prot · GG0978 · 1993-03-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:78Torsdagen den 18 marsKl. 12.00--12.501 § AvsägelserAndre vice talmannen meddelade att (nyd) avsagt sig uppdraget att vara ledamot isocialförsäkringsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att (nyd) avsagt sig uppdraget att vara ledamot ikonstitutionsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att (nyd) avsagt sig uppdraget att vara suppleant ilagutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottAndre vice talmannen meddelade att Nydemokratis riksdagsgruppdels på grund av uppkomna vakanser anmält ArneJansson som ledamot i socialförsäkringsutskottetefter , som suppleanti efter , LarsAndersson som suppleant i lagutskottet efter JohnBouvin och som suppleant isocialförsäkringsutskottet efter ,dels anmält som suppleant isocialutskottet under fortsattaledighet.Andre vice talmannen förklarade valda tillledamot i socialförsäkringsutskottetArne (nyd)suppleant i konstitutionsutskottetSimon Liliedahl (nyd)suppleant i lagutskottetLars (nyd)suppleant i socialförsäkringsutskottetLeif (nyd)suppleant i socialutskottetSimon Liliedahl (nyd)3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 mars.4 § Svar på interpellation 1992/93:90 ompersonvalAnf. 1 Statsrådet (-):Herr talman! i har i eninterpellation frågat mig om jag är beredd dels attredovisa skälen till ändringar i vallagen vilkainnebär en övergång till personvalsinslag, dels attdokumentera fördelar med personval jämfört meddet etablerade partivalssystemet.Frågan om förbättrade möjligheter till personvalinom ramen för partivalet har sedan lång tidtillbaka aktualiserats i riksdagsmotioner -- bl.a. ipartimotioner av Moderata samlingspartiet -- ochhar också utretts av flera utredningar; frågan haremellertid ännu inte fått någon slutlig lösning.I den regeringsförklaring som den nuvaranderegeringen lämnade 1991 angavs attett förslag till sådan förändring av valsystemet skalltas fram som ökar inslaget av personval tillriksdagen i syfte att ge medborgarna bättremöjligheter att påverka vilka som skallrepresentera dem.Den 19 december 1991 beslutade också regeringenatt en parlamentarisk kommitté skulle tillkallas meduppgift att lägga fram förslag i ämnet.Kommittén har i förrgår överlämnat sitt betänkande(SOU 1993:21) Ökat personval. I betänkandetlämnas flera förslag på hur personvalsmomentetkan förstärkas. Vidare behandlas frågor som gällerden fria nomineringsrätten, fördelningen mellankvinnor och män bland de folkvalda och enskildakandidaters valfinansiering. Kommittén är enig omatt det är angeläget att öka personvalsinslaget vidde allmänna valen och att en sådan reformgenomförs.Betänkandet innehåller en ''dokumentation'' omfördelar och nackdelar samt skäl förpersonvalsinslaget.Betänkandet kommer att skickas ut på remiss.Jag vill inte föregripa remissförfarandet genom atthär och deklarera en slutlig ståndpunkt i frågaom hur personvalsinslaget skall ökas. Men attregeringen anser att det bör ökas framgår redan avregeringsförklaringen.Anf. 2 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret, men jag måstesäga att det var tunt och innehållslöst. Det gjordesingen redovisning, förutom att det har förekommitett antal motioner i riksdag.Jag anser att det här gäller en så pass storförändring i vårt valsystem att den borde föregås aven mycket större och intensivare debatt än vad somnu verkar bli fallet. Statsrådet säger att det kommeratt bli en remissomgång och att det så småningomkommer en proposition. Man har förvissomotionsrätt på propositionen, men när det har gåttså långt så vet vi alla att loppet är kört. Jag menaratt vi borde ha en omfattande debatt inför en så härstor förändring. Den debatten riskerar att utebli.Man kan inte heller påstå att det finns något störrekrav ifrån medborgarnas sida. Jag tog delav en opinionsundersökning. Det framkom attanhängarna av ett utökat personvalssystem minskatsedan 1990 från till . Dennaundersökning publicerades så sent som hösten1992.Herr talman! Jag tror att den dryga fjärdedel avsvenska folket som röstade på Moderatasamlingspartiet i det senaste valet inte i första handröstade på utan på de idéer som Moderatasamlingspartiet står för och för fram.Jag vill understryka att jag inte äremot förändringar. Men det är min bestämdauppfattning att förändringar som skall genomförasskall baseras på goda erfarenheter. I den här fråganfår man leta länge innan man hittar godaerfarenheter som talar för att vi skall ändra vårtvalsystem.Personvalskommittén verkar enig i sitt förslag omatt vi skall ha ett ökat inslag av personval.Statsrådet säger att betänkandet innehåller bådeför- och nackdelar. Det hade varit klädsamt om vi istatsrådets svar skulle ha fått någrasynpunkter på de eventuella för- och nackdelar somfinns. Men det kommer kanske senare i debatten.Det är också min bestämda uppfattning att måttetpå medborgarnas engagemang i ett val kan utläsasav valdeltagandet. Jag frågade några personer somhar ingått i den här kommittén om de hade tagit redapå valdeltagandet i i länder där man har ettpersonvalsinslag. Det hade de inte gjort, och det ärbeklämmande. Jag kan dock förstå, herr talman,varför de inte hade gjort det. Det finns ingetland i som har högre valdeltagande änvi har i . Det finns ett undantag -- Belgien.Det beror emellertid på det faktum att man ärskyldig att rösta i . Om man inte röstar fårman böta. Vårt valsystem är trots allt det systemsom engagerar människor mest -- om man nu skallmäta engagemanget utifrån valdeltagandet.Enligt min uppfattning finns det många frågeteckensom borde rätas ut. Om två personer kandiderarom t.ex. en riksdagspost -- om vi får ett ökat inslagav personval -- är det min bestämda uppfattning attden som har ekonomiska resurser eller kontaktersom har betydligt större chans att bli nominerad änden som saknar sådana. Vi kan ta två personer somär ungefär lika duktiga i politiken som exempel.Den ena är rik, har kontakter och kan sätta tillresurser under en nomineringskampanj. Den andraär lika duktig politiskt sett men har inga resurser.Jag kan inte, fru statsråd, garantera vem somkommer att vinna kampanjen, men däremot kanjag garantera vem som har störst chanser. Ommassmedia i form av annonser, artiklar ochreportage har något inflytande, har den som harresurser störst möjligheter.Det kan också uppstå andra problem. Låt oss sägaatt en ledamot blir uppsatt på en lista och blirsponsrad av en organisation och att det sedan dykerupp ett ärende i kammaren, där den här personensparti har en annan uppfattning än den organisationsom har sponsrat politikern. Då blir frågan: Vemskall politikern stödja? Skall han stödja sitt partioch orsaka missnöje hos sin sponsor? Risken är dåuppenbar att uppbackningen från sponsorn nästagång kommer att lysa med sin frånvaro.Herr talman! Moderata samlingspartiet nere iMalmö har ett system som innebär attmedlemmarna helt och fullt bestämmer hurvalsedeln skall se ut, och ingen partiledning ivärlden kan ändra på det. Det är ett bra system,som har ett visst inslag av personval. Människorsom känner kandidaterna har mycket att säga tillom, och man kan säga att kandidaterna tävlar pånågorlunda lika villkor.Till sist, herr talman, två frågor till statsrådet: att det finns någon risk för att den somhar pengar, resurser eller kontakter har fördelar iett personvalssystem? Om vi får en lista som igrunden är en partilista och anser att denlistan är bra men vill ändra på den, vilkengrupp bör då enligt statsrådet väga tyngst, de somutgör eller de som utgör ?Anf. 3 ():Herr talman! Jag är inte interpellant, men jag ärstarkt intresserad av frågan, och eftersom jag interpellerade statrsådet om hurpass aktiv statsrådet avser att vara ipersonvalsfrågan, tyckte jag att det var naturligt attdelta i den här debatten. föreligger det nämligenett betänkande. kan vi alla som är intresseradeav politik i fortsättningen få välja på person ochparti.Till skillnad från i ser jagstora fördelar i detta. Jag menar att detta vitaliserarpolitiken. Att och jag ärpartivänner tycker väl bara på hur högt det är i taki det moderata parti som både ochjag ingår i.Jag vill göra tre kommentarer och ställa en fråga.Det som nu gör är attkombinera partival med personval. I det nuvarandevalsystemet kan vi bara stryka den kandidat vitycker illa om, dvs. göra en negativ markering. Istället skall vi i fortsättningen kunna kryssa för denkandidat vi gillar. Jag vill mycket starkt markera attpersonvalsfrågan enligt min uppfattning därmedhar fallit framåt.Det förslag jag nu skissar är emellertid bara ett avfyra redovisade förslag, men vi har lagt ner mest tidpå ett system som vi kallar ''den modifieradedanska modellen'', som innebär att jag kan tala omatt det av tio presenterade kandidater ärexempelvis nr sju som jag gillar bäst. Det här gerväljarna ett ökat inflytande.Flera av de frågor som tog upp ärbehandlade av utredningen, dock icke de siffrorsom redovisade om ett sådant härvalsystems effekt på valdeltagandet.När jag nu kommer fram till min fråga har jag attnotera att det här är ett enigt förslag, dvs. allapartier som har deltagit i utredningen vill hapersonval. Då frågar man sig: Vad gör nuregeringen så att det verkligen blir personval?Utredningen har sagt att det är tekniskt möjligt attgenomföra förslaget 1994 men att det kanske ärlämpligast att vänta till 1997 -- det kan också bli1998, om valperioden blir förlängd. Tanken är alltsåatt förslaget skall genomföras i samband med nästaval och att det skall ske vid valen tillriksdag, kommunfullmäktige och landsting.Min fråga till statsrådet är: Hur avser statsrådet attpå ett mycket aktivt sätt följa personvalsfrågan, såatt vi verkligen får den vitalisering av demokratinsom ett ökat inslag av personval skulle innebära?Anf. 4 ():Herr talman! Statsrådet säger att hon inte är bereddatt nu deklarera en slutlig ståndpunkt i fråga om hurpersonvalsinslaget skall ökas, men det ärnaturligtvis ingen som begär att statsrådet här ochnu skall ange en slutlig ståndpunkt. Vi nöjer ossmed en preliminär uppfattning i frågan, för ensådan måste väl ändå finnas.Min uppfattning är den att man överbetonarbetydelsen av personval och att det hänger sammanmed att man överbetonar den enskilderiksdagsledamotens makt i kammaren. Väljarnavet för litet, och de tror att vi kan göra väldigtmycket. Vi väljs emellertid in i för attrepresentera ett parti, och utredningen föreslår juingen ändring i det avseendet.Vi kommer hit för att representera ett parti, och viskall rösta som ett parti. nåde dig om du vill gåemot partiet! Då måste du begära ett särskilttillstånd, som det inte är säkert att du beviljas. Dåkan du givetvis hålla dig undan för att slipparedovisa en personlig uppfattning.Det intressanta är alltså att utredningen vill hapersonval, men man vill inte ha några personligauppfattningar i . Här skall alla trycka påden knapp som partiet har bestämt, och här har viett kollektivt tyckande. Jag menar därför attutredningen på den punkten är väldigtinkonsekvent.Man glömmer också att vi har ett mycket utpräglatpersonval inom partierna. Flera partier har juprovval, och det förekommer en otrolig diskussionom vilka namn som skall vara med -- olika fördelaroch nackdelar vägs upp och ner och fram ochtillbaka. Diskussionerna kring huruvida ett namnskall få vara kvar på en lista förs ibland på sätt somär mindre lustiga. Här i t.ex. petades ettpar personer från listan, och det hände också iGöteborg, men där skedde det på ett kanskemindre snyggt sätt.En följd av ett ökat personvalsinslag blirnaturligtvis att vi får in fler kändisar i . Iutlandet har man god chans att bli senator om manhar varit på månen, och har man satt världsrekordpå kan man komma in i parlamentet.Skulle vi få personval här i , är jag övertygadom att vi snart ser pastor här i --han har ju blivit rikskänd genom sina politiskapredikningar i radio.Det är den klara nackdelen, och man kan ju aldrigkomma ifrån att det blir en resursfråga, precis somSten i påpekade. Har duresurser, kan du alltid utnyttja dem, och det sker påbekostnad av dem som är resursfattiga.Skall du kandidera i exempelvis sägs det attdu får lov att satsa . Det är inteså många som kan det, utan de får i stället ta lånsom de måste betala sedan, och vinner de inte valethar de kanske inga pengar att betala lånet med.I är det enligt en del ännu värre. Där kostardet ungefär 5 miljoner att komma in i parlamentet.Dessa kostnader måste naturligtvis andra betala.Det tar sedan ungefär att utreda vilka somhar betalat, och när man avslöjar fusket avskedast.o.m. Sedan kan det gå några år.Dessa politiker väljs på nytt, och de sitter två årinnan det visar sig att de har använt ojusta metoderför att bli valda och att de har blivit sponsrade.Eftersom de har blivit sponsrade känner de givetvisen bindning till sina sponsorer. Något sådant vill viju inte ha här.Jag tror inte som att ett inslag avpersonval skulle vitalisera politiken. Politikenkommer egentligen inte att förändras någonting.Ett inslag av personval kommer däremotnaturligtvis att vitalisera intresset för vilka somkommer in i . Man kommer då inte att gåefter personernas lämplighet som arbetande iriksdagen, eftersom man har en väldigt bristfälliguppfattning om vad en riksdagsman egentligen gör.I stället väljs personer som är kända i någotsammanhang. Inslaget av personval i utlandet harju som sagt var inte vitaliserat politiken särskiltmycket. Det är en illusion, och jag tycker att manväldigt mycket överbetonar detta.Utredningen föreslår nu att väljarna skall kryssa förbara en person. Det tycker jag är väldigt underligtoch en obegriplig begränsning. Om man inom ettparti har exempelvis fem mandat att räkna med,som är fallet i , borde ju väljarna få kryssaför åtminstone fem personer, även om de givetviskan begränsa det till en. Jag tycker att det är rättunderligt att man bara får sätta ett kryss och inteflera, beroende på det antal mandat som partietsannolikt kan få i valkretsen. Den inskränkningenförstår jag därför inte.Anf. 5 ():Herr talman! Det är utmärkt att statsrådet i sitt svarslår fast två saker, för det första att regeringen stårfast vid det som står i regeringsförklaringen om attett ökat personvalsinslag bör införas i vårvalordning och för det andra att regeringen inte nutar ställning till det förslag som har framställts.Personvalskommittén har gjort ett mycket braarbete. Man har redovisat olika modeller. Det ärfullt logiskt och rimligt att förslaget nu skickas ut påremiss och får kritiseras på de punkter därremissinstanserna anser att det kan kritiseras. Jagtror t.ex. att invändning mot enligt förslaget bara får markera en preferens,en kandidat, är värd ett mycket seriöstövervägande. Den debatt som kan följa avremissvaren och i den allmänna debatten tror jagbör vara till vägledning för regeringens framtidaställningstaganden.Jag vill markera att vi i står fast vidtanken att det bör finnas ett ökat personvalsinslag iförfattningen. Vi tycker också att det är viktigt attden här frågan har förts framåt under årens lopp.Som framgår av kommitténs betänkande har frågandiskuterats . Det har funnitsett mycket starkt motstånd. Vi såg det utifrån vårautgångspunkter som ett framsteg när detta skrevs ini regeringsförklaringen, och vi uppfattar det ocksåsom en framgång för tanken på ett ökatpersonvalsinslag i författningen att det nu i dennafråga finns ett enigt betänkande som stöds avföreträdare för alla partier i riksdagen.Anf. 6 Statsrådet (-):Herr talman! Jag skall först svara på StenAnderssons i fråga om vilka skälen bakomett förslag till ökat personval skulle vara. Det angesi direktiven till . Skälen är attmedborgarna skall få bättre möjligheter attpåverka vem som skall representera dem. Detriksproportionella valsystemet skall emellertidfortfarande behållas, och valen skall fortfarande hakaraktären av val mellan partier.Vad vi har i är mest attbeteckna som ett renodlat partival. Det är alltsåpartiernas nomineringar som är utslagsgivande vidmandatfördelningen mellan partierna. Denpraktiska och reella möjlighet som medborgarnahar att påverka valet av kandidat är de fall dåpartierna går ut med olika listor, så att man kanvälja den lista där den kandidat som man föredrarfinns med.Kommitténs förslag innebär ett enligt min meningganska försiktigt steg mot ökat personval, men detär naturligtvis ett principiellt viktigt steg -- i det harSten och helt rätt.Jag vill gärna påpeka att vi på det här sättet ocksånärmar oss resten av i det här avseendet.Sverige och är de länder inomNorden som har det minsta inslaget av personval isitt valsystem. och samt Norgenär det gäller kommunalvalen har däremotmarkanta personvalsinslag.Jag har i kommittébetänkandet inhämtat attStatsvetenskapliga institutionen vid Göteborgsuniversitet, där man nu genomför ettforskningsprojekt beträffande inverkan avpersonval på valsystemet, har kommit fram till attpersonval i dess mest vida begrepp av medborgarnatycks uppfattas som någonting positivt. Kommitténhar också funnit det rimligt att anta att ett ökatpersonval kommer att leda till att människor får ettstörre förtroende för politiker. Jag tycker att ävendet är viktigt att betona i det här sammanhanget.Det har enligt kommittén visat sig att ju störrekännedom människor har om politiker, desto störrehar deras förtroende för politikerna blivit.Kommittén har också övervägt frågan omvalfinansieringen och kommit till slutsatsen att detnaturligtvis kommer att bli vanligare med olikatyper av privat valfinansiering. Kommittén menaratt man skall godta bidrag som redovisas öppet ochvars syfte är att stödja den politik som kandidatenföreträder och det budskap som kandidaten villföra fram.Man utgår ifrån att det skall ske en självsanering pådet här området på så sätt att partiorganisationernaskall kontrollera att det inte uppstår oönskadetendenser i den riktning som . Kommittén lämnar ändå dörren öppen föratt det kan finnas anledning att ta upp den härfrågan igen. Jag vill också se vad remissinstansernasäger i det här avseendet. Det här är naturligtvis enfråga som man kan ha olika meningar och åsikter i.En fördel som jag i detta sammanhang vill ta framoch som kommittén pekat på är att detta kan öppnamöjligheter till ökad kvinnorepresentation. En avorsakerna till att kvinnorepresentationen gick ner idet senaste valet tycks ha varit att kvinnornaplacerades för långt ner på partiernasnomineringslistor. Listvalet skulle med andra ordha missgynnat kvinnorna.Nomineringsförfarandet innebär ett indirekt val.Det finns många undersökningar som visar attindirekta val missgynnar kvinnor.Om förslaget innebär en bättre väg att tillgodosekvinnorepresentationen måste man se det somnågonting positivt.Hugo Hegeland tog upp att man bara får kryssa fören person på listan. Kommittén har diskuterat dettaoch sagt att man föreslår det av rent teknisktadministrativa skäl. Att ha möjlighet att kryssa förflera namn medför ett alldeles för kompliceratförfarande, så att man riskerar att inte fåsammanräkningen färdig så snabbt som voreönskvärt. Men också på denna punkt avvaktar jagvad som kommer att sägas under remissomgången.Rent allmänt är det naturligtvis önskvärt att mankan kryssa för flera personer. Men här var det,såvitt jag förstår, en teknisk begränsning somföranledde detta förslag.Anf. 7 i (m):Herr talman! Jag blev litet konfunderad -- inte överstatsrådets svar, men över det inlägg som min godevän gjorde här.Jag anser att om man skall göra en förändring skallden baseras på någonting positivt. får vi härhöra att man inte har kontrollerat valdeltagandet ide länder där det finns ett mera omfattandeinslag av personval än vi har i . Det tyckerjag är dåligt av denna kommitté.I alla andra sammanhang skulle man gjort så, attom en utredning kommit fram till någonting, menman fann den bristen i utredningen att den intekollat hur det fungerar i verkligheten, så hadekritiken mot den utredningen definitivt varitmycket hård och berättigad.Herr talman! Jag har sett i tidningar och TV s.k. tio-i-topp-listor på vad medborgarna tycker är deviktigaste frågorna. Detta har jag sett under mångaår, men aldrig har jag sett intresse för ett utökatpersonval. Jag tror inte att detta är det förstamänniskorna diskuterar i dag.Precis som skulle jag vilja fråga:Vad finns det som pekar på att ett personvalsinslagskulle innebära en vitalisering av den svenskapolitiken?Det är faktiskt bättre att partierna presenterar enbättre politik. Jag tror inte att företrädarna är detviktigaste. Väljarna har trots allt rätten att rösta pådet parti de vill. Har man röstat på ett parti somman tycker sköter sig dåligt kan man skifta. Dettamåste dock vara huvudskälet.Vi har också sett en del utslag av politikerförakt.Men det beror inte främst på personerna, utan påden politik partierna har drivit. Jag tror inte att detblir mindre med ett sådant här system, tvärtom.Med tanke på utländska erfarenheter lär intepolitikerföraktet minska i om vi får ettutökat inslag av personval.Sedan har vi finansieringen. Statsrådet erkännerhär indirekt att en person som har gott om pengaroch bra kontakter har större möjligheter att bli valdtill politiska uppdrag än en som har detsamma imindre omfattning.Vi har en allmän och lika rösträtt här i . Denskall vi behålla och vara stolta över. Men vi skallockså ha en allmän och lika möjlighet att kandideratill de olika politiska uppdragen.Anf. 8 ():Herr talman! Jag får först säga att jag givetvis intekommer att rösta emot ett lagförslag om personval.Jag är dock väldigt kritisk emot argumenteringen.Jag finner inga särskilt hållbara argument förpersonval. Det har blivit populärt, helt enkelt.Därför kallar jag det för ett uttryck för populism.Det är det intryck jag har.Varje tidning har kommenterat detta på ledarplats.Nästan alla tidningar är positiva.Däremot finns här i flerasocialdemokrater som har stått upp och talatmycket kritiskt emot personval. Det vill jag påpekaför balansens skull.Jag tycker man överbetonar betydelsen av enförändring. Man inger väljarna skall vi säga falskaförhoppningar. Finns det något som visar att manfår bättre politiker i utlandet på de ställen man harpersonval?Att det skulle vara administrativt så märkvärdigt attfå kryssa för flera namn förstår jag inte. Där får man sätta kryss för allihopa omman vill. har ju faktiskt sämre ekonomi änSverige.Vad är det som visar att politiker är bättre i utlandetän i , eller att politiken i utlandet är bättreän i ? Man har dessa argument när det ärfråga om vitalisering, men det finns ingenting sompekar på att det är så.Kommer kvinnorna att drabbas eller gynnas? Härfinns olika uppfattningar. Men se på Storbritanniensom har mer personval än något annat land, medmajoritetsval i enmansvalkretsar. Där har aldrigfunnits mer än 25--30 kvinnliga ledamöter av 651 ibrittiska parlamentet. Där gör man en annanprioritering. Jag tror inte det finns någonting somstyrker att man skulle få in fler kvinnor i riksdagenom man hade personval.Anf. 9 ():Herr talman! Detta är en debatt med statrådet, ochjag skall hålla mig till själva frågan som handlar omstatsrådets intresse och aktivitet. Jag fick inget svarpå min fråga och ber att få det.Man måste notera att utredningen föreslår denstörsta förändringen för väljaren i ett svenskt valsedan 1909. Från tvåkammarriksdagens tillkomst1865 och hade vi majoritetsval ienmansvalkretsar i . 1911 hölls det förstavalet med proportionellt val. Visserligen skapade vien enkammarriksdag 1970, men för den enskildeväljaren var det ingen stor förändring.Detta kan innebära en mycket stor förändring, omnämligen väljarna utnyttjar den möjlighet somåtminstone ett av förslagen ger. Det blir då inte viinom partierna, vi etablerade, som bestämmerordningen mellan kandidaterna, utan det blirväljaren. Jag tycker att det innebär en vitaliseringav demokratin.Jag respekterar mina kära partivänners åsikt, somde framfört här, men jag delar den inte.