prot · GG0986 · 1993-03-30 00:00:00 — 19 Kulturminister ():Herr talman! har frågat om jagär beredd att medverka till en förändring av detförhållandet att merparten av det totala presstödetgår till de stora tidningarna och att närmare hälftenav dagspressens momsbefrielse går till liberalatidningar. Frågan föranleds av den nyligenpresenterade om presstödetseffekter.Staten har länge markerat dagspressens särställningi förhållande till andra varor och tjänster genom attvidta en rad presspolitiska åtgärder -- dels i form avdirekta statliga bidrag till tidningar ikonkurrensmässigt underläge, dels i form av enförmånlig skattebehandling avdagstidningsföretagen generellt.Den förmånliga skattebehandlingen innebär attdagstidningarna är befriade från mervärdesskatt påsina upplageintäkter och att de betalar lägrereklamskatt än andra reklambärare. slutsats om det totala presstödetsstorlek, och hur det är fördelat, bygger på tankenatt dagspressen egentligen skulle betala 25-procentig moms och full reklamskatt. För mig är ettsådant resonemang av akademiskt intresse.ESO-rapportens granskning av situationen i övrigaEuropa visar t.ex. att dagspressen genomgåendehar en lägre -- oftast mycket lägre -- moms än dengenerella mervärdesskatten i resp. land. Inom EG,som beslutat harmonisera medlemsländernas uttagav mervärdesskatt, tillhör dagspressen också denkategori av varor och tjänster som kan undantasfrån den generella momsnivån. Dessutom harflertalet länder över huvud taget inte någon skatt påreklam i dagspressen.Vid en teoretisk beräkning av värdet pådagspressens momsbefrielse är det ofrånkomligt attförmånen växer med storleken på tidningensomsättning. Det innebär givetvis inte att mindretidningar skulle vara missgynnade, eftersom alladagstidningar behandlas lika i momshänseende.Skatteuttaget är alltså neutralt.För reklamskatten gäller att den ursprungligeninfördes för att finansiera det direkta presstödet tillsmå och konkurrensutsatta dagstidningar. Denövervägande delen av skatteuttaget på reklamkommer också från stora dagstidningar och andrareklambärare.Enligt uppgift kommer den särskilde utredaren att behandla dagspressen i sinutredning om mervärdesskattefrågor. Jag vill ocksånämna att jag har för avsikt att föreslå regeringenatt tillsätta en utredning med uppgift att belysadagspressens situation.Anf. 20 (nyd):Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.I svaret sägs det att staten länge har markeratdagspressens särställning i förhållande till andravaror och tjänster genom att vidta en radpresspolitiska åtgärder. I pressutredningen sägs detatt statens syfte med de presspolitiska åtgärderna äratt borga för en fri och allsidig opinionsbildning.Ny demokrati har motionerat om ett avskaffandeav det direkta partistödet och av momsbefrielsenför tidningarna. Vi har föreslagit detta därför att vianser att presstödet har tillkommit för att gynnapartipolitiska intressen i första hand. bekräftar att så är fallet.Vi säger att vi vill ha en fri och framför allt obundenoch allsidig opinionsbildning.I fråga om den utredning som kulturministern harför avsikt att tillsätta skulle jag vilja fråga omkulturministern delar min uppfattning att ett syftemed de presspolitiska åtgärderna skall vara att manockså försöker åstadkomma en obundenopinionsbildning.Anf. 21 Kulturminister ():Herr talman! Det är naturligtvis önskvärt attreglerna är så neutrala som det över huvud taget ärmöjligt. Merparten av de här frågorna gällermomsen, och reglerna i det avseendet är neutrala.Det finns ingen styrning till en viss typ av tidningar.Det är mig också helt främmande att styratidningarnas val av beteckning på sig själva. IHarriet senaste fråga fanns det litet aven antydan om att regeringen eller pånågot sätt skulle tala om för tidningarna var de ståroch vilken beteckning de skall ha. Det ärfullständigt uteslutet, och jag skulle tro att detgäller samtliga riksdagsledamöter, dvs. att gå in ochstyra på det sättet. Särskilt för en liberal minister ärdet uteslutet att föreslå sådana regler.Anf. 22 (nyd):Herr talman! Jag har inte avsett att tidningarnaskall föreslås någonting. Jag kan bara säga attpressutredningen konstaterar att de partipolitiskaintressena har gynnats. Det är alltså ett uttalandefrån utredningen.Vidare finns det faktiskt stöd i utredningen för attstaten ökar ägarkoncentrationen genompresstödet. Man kan alltså säga att genompresstödet sitter säkert i sadeln. Man kan också härtala om en monopolbildning med statens stöd. Vianser att detta är felaktigt. Jag gissar attkulturministern också anser det. Det är väl ocksånågot som man får försöka råda bot på i direktivenför den utredning som man ämnar tillsätta.Anf. 23 Kulturminister ():Herr talman! Syftet med intresset från riksdagensoch statens sida när det gäller presspolitiken är attgarantera en mångfald. Jag har inte kunnat läsa utav att vissa partipolitiska intressengynnas. Däremot har man redovisat vilkabeteckningar tidningarna har på sig själva när manförsökt att strukturera vilka olika typer av tidningarsom har olika slags stöd.Men såvitt jag kan se finns det inte någon värderingi som säger att vissa partierotillbörligt gynnas.Pressen är faktiskt -- det kan variera något --förhållandevis fristående i vårt land. Det får ävenjag som liberal gång på gång erfara. Detförekommer inte något som helst gynnande avbehandlingen av min person eller mitt fögderi iolika typer av tidningar, utan det är ungefär likadanbehandling. Men, som sagt, en översyn av pressensförhållanden skall göras, och då kommer väl sådanahär frågor upp.Anf. 24 (nyd):Herr talman! Jag vidhåller att det står i rapportenatt de partipolitiska intressena gynnas av detpresstöd som finns.Så till en annan sak som jag vill ta upp här.Kulturministern säger: ''slutsatsom det totala presstödets storlek, och hur det ärfördelat, bygger på tanken att dagspressenegentligen skulle betala 25-procentig moms och fullreklamskatt. För mig är ett sådant resonemangsnarast av akademiskt intresse. ''Då kommer jag in på frågor om andra medier ochom reklam i lokalradio och TV som den härsubventionerade reklamskatten inte gäller för.Vi i Ny demokrati är för att medier behandlas lika.Jag undrar om kulturministern rent generellt ocksåär det och hur hon ser på detta med reklam ochreklamskatt i olika medier.Anf. 25 Kulturminister ():Herr talman! Som väl vet har vii en mycket besvärlig ekonomisk situation.Om vi hade full handlingsfrihet och reklamskattenkunde avskaffas, skulle jag över huvud taget intesakna den.Anf. 26 (nyd):Herr talman! Jag tackar för de svar som jag har fåttav kulturministern.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:500 om kostnader dåflykting flyttar från anvisad ortAnf. 27 Kulturminister ():Herr talman! har, mot bakgrund aven redovisning av vissa problem och kostnader dåen flykting flyttar från en anvisad ort, frågat migvilka åtgärder regeringen tänker vidta för att rättatill dessa problem. ifrågasätter bl.a.om en flykting som vistas i skall medges attbyta ort, då detta visat sig ytterligare belasta denmycket hårt ansträngda flyktingadministrationen. fall bör enligt uppfattninginget helt schablonbelopp utgå tillinflyttningskommunen.Flyktingar och andra utlänningar som har fåttuppehållstillstånd i har en självklar rätt attbosätta sig var de vill i landet, och någoninskränkning av denna rätt är inte aktuell. En sådaninskränkning skulle vara inhuman och strida motinternationella konventioner. En annan sak är ivilken utsträckning flyktingen vid en flyttning skallkunna påräkna särskilt stöd från samhället och hurstaten skall ersätta kommunernas kostnader försådant stöd.Det nuvarande ersättningssystemet trädde i kraftden . Särskilda resurser har avsattsför uppföljning och urvärdering. Vid sidan avresultatuppföljning sker också en centraluppföljning av kostnadsutvecklingen för stat ochkommun.Jag är medveten om att det kan finnas behov avvissa förändringar av ersättningsreglerna när enflykting flyttar från en kommun till en annan. Bl.a.Riksdagens revisorer har påtalat detta.I januari 1993 tillsattes bl.a. mot denna bakgrunden särskild arbetsgrupp inom Kulturdepartementetmed företrädare för ochSvenska kommunförbundet. göra en översyn av reglerna för utbetalning avschablonersättningen när en flykting flyttar tillannan kommun. Arbetsgruppen kommer attredovisa eventuella behov av regeländringar undervåren.Anf. 28 (nyd):Herr talman! Ett nyttersättningssystem för kommunaltflyktingmottagande trädde som bekant i kraft den 1januari 1991. Syftet med detta ersättningssystem äratt man skall åstadkomma en ökad frihet förkommunerna att göra individuellaintroduktionsprogram, så att varje flykting så fortsom möjligt skall bli självförsörjande och kunnadelta i samhällslivet. Det tycker jag är mycket braoch rätt tänkt.Syftet med min fråga var naturligtvis inte attbeskära flyktingarnas frihet, utan jag anser att dethela handlar om att man redan från början tar merhänsyn till flyktingarnas önskemål om placeringsortnär de lämnar förläggningarna.Jag vill bestämt hävda att detta skulle spara mycketpengar, närmare bestämt i runda siffror 39 miljonerkronor.Statens invandrarverk har studerat hurflyktingmottagandet fungerade 1991. I studienredovisas bl.a. vad kommunerna tyckte om de s.k.sekundärflyktingarna. Sammanfattningsvis kanman säga att tjänstemännen tyckte attInvandrarverket borde ta större hänsyn tillflyktingarnas önskemål om typ av bosättningsortför att undvika sekundärflyktingar.Tjänstemännen, liksom jag, ifrågasatte också detlämpliga i att ge sekundärflyktingarna socialbidragpå den nya orten, eftersom de från början hade sinförsörjning tryggad i mottagningskommunen.Samtidigt tyckte tjänstemännen att utflyttnings-och inflyttningskommunerna borde ha bättrekontakt med varandra än de har haft.Anf. 29 Kulturminister ():Herr talman! pekar på just en delproblem som detta system har. Som jag sadetidigare har vi tillsatt en särskild arbetsgrupp somskall se över dessa frågor. Bakgrunden till det är attdet finns en del förhållanden som inte är särskiltbra.Vad jag vände mig emot i frågan, vilket kanske varett missförstånd, är att det står att en flykting skallmedges rätt att byta ort. I det ligger att det skullevara fråga om något slags tillståndsgivning från enmyndighet. Men det kan naturligtvis inte komma ifråga.Utredningsresultatet kommer emellertid attredovisas . Det är min förhoppning attvi då skall kunna komma bort från en deloformligheter som det här systemet har.Anf. 30 (nyd):Herr talman! Jag ser verkligen fram emot att dennautrednings resultat skall redovisas. Flyktingarnasskäl att flytta har i de flesta fall varit vantrivsel,sysslolöshet, kontaktlöshet, m.m. De har trott attde skulle få det bättre om de flyttade.I rapporten från påpekas detemellertid att de sakligt sett fått det lika dåligt ellersämre genom flyttningen, främst på grund avarbetslöshet och dåliga bostadsförhållanden.Detta är ett problem framför allt för kommunerna,särskilt de små kommunerna. De har byggt upp enmottagningsapparat och administration för heladenna affärsverksamhet. Men i och med dettamister de såväl flyktingen som halvaschablonbidraget. Jag tror att det känns mycketbetungande för de små kommunerna som har lagtupp ett bra introduktionsprogram som inte fullföljsför flyktingen. Bl.a. svenskundervisningen, som ären mycket viktig del, försenas.Anf. 31 Kulturminister ():Herr talman! har just pekat på ettav de problem som finns, nämligen för dekommuner som är mycket ambitiösa och lägger uppbreda program och sedan bara får halvaersättningen, trots att de har räknat med att haflyktingen i kommunen en längre tid.Storstadskommunerna hävdar ibland att flyttningarfrån de små kommunerna sker ,vilket innebär att de små kommunerna får ett heltbidrag och sedan blir av med sina kostnader ochskjuter över problemet på de stora kommunerna.Detta är en bakgrund till att vi faktiskt redan hartagit itu med att se över om man kan hitta mindreoformliga regler för hur kommunerna skall ersättasfrån statens sida för de kostnader som de har förden första introduktionen.Anf. 32 (nyd):Herr talman! Jag får tacka statsrådet för ett brasvar. Jag ser fram emot utredningens resultat ochber att eventuellt få återkomma om det är någraoklarheter.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:503 om det statligastödet till för mottagning avflyktingarAnf. 33 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omvilket statligt stöd kanpåräkna för att fullt ut täcka underskott iflyktingmottagning för åren 1993 och 1994.Fram erhöll kommunerna ersättning förekonomisk hjälp som lämnats till flyktingar ochvissa andra utlänningar under det kalenderår dåuppehållstillstånd första gången beviljades och detre därpå följande åren. träddeett nytt ersättningssystem i kraft, vilket innebär attden tidigare ersättningen för ekonomiskt biståndoch huvuddelen av övriga bidrag till kommunernalades samman i en schabloniserad ersättning.Huvudsyftet med förändringen aversättningssystemet var att stimulera kommunernaatt vidta aktiva åtgärder för att flyktingarnasnabbare skall kunna bli självförsörjande.I likhet med tidigare ersättningssystem kankommunerna fortfarande få ersättning även förvissa särskilda kostnader. De särskilda kostnadernaavser ekonomiskt bistånd, social hemhjälp ochfärdtjänst för vissa handikappade och äldreflyktingar samt ersättning för faktiska kostnader förbistånd och vård som ges till ensamma flyktingbarnunder 18 år.Statens invandrarverk får vidare lämna ersättningtill kommuner som haft betydande extraordinärakostnader för flyktingmottagandet. Det kanexempelvis avse betydande merkostnader till följdav att man tagit emot särskilt resurskrävandeflyktinggrupper, t.ex. sådana med en stor andelanalfabeter. Bidrag kan också lämnas förbetydande strukturella merkostnader. /93 disponerar 100miljoner kronor för detta ändamål.För att snabbt kunna avveckla administrationen avdet gamla ersättningssystemet infördes vissaövergångsregler där den ersättning för socialbidragsom skulle lämnas till kommunerna enligt detgamla systemet för åren 1991--1993schablonberäknades. Dessutom avsattes 40miljoner kronor för särskild ersättning tillkommuner som genom denna schablonberäkningkunde bedömas få väsentligt lägre ersättning försina socialbidragskostnader för flyktingar mottagnaföre än vad man skulle ha fått med de äldrereglerna. Regeringen beslutade i åratt under /93skulle få disponera ytterligare 15 miljoner kronorför att kompensera kommuner som drabbats hårtav övergångsreglerna.Staten har ett övergripande ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet under flyktingarnasintroduktion i det svenska samhället. Det äremellertid inte detsamma som att kommunerna ärgaranterade full täckning för sina kostnader förflyktingmottagandet. Någon sådan garanti haraldrig funnits, vare sig i det gamla eller i det nyaersättningssystemet.Utgångspunkten för nuvarande ersättningssystemhar varit att kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun i allt väsentligt skulle vara oförändradjämfört med tidigare. Jag är medveten om attrådande arbetsmarknadssituation kan komma attleda till ökade kostnader för flyktingmottagandet.De uppföljningar av det nya ersättningssystemetsom gjorts av bl.a. och Statens invandrarverkutgör emellertid ännu inte tillräckligt underlag föratt kunna avgöra om kostnadsfördelningen mellanstat och kommun har blivit annorlunda än vad somvar avsett. Jag har för avsikt att i samråd medStatens invandrarverk och fortsätta att följa och analyserakostnadsutvecklingen.Anf. 34 ():Herr talman! kommunhade ett mycket ambitiöstflyktingmottagande och ställde sig positiv även tillett kommunalt flyktingmottagande.Under den första perioden, ,tog kommunen emot 127 latinamerikanskaflyktingar. Av dem bor 41 kvar i kommunen, och deär i stort sett självförsörjande.När vi 1989 tecknade ett avtal med Invandrarverketgällde regeln att man skulle få betalt förmottagningsåret och till. Det ledde till attkommunen beslöt sig för att försöka starta ettkommunalt mottagande med en mycket högambitionsnivå, 75 flyktingar . Det ledde såsmåningom till 235 flyktingar. Mer normalt för denhär kommunstorleken hade varit att ta emot 25--30stycken. Vi har på så sätt tagit emot en kvotmotsvarande mottagande.Problemet uppstod när arbetsmarknaden blevmörk. Kvotflyktingarna, av vilka en mycket storandel är analfabeter, har haft mycket svårt att lärasig svenska. Sedan kom lågkonjunkturen och vi fickinte ut dem på arbetsmarknaden. är det enhandfull som har arbete. Resterande delen måstekommunen klara med socialbidrag.I de nedskärningstider vi har, med dålig ekonomi,och när har den sjätte störstaarbetslösheten i landet, har vi ytterst svårt att på ettpositivt sätt klara debatten i kommunen, att klaravåra flyktingar och skära i skola,äldreomsorg och barnomsorg.Jag har lagt märke till att svaret som statsrådet harskrivit är positivt. Men jag måste faktiskt vidhållaatt problemet är att vi har gått in iflyktingmottagandet i en litet annan tro. ser jagfram emot den översyn som skall göras. Men denmåste följas upp skyndsamt. När kan vi vänta ettnytt ställningstagande i ?Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! Jag håller med om att Älvkarlebykommun har varit ambitiös i sitt mottagande avflyktingar. säger att man harhaft extraordinära kostnader på grund av att mångahar varit analfabeter. Just av det skälet kan man fåett särskilt bidrag. Sådana ansökningar skall lämnastill Invandrarverket.Vi är också mycket medvetna om att arbetslöshetenär högre bland invandrare än bland befolkningen iövrigt. Det pågår ständigt diskussioner om hur vivia arbetsmarknadspolitiken skall kunna se till attmänniskor får någonting att göra. Inte minstbehovet av att lära sig svenska är stort blandinvandrarna. Det är min förhoppning attmöjligheterna för invandrarna att få en meningsfullsysselsättning skall kunna utökas, när det inte gåratt få ett regelrätt arbete.Det är inte någon vanlig utredning som pågår iregeringskansliet, utan det är dels en utvärdering avdet nya systemet, dels en normal uppföljning införde överläggningar som alltid sker innan regeringenlägger fram sitt budgetförslag och innan riksdagenfattar beslut om ersättningsnivån till kommunerna.Anf. 36 ():Fru talman! Ett ytterligare problem är att när vi harsökt medel för arbetsmarknadsinsatser har inte deheller räckt till vare sig det gällt rent arbetsintensivainsatser eller utbildning. Det är ytterligare ettproblem när vi skall ta debatten hemma iÄlvkarleby om att även i fortsättningen få pengarnaatt räcka till också för våra flyktingar. Där skulle vigärna se att man fick en särskild avsättning i justflyktingkommunerna för att hjälpa våra flyktingarliksom vi hjälper våra handikappade att komma uti arbete.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:505 om åtgärder mothäleriAnf. 37 Statsrådet (-):Fru talman! har frågatjustitieministern om hon är beredd att medverka tillatt lagstiftningen beträffande godtrosförvärv sesöver. Enligt skulle det bli svårareatt stjäla och att avyttra tjuvgods om reglernaändras på visst sätt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Den lagstiftning som i första hand är avsedd attmotverka handeln med stöldgods är naturligtvisbestämmelserna i om häleri.Bestämmelser med liknande syfte finns i bl.a. lagen(1981:2) om handel med skrot och begagnade varoroch i förordningen (1981:403) om handel medbegagnade varor.Hälerilagstiftningen har relativt setts över.Därvid har tillämpningsområdet utvidgats, bl.a. föratt uppfylla internationella åtaganden påområdet. Vidare har beslutat omen skärpning av straffet för vissa häleribrott.Något behov av att nu göra en förnyad översyn avhälerilagstiftningen föreligger inte. Det kan inteheller komma i fråga att -- på sätt som BengtAhlquist synes mena -- utvidga det straffbaraområdet så att en normalt aktsam person riskeraratt straffas för att ovetandes ha köpt stöldgods. Ensådan kriminalisering skulle inte bara varaorättfärdig, den skulle också i hög grad försvåra dennormala handeln med varor i samhället.Den civilrättsliga lagstiftningen om godtrosförvärvinnefattar en avvägning mellan å ena sidan denursprunglige ägarens intresse av att få tillbakaegendom som han har förlorat och å andra sidanden rätt som en aktsam person bör ha att få behållaegendom som han har förvärvat i god tro. Reglernahar utformats bl.a. så att de skall motverka handelnmed stöldgods.Lagen (1986:796) om godtrosförvärv av lösöreträdde i kraft . Genom lagenskärptes och preciserades de krav som ställs på enförvärvare av lösöre för att denne skall anses vara igod tro.Sedan lagen trädde i kraft har den flera gångerbehandlats i till följd av motioner. Senastfrågan behandlades hänvisade lagutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande (1992/93:LU2s. 5) till att utskottet tidigare hade uttalat att detinte fanns någon anledning att ompröva deprinciper och skäl som ligger bakom lagen.Utskottet förutsatte emellertid att reglerna följsupp och att regeringen ser till att en utvärdering avlagen kommer till stånd i lämpligt sammanhang.En utvärdering av tillämpningen av lagen angåendegodtrosförvärv av lösöre har påbörjats iJustitiedepartementet. Överläggningar i frågan harnyligen ägt rum med företrädare för ett stort antalmyndigheter och organisationer. Med ledning avvad som då kom fram pågår nu ett arbete iJustitiedepartementet med att utforma olikahandlingsalternativ i syfte att komma till rätta meddet problem som handeln med stöldgods utgör.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar för svaret påmin fråga.Den här frågeställningen har jag haft anledning attintressera mig för . Redan när jag i Göteborgläste propedeutisk kurs i juridik tyckte jag att detvar litet konstigt och snårigt att en person som blirav med sin egendom, om han kommer på varegendomen finns, måste lösa denna för att få dentillbaka.Sedan dess har det hänt en hel del, och av svaretframgår att dessa lagbestämmelser har setts över.Man tar också i program på TV upp dessa frågor.Jag får när jag är ute bland folk frågan varförlagarna är skrivna på ett sätt som är svårt att förståför gemene man, och det är också svårt att förstå inte skall ha rätt till sin egen egendom när manhittar på den. De mest vanliga fallen gäller välstulna cyklar och bilar.Internationellt har man litet annorlunda regler pådetta område. Man har där större rätt att få tillbakasin egendom. Jag förmodar att det bl.a. är för attuppfylla internationella åtaganden somman ser över dessa lagregler.Jag vill ställa följande frågor: Skulle det varaomöjligt att kräva ett kvitto med en namnteckningfrån den som försäljer varan, så att det blir svårareför tjuvarna att avyttra den? När får vi tillgång tillresultatet av det nya översynsarbete somJustitiedepartementet bedriver?Anf. 39 Statsrådet (-):Fru talman! Kvitton och inköpspris beaktas av domstolen som bevisfakta med avseende påde subjektiva rekvisiten i mål som avser häleribrott.Jag tror att mycket av svårigheterna beror på har två processer som pågår jämsides. Man harå ena sidan en brottmålsprocess, där man sökerfälla någon för häleri. I den processen kan denenskilde delta som målsägande. Å andra sidan finnsockså en civilrättslig reglering av godtrosförvärv.Reglerna i brottmålsprocessen och i civilprocessenskiljer sig ganska avsevärt från varandra.Man ställer mycket högre krav på bevisning ibrottmålsprocessen, där åklagaren måste ha fullbevisning för att ett brott har begåtts innan denåtalade fälls. I civilprocessen tar man däremothänsyn dels till egendomens beskaffenhet, dels tillde förhållanden under vilka egendomen bjöds ut,dels till omständigheterna i övrigt. Bevisbördanfaller där till största delen på den som har förvärvategendomen. Han måste i civilprocessen visa att hanvarit i god tro.Det är naturligtvis inte alldeles lätt för den enskildeatt klara ut att man har möjlighet att driva encivilprocess om godtrosförvärv och att man faktisktockså har goda utsikter att nå framgång. gäller ett förvärv som har skett genom handelpå eller på liknande sätt föreliggerknappast någon god tro hos förvärvaren.