på bord vardet många med mig som höjde ögonbrynen ochmed stor förvåning ställde sig följande frågor.Varför hade statsrådet inte följtutredningsmannens förslag att skydda ?Varför sparas inte älven till eftervärlden ochkommande generationer i ursprungligt skick medsina vilda forsar och strömmar? liggerdessutom inom statsrådets egna domäner och denvalkrets hon representerar.Utredningsmannen hade i sitt ursprungliga förslagvägt för- och nackdelar mellan miljö--natur ocholika motstående intressen. Han hade funnitatt ett bevarande av älven i dess outbyggda tillståndär det ändamål som på lång sikt bäst främjar en godhushållning med naturintressena. En övervägandeandel av berörda remissinstanser har däreftertillstyrkt utredningsmannens förslag.Fiskeriverket, i ,och har alla samma budskap: Rör inteGideälven! Alla har samma uppfattning. De haralla enigt ställt upp bakom utredningsmannensframlagda förslag och sagt nej och åter nej tillGraningeverken AB:s och Gidekraft AB:s planerpå en exploatering av sträckan mellan ochBjörna i Gideälven.Herr talman! är av riksintresse. Denaktuella älvsträckan är inte mindre än 6 mil och ärtill allra största delen outbyggd. I fallet Gideälvenär det med andra ord betydande riks- ochnaturintressen som berörs. Enligt samstämmigauppgifter berörs i mycket hög grad det rörligafriluftslivet, eftersom allmänheten flitigt utnyttjarden aktuella älvsträckan.Företrädare för har införutskottet redogjort för sina ställningstaganden. -- en enhälligkommun -- har avvisat planerna på en framtidaexploatering av . Man anser iÖrnsköldsviks kommun att det är av synnerligenstort intresse för lokalbefolkningen och kommunenatt älvsträckan i sin outbyggda del , inte senare,undantas från utbyggnad. Företrädarna förÖrnsköldsviks kommun gjorde ett mycket starktintryck i samband med uppvaktningen införutskottet. De förde sin talan med skärpa, och dehade samtliga partiers mandat att framförakommunens avvisande hållning till exploatering avälvsträckan.Utskottsmajoriteten har slutligen funnit attövertygande skäl talar för att sträckan mellanStennäs och i skall tas in i 3 kap.6 § andra stycket i NRL. Det har funnits krav imotioner från ,, , ochSigge Godin och , ,som därmed har fått sina motioner tillstyrkta ochkraven därmed tillgodosedda.Herr talman! Vad har då hänt under resans gång?Vilka öden, äventyr och överraskningar återstår iden fortsatta hanteringen i maktens labyrinter iregeringskansliet? Det är fastslaget att blod ärtjockare än vatten. Här har vi ett tydligt bevis påkopplingen mellan kapital, ägande och den sittanderegeringens beslutsvånda.Det är många med mig som frågar sig varförCentern och framför allt backat införModeraternas linje i samband med att ärendetföredrogs i regeringen. Efter hårdmangling iregeringen och efter det att frågan dragits ilångbänk gick segrande ut ur striden.Förlorarna, herr talman, var miljövännerna,älvräddarna och de berörda kommunmedborgarna.Statsrådet , , ochkds vek sig totalt och kapitulerade förbehållslöstinför ultimativa krav från ochkapitalets företrädare.Fru statsråd! Varför tillmötesgå starka snävakapitalintressen framför oersättliga naturvärdensom är av stort intresse för det rörliga friluftslivet?Varför kompromissa bort dessa värden närpartierna så storstilat och engagerat i tidigaresammanhang deklarerat sin inställning ochvitsordat natur- och miljöintressenas stora ochytterst betydelsefulla värde?I den borgerliga regeringsförklaringen hänvisademan till att regeringen avsåg att lägga fram enproposition. Tiden gick och ingenting hände.Tydligen satt det hårt inne att lägga fram enproposition. Frågor ställdes i av enskilda,otåliga riksdagsledamöter som tillhörderegeringskretsen om och när propositionen skulleläggas fram. Efter sju sorger och åtta bedrövelserkom då äntligen regeringens proposition.Resultatet blev, enligt vår uppfattning, en dåligkompromiss. Man kan gott säga att regeringen intenådde fram. Den maträtt som troddeatt hon skulle bli serverad från statsrådets sida komaldrig. har i debatten sagt att ''vi inomFolkpartiet liberalerna har länge hävdat attälvutbyggnadsepoken är slut''.Hur känns det, , att ställa sig bakomdetta? Jag förutsätter att följerriksdagsmajoriteten i den slutliga voteringen. ''Detbidde en tumme av en vante.'' ärligapropåer vägde lätt när regeringen senare fattade sittdefinitiva beslut. har chansen attstödja sina båda partikamrater ochLennart Fremling.Jag tog mig friheten att strax före denna debattögna igenom några tidigare debatter. Vad fann jagdå? Det är mycket intressant läsningatt i efterhand ta del av kammarens protokoll ochvad som har sagts i debatten omNRL.Siw har ofta fört talan. Den 11december 1989 sade hon att det nu skulle vara slutpå betongpolitiken. Ammerån skall räddas och defå älvar som fanns kvar med rinnande vatten skullefå leva vidare.Den 25 april 1990 sade att Folkpartietliberalerna än en gång ville ta tillfället i akt atthävda krav om attälvutbyggnadsepoken skulle vara slut.Den 4 juni 1991 sade hon att liberalernai har kämpat för att rädda de få rinnandevatten och vattendrag som finns i vårt land.Herr talman! Liknande uttalanden som görs frånkammarens talarstol förpliktar. Jag är inte ute efteratt anklaga någon för uppenbart svek. Men dethade varit befriande om godamålsättning hade hållit hela vägen ut. blev detinte så. sitter ni i högerbåset. Lojalt följer niModeraterna på deras väg för att skövla oersättliganaturintressen. , och kds harockså hamnat i högerburen. Ni är på väg attglömma och frångå tidigare givna utfästelser ochpropåer och därmed svika miljövännerna i deraskamp.Löftena kunna ej svikas -- som det heter i denreligiösa texten.Jag skulle vilja att och andragrunnar litet extra på melodin, innebörden i denreligiösa texten och sången.I dag har ni chansen att rösta för ett bevarande aven forsande älvsträcka. Varför,statsrådet, denna kovändning? Varför offrar niGideälven?Nu vill man i elfte timmen kasta in handduken, ochman gör en trevare i syfte att rädda vad som räddaskan. vill man att frågan skall utredas.Vi tycker att det inte finns mer att utreda.Gideälven skall räddas.Med denna motivering yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservation1.I reservation 2 av Ny demokrati vill man gå någotlängre. Jag yrkar avslag på reservation 2.Herr talman! några ord om vårt särskildayttrande på s. 17 i betänkandet. Yttrandet berörförslaget till nambyte på de fyra största outbyggdaoch fredade älvarna.Debatten om de fyra största outbyggda älvarna --, , ochVindelälven -- handlar inte längre om huruvida deskall byggas ut eller inte. Den handlar om vilkenbenämning, vilket namn, älvarna skall ha.Statsrådet föreslår att de s.k. huvudälvarna ifortsättningen skall benämnas nationalälvar.Förslaget är förvånansvärt och från konstitutionellsynpunkt tveksamt. Vi från Socialdemokraternaanser att det är mer eller mindre en petitess att kallaälvarna nationalälvar.Förslaget är enbart en förändring till namnet --observera detta, herr talman -- och helt utan övrigtförpliktigande, och därför mer eller mindregagnlöst.Vi anser det närmast pinsamt att statsrådet ochregeringen lägger fram förslag utan att närmare haredovisat någon som helst bakomliggande sakliggrund eller någon reell innebörd i lagförslaget. Viuttalar den förhoppningen att i framtidenslipper liknande lagförslag.Land skall med lag byggas, men inte medpropositioner bestående av tomma ord, fraser ochutfästelser. Lagförslag är lagförslag, ochpropositioner bör och skall rimligen innehållarelevans och substans vilken regering det än är somlägger fram lagförslaget inför riksdag.Herr talman! När det gäller namnet nationalälvarkvarstår vår principiella uppfattning. Vi har medstor tvekan accepterat namnändringen och islutomgången avstått från att reservera oss i dennadel. Vårt särskilda yttrande visar vår alltjämtkvarstående mycket skeptiska inställning tillbenämningen nationalälvar.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag påreservationerna 1 och 2, vilka finns fogade tillbetänkande BoU7.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Jag börjar med det som MagnusPersson sist talade om, nämligen frågan omnationalälvar. Det är riktigt att det inte finns någonprincipiell skillnad. Men det har ett högtsymbolvärde att dessa fyra älvar får beteckningennationalälvar.Jag vill citera vad som står i en motion därmotionärerna redan har uppmärksammat detta.Det är motion Bo23 av och . De skriver där: ''hoppasnu också att kampen för att rädda de fyra sista heltorörda älvarna i är över och har lyckats ioch med att regeringen anser att de från och mednu ska betecknas som nationalälvar. ''Jag tycker att det är ett ovanligt gnälligt särskiltyttrande från Socialdemokraterna i den här frågan.Även skall nämnas i detta sammanhang.Jag överlåter det allra mesta till statsrådet , som är från dessa trakter.