prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — sermöjligheter beräffande förebyggande insatser inomhälsovården och att man skall kunna studeraohälsotalen.Svenska läkaresällskapet ser ett stort värde iregistret när det gäller möjligheter till uppföljningoch forskning på en rad socialmedicinska områden.Det har länge varit ett önskemål från sjukvården attsjukförsäkringsstatistiken kompletteras medinformation som kan underlätta epidemiologiskbevakning och skapa underlag för bättre analys avsjukligheten, säger man. betonarforskningens intressen.Datainspektionen föreslår ett par kompletteringarnär det gäller informationsskyldigheten. De finnsockså med i propositionen. Datainspektionen anseratt utredningen har lagt ner ett förtjänstfullt arbeteför att försöka lösa integritetsfrågorna ochtillstyrker förslaget att sjukdomsorsak får finnasmed i registret, under förutsättning att den baraanvänds som sökbegrepp i vissa, begränsade fall.Negativa till utredningens förslag totalt sett ärArbetsgivareföreningen, ,, och Föreningen Svenskföretagshälsovård. Det kan möjligen vara enfingervisning också när det gäller inställningen tillinnehållet i registret.Vi hade i utskottet en mycket intressant utfrågningav forskare vid olika institut, avFörsäkringskasseförbundet,m.fl. Där framkom med allönskvärd tydlighet att man var ganska ense om attuppgifterna var mer skyddade i ett register avdenna typ än de är . Man var också ganskaeniga om att registret inte är så användbart utanuppgift om diagnos, som det skulle vara annars.Från sida framhölls särskiltatt man behöver tillgång till dessa uppgifter för atträtt kunna sköta sitt arbete.Försäkringskasseförbundet sade: Äntligen får vilagen. Men hade helstsett att utredningens förslag hade blivit verklighet.Riksförsäkringsverket sade samma sak och stöddeutredningen. menade att nyttanmed registret var stor i förhållande till riskerna.Man ansåg också att det är nödvändigt att hadiagnosen med, för att arbetet skall kunna skötaspå rätt sätt.Arbetarskyddsstyrelsen menade också att man därhar skyldighet att identifiera hälsorisker. För attArbetarskyddsstyrelsen skall kunna sköta sitt jobbbehöver man ha tillgång till dessa uppgifter och tilldiagnoser. får nu inte tillgångtill uppgifterna i enlighet med ändamålsparagrafen.Vi föreslår i reservation 1 att det skall bli möjligt,även om inte alla praktiska frågor är lösta och manvill göra ytterligare överväganden. Jag kan varamed på det. Men när man inför ett register tyckerjag att det är ärligast att redan från början tala omvad det skall användas till. Det skall anges iändamålsparagrafen. Där bör redan nu stå attArbetarskyddsverket skall få tillgång till dessauppgifter. Det är ärligt mot den som lämnaruppgifterna till registret att man redan nu talar omatt ändamålet omfattar även detta.På direkt fråga svarade Riksförsäkringsverketsrepresentant att det merarbete som följer av inte får ha alla uppgifter i registret motsvarar300 årsarbeten. Man menade att det motsvararungefär 75 miljoner kronor.Detta var något av det som kom fram vid denutfrågning som utskottet hade.Vi föreslår i reservationen också att någraytterligare uppgifter skall få finnas med. uppgifter om vilken läkare som har skrivitintyget. Vi har föreslagit att det skall få användassom sökbegrepp i begränsad omfattning när detgäller t.ex. uppföljning, utvärdering och statistik.Ett av skälen till att de uppgifterna skall finnas medi registret är att man behöver ha kontakt medläkaren i många fall. Då blir det ett merarbete attgå tillbaka till akten eller kortlådan för att ta redapå den uppgiften. Skälet till att det skall kunnaanvändas som sökbegrepp är att man behöver se påolika läkares sjukskrivningsmönster. Där finns enhel del som kan behöva tillrättaläggas genomvidareutbildning via förtroendeläkare osv.Uppgift om vilken företagshälsovård man tillhörtycker vi också kunde få stå i ett register. Vi tyckeratt det inte skulle spela så stor roll. Däremot har detstor betydelse som underlag för åtgärder för attförbättra arbetsmiljön. har ettöverordnat ansvar för att samordnarehabiliteringsverksamheten. Då är det viktigt lätt har tillgång till den uppgiften.Hur blir det då rent praktiskt i och med att vi intehar de uppgifter som behövs för handläggningendirekt i registret, när vi nu inför en registerlag? Jagfrågade i går tre handläggare, för att jag skulle haaktuella uppgifter till debatten. De var ganskaeniga om att ett ofullständigt register inte blir tillnågon hjälp. Läkarintygen måste finnaslättillgängliga, eftersom man inte får ha uppgiften iregistret. De behövs i det dagliga arbetet.Uppgifter om diagnos och eventuella föreskrifter ärnödvändiga för att kunna handlägga ett ärende.Det gäller både kontakterna med den försäkradeoch vårdcentralen. får man ha uppgifter ompågående sjukfall på ett ställe, föregående årssjukfall på ett annat ställe, och ännu tidigare fallkanske man får ha i arkivet. Det hade varit bra omman hade kunnat få uppgifterna samlade på ettställe. Kortlådorna blir kvar. Vi får nu dataregister,kortlådor och sjukförsäkringsakter.Utvecklingen av teknikstödet har, som jag sadeförut, stått stilla länge i avvakten på lagen. Menlagen löser inte problemet. De nya beslut somriksdagen har fattat nu senast och i vår omförändringar i sjukförsäkringen innebär att man nufår ha bevakning i vissa fall.Övervägande skäl talar för ett mer fullständigtregister -- integritetsskäl, effektivitetsskäl ochforskningsskäl. Jag har blivit övertygad om det avremissinstanserna och den utfrågning vi har haft iutskottet. Att det sedan ger en besparing på 75miljoner gör inte saken sämre. Det måste finnasnågra andra skäl till det hårdnackade motståndetfrån regeringspartierna. Kan det månne vara attSvenska arbetsgivareföreningen har sagt nej?Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 31 (nyd):Herr talman! Inom parentes sagt gör jagreflexionen att det är hela sju ledamöternärvarande vid denna debatt.Tyvärr måste man konstatera att ett datoriseratsjukförsäkringsregister behövs hos de allmännasjukförsäkringskassorna. Att man inte tartillbörlig hänsyn till arbetsgivarnas arbetsbelastningutan glatt belastar dem ytterligare äranmärkningsvärt, men inte förvånande, med tankepå tidigare uppvisade tendenser. Värst av allt ochmycket uppseendeväckande är regeringens förslagoch utskottets ställningstagande att köra överSveriges medborgare med etablissemangets ångvälti fråga om möjligheten att åsättatjänstemannaansvar. Etablissemanget skördar häreventuellt åter en ny seger över den lilla, verkligamänniskan. Det är endast ny demokrati somkämpar emot.Att den enskilde får information vad gällersjukförsäkringsregistret är oerhört viktigt. Enligt21 & i regeringens lagförslag skall informationenvara ganska omfattande. Upplysningar skall ges omändamålen med registret, de uppgifter somregistret får innehålla, de sekretess- ochsäkerhetsbestämmelser som gäller för registret,rätten att få registerutdrag och rättelse till ståndenligt datalagen samt de begränsningar i fråga omterminalåtkomst, utlämnande av uppgifter påmedium för automatisk databehandling,sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gällerför registret.Det får anses som en självklarhet att det avinformationen även framgår vem som ärregisteransvarig. Hur skall man annars veta vemman skall vända sig till om man t.ex. vill få enrättelse till stånd? Att det faktiskt är denregisteransvariga som skapatinformationen som den enskilde har fått i sin hand,får han eller hon annars bara gissa sig till.Det förslag till EG-direktiv angående skydd förenskilda vid behandling av personuppgifter somEG-kommissionen överlämnade till ministerrådet ioktober 1992 innehåller mycket långtgående kravpå information till den enskilde. Enligt artikel 10 idirektiven skall den enskilde på begäran ha rätt attbli informerad om förekomsten av en vissbehandling, dess ändamål, det slag avpersonuppgifter det gäller, de tredje män eller slagav tredje män till vilka uppgifterna skall lämnaseller på annat sätt röjas samt namn och adress påden persondataansvarige,bakom artikel 10 är enligt kommentaren attden enskilde genom denna information skall kunnafå insyn och utnyttja sin rätt till rättelse ochutplånande och utöva effektiv kontroll överbehandlingen av sådana personuppgifter somhänför sig till honom.I datalagsutredningens slutbetänkande En nydatalag finns i utredningens lagförslag märkligt noginte någon motsvarighet till föreskrifterna i artikel10 i förslaget till EG-direktiv. Däremot föreslårutredningen bl.a. en underrättelseskyldighet närpersonuppgifter samlas in från enskild.Underrättelsen skall bl.a. omfatta namn och adresspå den persondataansvarige.Vidare har utredningen föreslagit att behandling avpersonuppgifter endast får ske under vissaförutsättningar, bl.a. om den enskilde har samtyckttill behandlingen. Utredningen föreslår också att enmyndighet utan samtycke av den enskilde skallkunna försälja personuppgifter som behandlasannat än i enlighet med lag, förordning eller särskiltbeslut av regeringen. Innan samtycke lämnas skallenligt förslaget den enskilde ha fått del avuppgifterna om bl.a. namn och adress på denpersondataansvarige. Det jag nu redogjort för talarockså för att det måste anses viktigt att den enskildefår information om den registeransvariges namnoch adress.Jag tycker inte att det är onödigt att ta in enbestämmelse i lagförslagets 21 § om att upplysningskall ges om namn och adress på denregisteransvarige. Vi inom Ny demokrati kräverdetta. Är det kanske just därför som alla andra gåremot?Det borde vara dags nu att återinföraämbetsmannaansvar inom de statligaförvaltningarna, så att de ansvariga verkligen får ettpersonligt ansvar och inte kan dölja sigbakom etablissemangets fasader. Om det införs ensådan bestämmelse, blir den registeransvarigaförsäkringskassan skyldig att upplysa om vilkenperson som är ansvarig, och man blir då inteberoende av om anser detnödvändigt eller inte.Herr talman! För att slå vakt om den personligaintegriteten samt förhindra den pennalism sometablisemanget kan utöva mot den enskildaindividen om kammaren röstar för bifall tillutskottets förslag, vill jag be ledamöterna nogaöverväga sitt ställningstagande inför kommandevotering.Varje individ skall ha rätt att veta vilkenförsäkringskassa samt vilkenförsäkringskasseanställd som skriver hans ellerhennes personalia. Denne skall som sagt dessutomha ämbetsmannaansvar. Etablissemanget skall inteensamt ha rätten att ställa krav på den enskildaindividen. Individens rätt mot etablissemangetmåste ha samma dignitet.Herr talman! Med kraft yrkar jag sålunda bifall tillreservation 3 vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 19.Anf. 32 ():Herr talman! har ingen motion medanledning av den här propositionen ellermeningsyttring till betänkandet, men jag vill tanågra minuter för att avge vår röstförklaring.Alla minns kanske den debatt som fördes närutredningen kom. Jag har också vid någratillfällen fått oroliga frågor från allmänheten, omdet är det förslaget som skall genomföras.Att på samma gång tillgodose behovet hosförsäkringskassorna att få en vettig hantering avsjukpenningsärenden med hjälp av ny teknologioch behovet hos den enskilde av skydd för sinintegritet är naturligt nog en grannlaga uppgift.Därutöver finns andra intressenter som här ser enmöjlighet att underlätta sitt arbete. Vänsterpartietär nöjt med den avvägning mellan olika intressensom nu gjorts, utom på en punkt och det gälleruppgifterna till . Vi tycker attdet redan nu borde ha kunnat anges i lagen omsjukförsäkringsregistret att registret också fåranvändas för behov avinformation om sjukfrånvaron vid arbetsställen.Vänsterpartiet kommer därför att rösta förreservation 1.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag måste få ställa en fråga till BerithEriksson om ställningstagande närdet gäller innehållet i registret.Handläggarna är eniga, remissinstanserna är i stortsett eniga och forskarna är eniga om att manbehöver diagnosen för att på bästa sätt kunnakomma åt den dåliga arbetsmiljön, osv. Varför stårVänsterpartiet på SAF:s sida i den här frågan?Anf. 34 () replik:Herr talman! älskar tydligen att tafram att just SAF har haft funderingar runt de härfrågorna. Men det är inte bara SAF som har haftdet, utan det handlar i mycket stor utsträckning omenskilda medborgare.Vad gäller är det fråga omavidentifierade uppgifter, och somSocialdemokraterna skriver i sin reservationhandlar det om att kunna se mängdensjukskrivningar på ett visst område eller en vissarbetsplats. Till det tycker jag inte att det är viktigtatt diagnosen finns med.Det är just detta att få diagnosen in isjukförsäkringsregistret som så många enskildamänniskor vänder sig emot. Det är ju inte SAF:sintresse.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det var inte Arbetarskyddsverketsbehov som jag tänkte på, utan jag pratade omhandläggarna och det merarbete som uppstår närde inte har ett fullständigt register till sin hjälp. Defår inte det teknikstöd som de skulle behöva ha,utan det blir ett merarbete och ett ganska krångligtsådant.Då blir min fråga till : Tror inteBerith på dem som så övertygande harvisat att ett dataregister väl skyddar de uppgifterdet här är fråga om?Vet hur det ser ut ? Minbestämda uppfattning är att ett dataregisterskyddar bättre än nuvarande system, med tanke påatt man ju har en begränsad behörighet när detgäller åtkomst och man kan gå in och kontrolleravem som har tagit ut uppgiften. Den möjlighetenfinns ju inte alls i dag.Det är därför som jag frågar varför Vänsterpartietinte ställer upp på handläggarnas sida och påforskarnas sida, för att kunna arbeta vidare med attkomma åt dåliga arbetsmiljöer osv lokalt.Anf. 36 () replik:Herr talman! Att det finns en misstro hosallmänheten mot att finnas med i olika register, densaken är ju helt klar. Naturligtvis är det bra förintressenter, forskare m.fl., att få sinarbetssituation förbättrad genom att de snabbt kanta fram vad de vill ha ur ett dataregister, men härgäller det att göra vettiga avvägningar.Jag anser definitivt inte, och mitt parti gör det inteheller, att vi är där eller att vi någonsin skallkomma i den situationen att vi finns i olika registersom kan missbrukas. Men det är ju väldigt lätt attgå in och plocka ut saker ur ett register.Uppgifterna är inte lika väl skyddade som LenaÖhrsvik vill få det till.Anf. 37 ():Herr talman! Det här senaste replikskiftet har vällitet grand rivit sönder min disposition avanförandet, men jag kan inte annat än ställa frågan:Har inte hört talas om hackers, dvs.folk som går in i dataregister?Jag vill dra slutsatsen att det finns olika risker medmanuella register och ADB-register. Det är baradet att ADB-registrens risker urintegritetssynpunkt är mycket vidare. De har fåttfler och djupare dimensioner. Det är därför manmåste vara väldigt försiktig.Men låt mig börja från början. Införandet av ADBinom statsförvaltningen och även i kommuner ärofta mycket långdragna historier. Jag tror att detberor på två saker, och det leder sedan till de härdebatterna.Ambitionsnivåerna läggs ofta väldigt högt, och vaddet framför allt gäller är: Hur skall vi kunna göravårt arbete så effektivt som möjligt? Man ser till sinegen situation mycket mer än tillklienternas/allmänhetens/kundernas -- vad jag nuskall kalla dem.Det brukar tyvärr ofta leda till attutvecklingsarbetet tar mycket , ochtekniken föråldras under arbetets gång.Den andra saken hör delvis ihop med detta. Detfinns här två problem. ADB-tillämpningarna,särskilt de inom det offentliga området, skapar oftabetydande integritetsproblem. Det tycker jag inteatt vi skall dölja. Det bottnar i att insamlingen avdata ytterst vilar på statens tvångsmakt.Jag kan förstå RSV:s otålighet när det gäller att fåmodernisera sina datasystem. Det behöver göras.RSV har gamla system. Men jag kan också förståallmänhetens berättigade krav på restriktivitet närdet gäller att utnyttja omfattande ADB-hantering.Det är mycket känsligt i fråga om sådana saker somsjukdom och rehabilitering. ocialdemokraterna,och också , riktar kritik, och debeklagar i sin motion att handläggningen har tagitså . Jag kan dela den uppfattningen. Men åandra sidan har denna långa tid lett till eftertankeoch lyhördhet. Somliga kan tycka att det har varitför litet lyhördhet. Jag för min del anser att dettahar lett till ett mycket bättre och mer avvägt förslagän det ursprungliga förslaget om FAS 90.Som jag redan påpekat har också registersina nackdelar. Men de nackdelarna är av mycketbegränsad art.Låt mig sedan återgå till det huvudsakligainnehållet i propositionen. Först och främst skallförsäkringskassorna ha rätt till lokalregisterhållning av sjukförsäkringsregister. Det är mycket viktigt. har underlättat för mig. Han har talat omde många krav som ställs på registerhållaren ilagen.Den andra punkten är att registren i första handskall användas som stöd för kassornashandläggning av sjukpenningärenden ellerrehabilitering. De skall alltså inte varaforskningsregister eller register för andramyndigheter, osv.Vi har inom fört endiskussion om forskning. Det finns olika åsikter hosforskningsetablissemanget. Jag delar denuppfattning som de forskare har som säger att vimåste göra en klar åtskillnad mellanforskningsregister och sådana register som vibehöver för att klara av en enstaka uppgift ellervissa arbetsfunktioner. Det är viktigt både urforskningssynpunkt och ur arbetssynpunkt, t.ex.hos försäkringskassorna.För det tredje skall registren också få användas förviss tillsyn och uppföljning av kassornasverksamhet och för framtagande av viss statistik.Lägg märke till att uppgifterna skall varaavidentifierade. Det skall vara fråga om centralstatistik.Försäkringskassorna skall vara registeransvarigaför de sjukförsäkringsregister som förs inomförsäkringskassornas område. Här har man intelagreglerat om den person som för registren.Uppgiften kan ju flyttas över från den ena till denandra. Det kan t.ex. gälla den som har att ta emotanmälningar. Det är försäkringskassorna somjuridisk person som har detta registeransvar.Det står tydligt i utskottets yttrande att det skalllämnas information om vem man skall slussa samtaloch klagomål till. Här kan finnas olika åsikter omvad som är bäst. Men socialförsäkringsutskottetoch ha kommit fram tilldenna ståndpunkt.Lagen är förhållandevis restriktiv vad gällersökbegrepp, just med tanke på integritetsproblem.Det tycker jag är bra. Här kommer jag återigen tillLena kritik. Hon kritiserar en del av dessasaker. Hon vill ha med diagnosen. Hon menar kan ha med diagnosen i registren när manarbetar med rehabilitering.Jag tror att vi skall vara mycket pragmatiska i dettafall. Rehabiliteringsarbetet, och över huvud tagetdet arbete som utförs hos försäkringskassorna, harinte alltid varit det mest effektiva under senare år.Vi har fått mycket stora balanser, och människorhar varit sjukskrivna under mycket långa perioder.Enbart det faktum att man nu kan användaregistren som bevakningsregister, precis på sammasätt som man gör i företag för att betämma när manskall köpa hem varor osv., gör att man får ett heltannat arbetssätt hos försäkringskassorna. Detta ärmycket viktigt för att man skall klara av och lära sigatt verkligen bli bättre på rehabilitering. Detfordras en inlärningsprocess.Detta register är betydligt mer begränsat än vad endel hade hoppats på. Jag tror att det kommer attvara utomordentligt mycket bättre när det gäller attfå rätt handlag vid rehabiliteringsarbetet. Man harpå många ställen inte kommit så långt inom dennaverksamhet. En del kassor är bättre än andra. Menvi vet att man fortfarande inte kommit så särskiltlångt.Man bör dessutom vara litet försiktig med attregistrera uppgifter från behandlande läkare osv,dvs. uppgifter som finns i akten, för att sedan göravissa datakörningar för att kontrollera om vissaläkare är sämre än andra. Min uppfattning omläkarprofessionen är att läkarna inte har staten somuppdragsgivare. Läkarna är faktiskt patientensförtroendeman. Därför måste man vara mycketförsiktig på detta område.Man menar också att diagnosregistrering skullevara lämplig för att undersöka om det görsfrekventa diagnoser hos vissa arbetsgivare, i vissabranscher eller i vissa geografiska områden. Jagdelar absolut inte den uppfattningen.Det är fråga om, som jag tidigare sade, känsligauppgifter. Dessutom är värdet av den typ avkortfattade uppgifter som finns på läkarintyg osv.inte alltid bra när man mycket noga skall kartläggaorsakssamband som kan vara utomordentligtkomplicerade och där det kan finnas mångaslumpvariabler. Man måste här enligt min meninganvända sig av en helt annan vetenskaplig metod.Vi har fått möjligheter att göra mycket väl riktadestickprovsundersökningar. Vi kan göra prospektivautredningar. Jag vill åter nämna den forskaråsiktsom är etablerad hos väldigt många aktiva forskare,nämligen att man måste skilja forskarregister frånsådana som används mer rutinmässigt. Man får heltenkelt fram bättre data om man gör på det sättet.Jag kommer till det verkligt väsentliga. LenaÖhrsvik frågar: Kan kassorna utföra sitt arbete påett fullgott sätt trots att man med lagen införbegränsningar? Svaret är ja. Det finnsutomordentliga möjligheter för kassorna attutnyttja akterna och de datahjälpmedel som finns.Jag har här tidigare försökt tala om varför det är så.Lena sade att vi sitter i SAF:s knä. Jag sitter aldrig i någons knä. Det ärmycket viktigt, och detta har jag framfört mångagånger här i kammaren, att man tänker på denenskilda människan och den enskilda människansintegritet. Det är bra att SAF, Industriförbundetoch också anser detta. Detär alldeles utmärkt.Jag tycker inte om ''guilt by association''. Det viskall diskutera är: Utgör detta en fara förintegriteten eller inte? kan göra enannan bedömning än den jag gör, den regeringengör eller den propositionsförfattarna har gjort.Men försök inte att använda ''guilt by association''.Det skall inte göra, för det är honalldeles för god till.Arbetarskyddsstyrelsen vill ha mer registrering.Det är typiskt för myndigheter att man villunderlätta sitt arbete genom att få registreringarfrån andra myndigheter. Vi har här återigen litetolika syn på samhället.Jag har redan besvarat frågor. Jaghar konstaterat att det inte behövs en lagfäst regelom en registeransvarig person. Det är litet grand enstrid om påvens skägg när det gäller denna fråga.Jag yrkar således, med hänvisning till mittanförande och min argumentering, avslag påsamtliga reservationer, och jag tillstyrkerpropositionen i dess helhet.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag var tvungen att fråga om det fannsnågra andra skäl. Alla de skäl som vi har diskuterathär -- integritetsskäl, effektivitetsskäl,forskningsskäl och ekonomiska skäl -- talar för attvi skall ha ett fullständigt register. Jag måste få vetaom det finns några dolda skäl, eftersom jag inte kanförstå argumentationen.Vi vill inte registera hur som helst bara därför attdet är roligt. Vi är övertygade om att ett register avdenna omfattning -- vilket utredningen harföreslagit och remissinstanserna ochDatainspektionen har tillstyrkt -- är mer skyddat ändet system vi har i dag.Vi får inte enbart detta register och ingenting mer.Vi får både detta register och det vi har . Detär inte fråga om antingen eller. Vi får nackdelarnamed ett ofullständigt dataregister och nackdelarnamed ett manuellt register. Jag förstår inte riktigtargumentationen.Jag kan konstatera att vi är överens om att det ärfråga om ett handläggarregister. Man behöveruppgifterna för handläggningen. Jag sade inte attdet huvudsakligen var fråga omrehabiliteringsärenden. Det handlar omutbetalning av sjukpenning, bedömning av vilkennivå den skall ligga på, bedömning avarbetsförmåga, osv., . I rehabiliteringsärendenbehövs mycket mer. Då behöver man säkerligenakten till sitt förfogande. Det varsjukpenningärenden som jag diskuterade.Margit säger att det är typiskt förmyndigheter att man vill registrera, och hon togArbetarskyddsstyrelsen som ett exempel. Vi hargett Arbetarskyddsstyrelsen en uppgift, nämligenatt identifiera hälsorisker på arbetsplatser.