prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — Det är inte heller omöjligtatt man slutar med den ståndpunkten.Det är viktigt att man i de flesta sammanhang driverlinjen att förorenaren skall betala. Detta användejag också i mitt anförande som ett exempel på hurvi skall kunna få in resurser för att kunna klara denmycket allvarliga försurningsfrågan. När detdäremot gäller att avstå en del av det som ärbetraktat som enskild egendom för att tillgodosesamhälleliga intressen är den slutsats som JanJennehag drar inte lika självklar.Anf. 156 ():Herr talman! Jordbruksministern tar upp det härmed sektorsansvaret. Det är en viktig fråga.Sektorn skall ju enligt propositionen ta ansvar förvardagsskogsbruket och det landskap och den miljösom finns där.Det som sägs om att förorenaren skall betala tyckerjag är fint. Det kan ju inte vara riktigt attskogsbruket skall betala för svavelnedfall som bilaroch industrier har ställt till med. Det är definitivtinte skogssektorns ansvar, utan det är någon annansektors ansvar. Därför är miljöavgifter påkväveutsläpp en bra idé för att klara justkalkningen.Jag tror att detta med sommyndighet är mycket viktigt. Det har ju visat sig attSkogsstyrelsen har ett utbrett förtroende på grundav att man har skött sitt myndighetsarbete på ettförtroendefullt sätt gentemot skogsägarna. Manhar klarat samrådet på ett bra sätt. Det är nogviktigt att det inte blir någon kompetensuttunning idet sammanhanget.När det gäller detta med straffpåföljden hade vi tvåmotioner från där man också tyckte attstraffpåföljden kanske var litet fel tilltagen. Det vardärför jag tog upp detta.Anf. 157 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag uppfattade inte att det fanns såmycket av fråga i anförande.Jag vill gärna understryka betydelsen av ettsammanhållet sektorsansvar. Vi har diskuterat denfrågan ganska mycket inför propositionen. Jaganser att det är ganska klart fastlagt ipropositionen.Sedan kommer frågan om straffsanktionernaständigt tillbaka. Den har diskuterats mycket sedanpropositionen lades fram. Jag har inga bekymmermed dem. Jag tycker att det är en rimlig princip attom det begås ett allvarligt brott skall det kunnautdömas ett straff. Det har av en delmassmedieartiklar skapats en oro hos vissaskogsbrukare att de utan att egentligen ha gjortnågonting skall kunna hamna i fängelse. Det ärnaturligtvis en alldeles orimlig tanke. Det krävs ettklart föreläggande, och det skall vara ett grovt brottför att det skall kunna utdömas ett sådant straff.Det kommer alltså att vara en samverkan mellanmarkägare, skogsägare och skogsvårdsstyrelserna,precis som vanligt. Jag är övertygad om att det godasamarbete som man har haft medskogsmyndigheterna kommer att fortsätta. Därförtror jag att detta kommer att fungera bra. Ytterstskall det naturligtvis vara så i ett rättsamhälle, attom någon begår ett fel skall man kunna blibestraffad.Anf. 158 ():Herr talman! Äntligen skall vi besluta om enskogspolitik som kommer att myndigförklaraSveriges ägare och förvaltare av skog. De kommersjälva att få sköta och bruka sin skog.Ansvarstagande är bättre än tvång. Samarbete ärbättre än konfrontation. Klarhet är bättre änkrångel. Därför är den nya skogspolitiken bättre änden gamla.Med den nya politiken och den nyaskogsvårdslagen kommer vi att få se en mångfald isvenskt skogsbruk. Det är en mångfald som blir tillgagn för miljön, naturen och först och främst för ettlångsiktigt skogsbruk. Den skall garantera mångajobb och ge oss goda exportinkomster. Härtill kanvi lägga alla andra värden som skogen skänker oss,rekreation, jakt, svamp, bär m.m.Men framför allt är skogen -- och kommer attförbli -- vår i särklass viktigaste exportnäring.Denna ständigt förnyelsebara naturresurs ger ossårligen i exportinkomster 50--60 miljarder kronornetto, som har sagts. För att använda enannan jämförelse är det ungefär fyra gånger såmycket som hela vår bilindustri ger. Alla inserbetydelsen av detta. Utskottet skriver också:''skogspolitikens inriktning mot hög och jämnvirkesavkastning kvarstår''.Samtidigt som miljöfrågor och naturvårdshänsynfår en allt mer framskjuten plats i den nyaskogspolitiken, föreslår regering och utskottbetydande avregleringar i skogsvårdslagen. Denenskilde brukarens -- stor eller liten, privat ellerbolag -- ansvar ökar, men också friheten.Jag tror att den enskilde skogsägaren ellerförvaltaren i bolaget själv kan avgöraröjningsbehov och när det är dags att gallra utaninblandning av oss politiker. Ur miljösynpunkt ärjag övertygad om att brukarna är bättre skickadeatt fatta sådana beslut än avlägset placeradepolitiker och byråkrater.Men detta ökade ansvar förutsätter naturligtvisgoda kunskaper, och kanske också bättrekunskaper i en del fall, hos dem som förvaltar skogoch arbetar med skogsbruk. Här har, som ocksåsagts , skogsägare redan visat enmycket god vilja. Som sade harinte mindre 75 000--80 000 deltagare genomgåttden förnämliga utbildningen Rikare skog.När nu den nya förenklade lagstiftningen skallverkställas i form av föreskrifter frånSkogsstyrelsen finns det anledning att betona vadbåde jordbruksministern och vi i utskottet säger omden saken. Vi säger i betänkandet att det ärnödvändigt att de bemyndiganden som lagenkommer att innehålla inte utnyttjas för att skapa enny omfattande och komplicerad detaljreglering förskogsägarna.Kravet på återbeskogning ligger starkt fast. Detfinns anledning att betona detta på grund av endebatt i den frågan. Ett decentraliserat privatägande av skogen skapar starka motiv till denlångsiktighet som politiker och byråkrater såuppenbart har visat sig sakna.Skogsbruket kan inte förvänta sig någon hjälp frånSocialdemokraterna. I den långa raden avreservationer som finns till betänkandet kan viutläsa att man från det hållet ingenting har lärt ochingenting förstått. Det är ju den nuvarandelagstiftningen som har resulterat i ett ensidigtcentralstyrt skogsbruk, eftersom skogsägarnatvingades att rätta sig efter förutbestämdadetaljerade regler och ålägganden. Lagen hartvingat fram kalhyggen, för tidig avverkning,granskog där det förut har varit lövskog ochigenplantering av hagmarker. Parollen har varitvolym i stället för kvalitet. Till detta har kommit attekonomiska pålagor, som t.ex. skogsvårdsavgiften,pressade skogsägarna ännu mer.Att Socialdemokraterna fortfarande, genom dessareservationer, håller fast vid tvång som ett medel attnå produktionsmålet illustrerar partiets brist påidémässig förnyelse. Finns det någon annanstans ivärlden där man bygger ny lagstiftning påtvång när man vill lösa kriser eller andra problem?Sven-Eric Lorentzon, ordförande i , valde samarbetets väg i denskogspolitiska utredningen. Alla borgerliga partiersamt Ny demokrati ställde sig bakomavregleringen. Det beslut som samma partier i dagställer sig bakom i bygger i stort sett påutredningsförslaget. efterSocialdemokraternas fall har äntligenskogsbönderna myndigförklarats.Socialdemokraternas vanstyre i skogen är till ända.En avreglerad lagstiftning kommer att tillföraskogsbruket den mångfald av brukaridéer som finnshos ca 250 000 skogsägare. En orörd, ellerför all del förstärkt, äganderätt är här av störstabetydelse. Det man äger, vårdar man. Den härprincipen är av ovärderlig betydelse förstimulansen till ett uthålligt och kvalitetsinriktatskogsbruk. Därmed är den också en garanti för engod naturvård och ett starkt naturskydd.I dag tvingas markägare acceptera försvårandeintrång i den enskilda äganderätten på upp till 10 %av berörd del av sin fastighet utan ersättning. I detsärskilda yttrande som vi har fogat till betänkandetpåpekar vi risken för att naturvård och biologiskmångfald försvinner om äganderätten urholkas.Enligt vår mening, som framgår av det särskildayttrandet, bör man alltid och utan begränsning fåersättning vid försvårad pågåendemarkanvändning. Denna princip bör naturligtvisgälla vid alla typer av inskränkningar i driften. Denfrågan skall inte avgöras i och med dettabetänkande. Vid den kommande behandlingen aven ny miljöbalk blir detta för oss moderater enviktig fråga.Jag har noterat att vissa debattörer harvarit ute för att misstänkliggöra den nyaskogspolitiken. Själv är jag dock övertygad om attansvarstagande, samarbete och klarhet alltid är attföredra. Tvång, konfrontation och krångel skallalltid undvikas så långt möjligt, inte minst imiljöpolitiken. Om inte annat kommerverkligheten slutligen att visa det.Vår nya skogspolitik kommer att samarbeta medskogsägarna, inte arbeta mot dem. Den innebäravreglering för mångfald, skatteminskning föruthållighet och soliditet, utbildning ochinformation för bättre miljöhänsyn. Jag är, herrtalman, övertygad om att vi med detta kommer attkunna vara stolta över våra svenska skogar och vårsvenska skogspolitik.Anf. 159 () replik:Herr talman! Det var många områden som togs uppoch många vackra ord som sades i . Jag skulle vilja börja medbeskrivningen av skogsnäringen. Den stämde interiktigt med den beskrivning som finns ibetänkandet och propositionen. Där står: Bärandeinslag i näringslivspolitiken är avreglering, ökadkonkurrens, avskaffning av subventioner. Men manpratar aldrig om det som kan utvecklas här i landet.Och så skyller ni på Socialdemokraterna och sägeratt vi är bakåtsträvare. Vad är ni själva då, med ertförslag om avreglering? Det är att gå tillbaka till1960- och 1970-talens lagstiftning, utan reglering.Vilka följder den fick tog jag upp i mittinledningsanförande. Det var då vi skapademonokulturen och de stora kalhyggena, som harkritiserats av miljövårdsorganisationer ochNaturvårdsverket . Det är därproblemen ligger. Ni vill gå tillbaka dit.Den kritik som har framförts mot lagstiftningen iövrigt gäller egentligen inte själva lagen. Det ärföreskrifter som har kritiserats. Som jag sadetidigare är denna skogsvårdslag väl känd överallt ivärlden. Många länder har tagit efter denskogsvårdslagstiftning och deskogsvårdsorganisationer vi har i Sverige.Carl G sade att alla de partier som satt iutredningen ställde sig bakom en avreglering,precis som . Men i utredningen fannsreservationer från alla partier utom Moderaterna.De kanske hade litet svårt att reservera sig, därföratt det var en moderat som satt som ordförande.Inte fanns det någon enorm enighet i utredningen.Jag har redan tidigare tackat jordbruksministernför att propositionen är bättre än utredningen.När det gäller äganderätten ligger visocialdemokrater långt ifrån . Det kanman bara konstatera när man läser det särskildayttrande som bifogats betänkandet vad gällerersättningsfrågorna. Det skall bli intressant att se,när denna fråga kommer tillbaka till kammaren,hur de andra regeringspartierna ställer sig. Manbörjar fundera vad det är frågan om när man läserföljande i det särskilda yttrandet från Moderaterna:Speciellt den biologiska mångfalden riskerar attdrabbas hårt om äganderätten inskränks.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag vill bara mycket kort replikeraoch påpeka att det som har kritiserats i nu gällandeskogsvårdslagstiftning är just resultatet avdensamma, i form av monokulturer, storakalhyggen och ett ensidigt skogsbruk. Det är dettavi vill ändra på just genom att ge brukarna självaett större ansvar. Vi tror att ett frisläppande av denkunskap och de idéer som finns kommer att ge enökad mångfald och ett mera mångfasetteratskogsbruk. Det är vad vi är ute efter.Jag talar om enigheten mellan de partier som i dagstår bakom propositionen. Den grundläggandetanken är att vi är för en ökad avreglering och ettökat ansvarstagande för brukarna.Anf. 161 () replik:Herr talman! Det är roligt att höra att ni är enigaom någonting. Det verkar inte så , när jagläser tidningarna.Jag saknar fortfarande det som togupp i sitt anförande, framtidssynen på näringen.Var har regeringspartierna den? Det gäller intebara detta betänkande om skogsnäringens framtid.Det gäller också de andra betänkandena frånutskottet om kretslopp och klimat.Anf. 162 () replik:Herr talman! Vår framtidssyn beträffandeskogsbruket består i att vi i allt framgentkommer att ha ett skogsbruk som ärkvalitetsinriktat. Därmed kommer vi att ha storamöjligheter till framgångar på världsmarknaden,som kommer att ge oss stora inkomster och därmedgarantera vår välfärd.När det gäller tillämpningen av den framtidaskogspolitiken står vår förhoppning till de enskildainitiativen och de många brukarnas olika idéer.Anf. 163 ():Herr talman! För att spara kammarens tid skall jagfatta mig kort. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och gläds över att Folkpartietliberalerna har fått ett stort inflytande över detframlagda förslaget.I det skogspolitiska arbetet har Folkpartietkonsekvent strävat efter en starkare ställning förnaturvården. lyfts miljömålet fram jämfört medtidigare. Skogsbruk skall bedrivas långsiktigt och iöverensstämmelse med de förutsättningar naturenger.Vi har inte rätt att utrota växt- och djurarter i vårasvenska skogar. Därför måste skogsbruket bedrivaspå ett bättre sätt . Stora kunskaper krävshos alla personalkategorier som arbetar med skog.Dessutom måste ytterligare reservat avsättas,särskilt i södra och och i norraSveriges kustområde.Miljökonsekvensbeskrivningar är en bra metod attfå underlag för ett bättre beslutsfattande. Även pådetta område har liberaler varit tidigt ute. Så sentsom , i Skogspolitiska kommitténshuvudbetänkande, var representantMärtalisa tvungen att skriva ett särskiltyttrande för att framhålla behovet avmiljökonsekvensbeskrivningar. I proposition ochutskottsbetänkande har detta sedan blivit allmäntaccepterat. Det är glädjande att vi har kunnat drivafram ett nytt tänkande.När det gäller den framtidamyndighetsorganisationen måste bevakas attmiljöavvägningar, som kan väntas få en successivtökande betydelse , skall kunna göras påett rationellt sätt. Länsstyrelsernas roll måstedärvid noga studeras.Från regionalpolitisk synpunkt vore det angelägetmed ökad förädling av trädråvaran näraväxtplatsen. Ökad satsning på forskning ochutveckling inom det trätekniska området kandärför vara av stor betydelse för exempelvisNorrlands inland och det inre av Dalarna.Herr talman! Jag är övertygad om att den liberalaförvaltarskapstanken kommer att varagrundläggande för ett rationellt långsiktigtskogsbruk, som betyder så mycket för vårt land,både ekonomiskt och från miljösynpunkt.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut skulle fattas . )8 § Oförutsedda utgifter för budgetåret1993/94Föredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU25 Oförutsedda utgifter för budgetåret1993/94 (prop. 1992/93:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Sexmånadersregeln för sjömänFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU35 Sexmånadersregeln för sjömän(prop. 1992/93:217).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU30 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesJordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU19 Åtgärder mot klimatpåverkanNäringsutskottets betänkande1992/93:NU28 Vissa energipolitiska frågor12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 25 maj1992/93:735 av () till statsrådetReidunn om myndighetsskadeståndsansvar:Ett företag i ansökte om registrering avett aktiebolag hos Patent- och Registreringsverket.Företaget registrerades med önskat namn. Eftercirka blev företagaren stämd av en engelskmedborgare som ansåg att företaget inte skulle fådrivas med ett namn som liknade hans eget. Fråganföranledde prövning först i tingsrätten och sedan ihovrätten. Företagaren förlorade målen.Detta har medfört mycket extra arbete och högakostnader för företaget i fråga. Från företagets sidahar försök gjorts att erhålla skadestånd medanledning av att PRV handlagt ärendet så attnamnet först registrerades, men sedan genomdomstolsprövning inte fick användas.Skadeståndsanspråken har avslagits.Jag vill med anledning av detta fråga statsrådetReidunn Laurén:Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidtaga så attenskilda personer och företag kan erhållaersättning för skada som åsamkats genom bristfällighandläggning av ärenden?1992/93:736 av () till statsrådetAlf om och de mänskligarättigheterna:Både PKK och den turkiska regeringen har undermånga år utsatt befolkningen i förförföljelse och terrorhandlingar. PKK har ganskanyligen proklamerat vapenvila i . Den harväckt förhoppningar om en lugnare situation ilandet, framför allt i de sydöstra delarna, därmånga kurder bor.Den turkiska regeringen har tyvärr ännu ejutnyttjat vapenvilan till att skapa en fredligareutveckling i landet. Den turkiska militären ochpolisen fortsätter att förtrycka befolkningen.Inom undantagsområdena har militären efter denensidiga vapenvilan fortsatt att bränna ner byar ochåkrar. Människor blir fortsatt anhållna utanförklaringar och utfrågade under tortyr påpolisstationerna. Journalister, läkare, advokateroch andra personer arbetar, med risk att mista livet,vidare för att stödja personer som fått sinamänskliga rättigheter kränkta.Undantagstillståndet i östra måste hävasoch samma lagar gälla för alla invånare i landet, föratt en fredlig utveckling skall kunna ske i området.På vilket sätt ämnar den utövapåtryckningar på , så attundantagstillståndet kan hävas och mänskligarättigheter respekteras i landet?13 § Kammaren åtskildes kl. 21.20.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 21 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 47(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 110(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 123 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 157(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.