prot · GG0959 · 1993-02-10 00:00:00 — Låt mig vara mycket tydlig.Ingen komvuxsatsning i världen räddar landetsekonomi om skatten höjs. Så är det.Så länge Socialdemokraterna envisas med attfortsätta att höja skatten, kommer landets ekonomiatt gå illa. Kraven på insatser mot arbetslöshetenkommer att öka och öka och öka i takt medskattehöjningarna som ekonomin gårned.Ni socialdemokrater blir trovärdiga iutbildningsdebatten först när ni har gått hem, gåttigenom budgetalternativ och sedan kommit framtill vad det är ni anser att ni kan delta i när det gällerbesparingsarbete. Då är dialogen plötsligtmeningsfull. är det en dialog ut i tomma intet.Jag vill sedan kort kommentera påståendet attOECD var överraskad över att vi inte gjorde meraför vuxenutbildningen. Vi noterade också detuttalandet och frågade oss om vi kanske hade gjortfel. Vi kanske borde ha gjort mer det förstahalvåret för vuxenutbildningen. Vi sade oss dockatt vi trodde inte att vi orkade med att förändramera ännu fortare -- förutom skolan, den högreutbildningen och forskningen. Dessutom brukarSocialdemokraterna själva säga attvuxenutbildningen är pärlan i det svenskautbildningssystemet. Det socialdemokratiskakravet på förändringar borde inte varaöversvallande stort.Däremot har vi, om vi skall diskuteravuxenutbildningens innehåll, åtskilliga synpunktersom egentligen är riktade mot ungdomsskolan.Den sista talaren sade att en tredjedel av de somsöker sig till högre utbildning har kommunalvuxenutbildning som bakgrund. Det låter bra sombetyg för den kommunala vuxenutbildningen. Mendet här reser naturligtvis frågan: Varför då?Uppenbarligen förmår ungdomsskolan inte itillräcklig utsträckning att klara sin del avuppgiften. Den kommunala vuxenutbildningen fårföljaktligen dra ett tyngre lass än den rätteligenborde. Alltså skall vi börja där problemenförefaller vara störst, nämligen i ungdomsskolanoch den högre utbildningen.Vi har redan diskutera frågan omarbetsmarknadsåtgärder för att trygga ungamänniskors möjligheter till sysselsättning. Det ärsjälvklart att regeringen ständigt prövar vilkainsatser man av arbetsmarknadsskäl har anledningatt göra. Det kommer vi att fortsätta att göra undervåren allt eftersom vi noterar hur arbetslöshetenoch därmed behoven av åtgärder påarbetsmarknaden kommer att utvecklas.Till slut vill jag, med risk för att vara tjatig, tala omvad regeringen har föreslagit och inte föreslagit närdet gäller Komvux. Det förhåller sig så, precis somcitatet antydde, att regeringen i sittberäkningsunderlag för sektorsanslaget sade sig attvi från statens sida, givet de budgetbegränsningarsom gäller, inte kunde åta oss sammafinansieringsansvar. Men att gå från detta till attsäga att regeringen har skurit ned Komvux är medförlov sagt att ljuga med citatet.Däremot är det enligt min mening ansvarsfullt attsäga vilket beräkningsunderlag regeringen har näranslagen läggs fram till . Det vore meraklandervärt att bara skära och säga att någon fårlista ut vad vi egentligen har gjort och kommunernafår ta hela ansvaret bäst de gitter. Vi talar klart ochöppet om vad vi har gjort och överlämnar sedan tillkommunerna att bestämma sig för hur de villorganisera den utbildningsverksamhet som de bärdet yttersta ansvaret för.Anf. 182 ():Herr talman! Det är bra att utbildningsministernsäger att regeringen är positiv till att användaskolan för kompetensutveckling. Så långt kan vivara överens. Jag tycker att det skulle ha varit ännubättre om utbildningsministern hade sagt att manockså är beredd att göra extra insatser för att i dethär konjunkturläget bidra till en ökadkompetensutveckling och en kompetenshöjningsom vi vet att behöver om vi skall hålla ossi frontlinjen.Utbildningsministern säger vidare att en satsningpå Komvux inte räddar . Det är sant. Menjag tror att i det läge som vi befinner oss i ärdet viktigt att vi använder alla de instrument som vihar. I ett läge när så många människor är arbetslösagår det inte bara att användaarbetsmarknadspolitiken. kan vi höralänsarbetsdirektörer säga att det nu måste till andrainsatser förutom arbetsmarknadsinsatser. Jag troratt både Komvux och gymnasieskolan utgören bra resurs, även om det innebär en ansträngningför organisationen med de satsningar som vi harföreslagit.Man kan säkert påtala brister i ungdomsskolan. Jagtycker dock att det är en fördel att människor kankomplettera sin utbildning via den kommunalavuxenutbildningen. Även om det bara rör sig omenstaka ämnen och inte hela kurser, kan man skaffasig kompetens för att t.ex. komma in på enhögskola.När det gäller debatten om Komvux och om varbesparingen skall göras, är det helt klart attregeringen pekade ut Komvux i förra åretsbudgetproposition som sparområde. Det var dettasom gav upphov till alla protester. Jag tror att allasom sitter i utbildningsutskottet fick mängder avreaktioner från människor som protesterade ochsom var negativa till den här inriktningen. Sedan ärdet naturligtvis sakligt riktigt att självaneddragningsbeslutet överlämnades tillkommunerna. Det var de som fick effektuerautpekandet som regeringen gjorde om att manskulle dra ned på Komvux.Avslutningsvis skulle jag gärna vilja ha ett svar påmin fråga om det tredje året på gymnasieskolan.Blir det som utbildningsministern antydde i sitthuvudanförande en möjlighet till förlängning förnästa läsår? Jag tror att det är ett viktigt besked,som kommunerna väntar på i dag.Anf. 183 Utbildningsminister ():Herr talman! I det hänseendet får nog JanBjörkman kalmera sig och invänta de bedömningarsom ansvaret för samhällsekonomin i stortmotiverar. Jag skall inte fortsätta att gräla omformuleringar när det gäller Komvux. Likväl skallrätt vara rätt, av det mycket speciella skälet att vihar vänt på ansvarsförhållandet iutbildningspolitiken. Det är viktigt att ansvaretligger på rätt ställe och att de olika nivåerna i detsvenska samhället har möjlighet att utöva ansvar.Regering och riksdag anger -- så noga de kan ochvill -- vilket stöd regering och riksdag i olikahänseenden är beredd att ge till kommunernasutövande av ansvaret. Men det måste vara helt klartatt om vi har bestämt oss för att det är kommunernasom bär ansvaret, så förhåller det sig så. Deeffektuerar ingenting som regering och riksdagmöjligen säger, om det inte ligger inom ramen förregeringens och direktivrätt gentemotkommunerna. Kommunerna har ansvaret.Vi har ansvaret för ekonomin, som vi från tid tillannan kan ställa till deras förfogande. Vi haransvaret för landets ekonomi i stort. I dettahänseende kommer jag, herr talman, att vara tjatigpå gränsen till olidlighet tills dess attSocialdemokraterna preciserar hur kalaset skallbetalas.Den ekonomisk-politiska motion somSocialdemokraterna väckte härförleden har medrätta betraktats som en av socialdemokratins allrasvagaste politiska dokument. Alla förslag iutgiftshänseende som på ett eller annat sätt baseraspå denna motion faller därmed samman som detkorthus hela motionen utgör. Den dialog som visöker för att ge landet en ny start, skulle bli merameningsfull om socialdemokratin gick hem ochtänkte på nytt och kom tillbaka och preciserade vadman kan spara på. Kom inte bara och tala om vilkanya utgifter ni är intresserade av. Sådana har vidrösvis av i regeringens skafferier, om det råderanspråk på det. Vad vi behöver är däremotbesparingar för att få landets ekonomi på fötter.Sedan kan dialogen starta.Anf. 184 ():Herr talman! När det gäller gymnasieskolan sägerutbildningsministern att vi får inväntabedömningarna. Det torde antyda att det somutbildningsministern sade tidigare om att det är frittfram att köra så mycket man vill inte gäller.Förhoppningen för kommunernas, ungdomarnasoch de arbetslösas skull är att regeringen inte väntarmed den bedömningen alltför länge, eftersom detförsvårar för kommunerna att ha enframförhållning. Det försvårar också förungdomarna när de skall skaffa sig en grund infören utbildning som de skall ägna sig åt framöver.Med risk för att vara tjatig, vill jag när det gällerbesparingen på Komvux, bolla tillbaka och säga attregeringen valde metoden att peka ut att man skullespara på Komvux. Man kunde med samma logik havalt att säga att man skall ta av sektorsanslaget,och då hade man fått ut samma summa pengar. Menman valde att markera att det var på denkommunala vuxenutbildningen som besparingarnaskulle ske. Därmed menar jag att man har ettansvar för de signaler som gick ut till kommunerna.Man kan inte klandra kommunerna för att de harlevt upp till vad som förväntades.Ekonomin utgör naturligtvis ett mycket intressantområde, och det har här tagits upp i flera inlägg.Man kan fundera över vilka insatser påarbetsmarknadssidan för att motverka arbetslöshetsom är billigare än satsningar på utbildning. Vi vetvad det i genomsnitt kostar med A-kassa,arbetsmarknadsutbildning, kommunalvuxenutbildning och gymnasieplatser. Alternativetför de människor som skulle kunna ha en möjlighettill studier inom Komvux och gymnasieskola är inte ett jobb, utan alternativet är arbetslöshet.De andra alternativ som står till buds är dyrare. Detblir därför svårt att säga att vi genom dessa åtgärderhar försvagat budgeten.Jag tror att det var många som efter höstens kollapsför den enda vägen trodde att budgeten i januariskulle bli en ny start. När man läser budgeten finnerman emellertid att den snarare utgör litet mer avsamma sak. Det är litet mer av skattesänkningar fördem som minst behöver det och litet mera avpålagor för dem som har svårast att bära det. Viväntar fortfarande på nystarten.Slutligen vill jag säga att jag tror att många --ungdomar och arbetslösa -- hade hoppats skulle kunna få ett mera positivt besked frånutbildningsministern om viljan av att satsa påutbildning, som en mycket bra metod för attkomma till rätta med den utomordentligt svårasituation som vi har på arbetsmarknaden.Överläggningen var härmed avslutad.(forts. 60)8 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:125 Skattelättnad vid överlåtelse av aktieri riskkapitalbolag m.m.9 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 10 februari1992/93:77 av () tillkulturministern om en egenavgiftsfond förkulturskapare:Konstnärsutredningen, som skulle utredakonstnärskapets villkor, ekonomiskt och socialt,tog på eget initiativ upp frågan om egenavgifternapå konstnärsområdet. Denna fråga har varit ettproblem för de fritt arbetande konstnärerna ochförfattarna sedan flera årtionden.Utredaren föreslog att det skulle inrättas ensärskild s.k. egenavgiftsfond, dvs. ett system förrestitution av egenavgifter som erlagts på intäkterav konstnärligt och litterärt arbete.Återbetalningen av egenavgifter skulle ske upp viss inkomstnivå av de erlagdaavgifterna. Den enskilde skulle ansöka omåterbetalning, och denna skulle fås via den s.k.egenavgiftsfonden.Reformenkostnadsberäknades till 25 milj.kr.Dessa konstnärsgrupper klassas som företagare,men har varken kapital eller personal som andrasmåföretagare. Det kapital konstnären ochförfattaren har är den egna känslans, tankens ochprofessionalismens. Konstnärsgruppen har blivit enav skattereformens kostnadssida, i form av --förutom de allmänna fördyringarna av bostäder ochandra levnadsvillkor -- höjda hyror förarbetslokaler, höjda material- och resekostnader,moms på konstnärliga förmedlingsuppdrag etc.Konstnärsutredningen har föreslagit en lösning påproblemet som har karaktären av rättvisefråga. Enlösning bör inte längre uppskjutas.Med hänvisning till det anförda får jag frågakulturminister . Avser kulturministern att inrätta en särskildegenavgiftsfond för kulturskapare enligtKonstnärsutredningens förslag?2. Om inte, har kulturministern något annatförslag till rättvis lösning av kulturskaparnas härberörda problem?Anmäldes att följande interpellation framställtsosv.10 § Kammaren åtskildes kl. 21.09.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 10 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 36(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 72(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 123(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 164(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.