prot · GG0955 · 1993-01-21 00:00:00 — Vi är nogganska överens om hur dessa frågor skall hanteras.Sten i utläggning föranlederdock några kommentarer. Jag har ju hört StenAndersson tala här i kammaren omdessa frågor, och det har genomgående varit så attjust det perspektiv som anlade,folkhälsoperspektivet och alkoholens vådor, intehar slagit . För honom handlaralkoholpolitik bara om kineseri, besväret medköer, svårigheterna att dricka obegränsademängder och sådana saker.Men det finns ju en bakgrund till att för enrestriktiv alkoholpolitik. Denna är inget somriksdagsledamöter här i kammaren har hittat påbara för att i största allmänhet jäklas medmänniskor, utan den har en historisk bakgrund. Jagtänker på det enorma superi som vi hade i ,till att börja med men även ett styckein på detta sekel, och som ledde till att vi etableradeen mycket restriktiv alkoholpolitik i , medmotboken från 1917 och framåt.När vi jämför erfarenheterna av vår restriktivaalkoholpolitik med den alkoholpolitik som förs iandra länder kan vi också konstatera -- i motsats tillvad säger -- att den faktiskt harvarit framgångsrik. Det är möjligt att den ibland ärtill åtlöje på revyscener och på moderata möten --det vet jag ingenting om -- men i verkligheten ärden framgångsrik. Det kan vi mäta med objektivamått, t.ex. genom att se på förekomsten avalkoholrelaterade sjukdomar och hur mångamänniskor som avlider på grund av att de drickerför mycket sprit osv.Men detta hindrar inte att alkoholmissbruketfortfarande är ett av de största sociala problemen iSverige, även om det är mindre än i många andraländer. Alltför många människor dör en för tidigdöd på grund av alkoholbruk. Alltför mycketbrottslighet är på olika sätt förknippad medalkohol. Många människor omkommer i olyckor pågrund av alkohol. Ungefär var fjärde eller var femtesjukhussäng beläggs av personer som haralkoholrelaterade sjukdomar och som på det sättetorsakar stora kostnader i samhället.Det här är orsaken till att vi fortsätter att bedriva enaktiv och restriktiv alkoholpolitik trots de relativaframgångar som vi har nått. Jag tycker att det ärviktigt att påminna om det, eftersom det är ettperspektiv som tydligen aldrig har fallit StenAndersson in -- i varje fall vill han ständigt blundaför detta perspektiv.Sten ställde också en mera konkretfråga, nämligen hur en vinproducent från ett annateuropeiskt land skall göra, om han vill sälja vin iSverige. Ja, om producenten vill sälja vin iDanmark, kan han inte tvinga sig in i några butikerdär, även om man där inte har ett detaljistmonopolutan har större möjligheter. Men han kannaturligtvis pröva sig fram hos olika detaljister ochse om någon vill sälja hans vin i Danmark.Han får också göra på samma sätt i . Hanfår vända sig till en detaljist som finns i . Jagtycker att det är angeläget att man ger störremöjligheter för producenter att pröva sig fram påden svenska marknaden. Det kan vara så attproducenten, eller Vin & Sprit äroeniga om huruvida det är fråga om ett bra vin ellerinte. Kanske kan man då komma överens om enprovförsäljning inom begränsad tid eller inom ettbegränsat område. Det är en typ av frågor som vimåste diskutera i de förestående förhandlingarnamed EG, hur man skall kunna öka tillgänglighetenför producenterna på den svenska marknaden.Men det avgörande med detaljistmonopolet är juinte en begränsning av antalet butiker eller någotsådant, utan det som med ett litet krångligt ordkallas desintresseringsprincipen, enligt vilken viinte tillåter att man i detaljhandeln i har ettvinstintresse. Om den har ett sådant, kommer detnaturligtvis att ha en konsumtions- ochförsäljningsstimulerande effekt, och det är det somvi till varje pris vill undvika. Det kan vi göraframför allt genom att behålla detaljistmonopolet,som från alkoholpolitisk synpunkt är det viktigasteav de två monopolen.Men detta hindrar inte att bägge monopolentillkommit just av hälsopolitiska och sociala skäl.Jag tycker att vi måste framföra detta med stortyngd i de förhandlingar med EG som föreståroch få erkännande från EG:s sida att det är det sommotiverar våra monopol. Ingen kan ju misstänkaSverige för att försöka skydda egna producenter,åtminstone inte när det gäller vin, vilket över huvudtaget inte produceras i och som utgör del av försäljningen i Systembolaget.Berit underströk folkhälsoperspektivet,som jag var inne på, och jag tycker att det är viktigtatt göra det. Hon frågade också om vi har någrakontakter med och , och det äralldeles självklart att vi har sådana kontakter för attdiskutera bl.a. dessa frågor men också andraförhandlingsfrågor. Vi kommer inte att förhandlatillsammans, utan varje land för sig, men detförekommer självfallet kontakter mellan våraländer. Jag talade senast för bara några dagar sedanmed den norska socialministern omjust denna problematik.Berit frågade också om vi inom regeringenär ense om det som skall sägas till EG i sambandmed förhandlingsstarten. Jag kan utan vidare sägaatt regeringen är det. Det har inte på något sättifrågasatts i de diskussioner som regeringen harhaft.Anf. 16 ():Herr talman! Jag kan tolka svarså att han kommer att verka för att dessa frågordrivs med kraft i de förhandlingar som snartpåbörjas.Jag vill också något kommentera inlägg. Jag har accepterat den svenskaalkoholpolitiken av de skäl som ocksåsocialministern har anfört. Stora sociala ochmedicinska skador orsakas av ett stort alkoholbruk.Att förebygga det måste vara den bästa insatsen föratt slippa de kostnader och personliga tragediersom det innebär att hamna i ett beroende. I detarbetet har vi i insett att det är de härmetoderna som har givit resultat. Vi kan i historisktperspektiv klart visa på att så är fallet. Det måstetala för att vi skall stå fast vid de regler som vi i daghar.Att sedan också många europeiska länder har insettatt vi har en framgångsrik alkoholpolitik gör ju attvi står än fastare på denna grund.Det finns några områden som jag anser skall varaabsolut alkoholfria. Arbetet -- och det gäller allatyper av arbete --, trafiken, fostertiden ochungdomstiden skall vara alkoholfria. Det liggeringet förbud i det, utan det är ett krav att när manmöter människor i de sammanhangen skall det varai en alkoholfri miljö.Jag tror också att allt fler länder börjar inse detta.Man börjar i införa förbud mot alkohol påarbetsplatserna. Man tar där t.o.m. bort ölet. Detär helt i linje med många andra linje.Jag vill inte hålla med om att jag skulle stå för ettslutet samhälle. Jag tycker att vi skall ha en fridebatt. Jag tolererar synpunkter som StenAndersson kan stå för, men jag tar mig rätten attbemöta dem. Sakliga skäl talar för att jag nog liggersanningen mera nära än vad gör.Han berör aldrig alkoholens verkningar utan meradet regelsystem som finns omkring alkoholen.Regler runt alkoholutskänkning ochalkoholförsäljning finns i alla länder, och det vorekanske nyttigt för att åka utanförSveriges gränser och se hur dessa regler ser ut iandra länder.Det är folkhälsoperspektivet som ligger bakom dekrav som vi har i när det gäller enalkoholpolitik som är till gagn för de allra flesta ivårt land.Anf. 17 i (m):Herr talman! Först om ett litet missförstånd: Jaghar aldrig ens drömt om att skulletystna i denna debatt, tvärtom. Jag vill att hon skallprata så mycket som möjligt -- den sida som jag stårpå förlorar ingenting på det.När det gäller att åka utomlands, ungdomar är det som svinar ner iHelsingör i ? Det är förvisso inte danskaungdomar, utan det är frukten av en felaktig ochverklighetsfrämmande svensk alkoholpolitik.Statsrådet talar om enorma superieroch säger att vi har nått ett bättre resultat änandra länder. Jag kan bara notera, baserat på vadett stort antal forskare säger, att vi i Sverigehar en mycket omfattande hembränning, som gårutanför all statistik. Lägger man de siffrorna till denoffentliga statistiken, finner man att vi är fullt i nivåmed den konsumtion som genomsnittligt finns ute iEuropa.Herr talman! När jag gick i skolan fick jag lära migav en biologilärare att strutsen inte finns i Sverigei vilt tillstånd, men när jag lyssnar på den svenskaalkoholdebatten kan jag konstatera att den faktisktfinns här i rätt stort antal. Man använder sammaegenskap som strutsen är berömd för, nämligen attsticka huvudet i sanden när det uppstår problem.Vad gäller raljerandet om revyer ochalkoholkommentarer på moderata möten, som jagkänner till litet bättre än , vill jagsäga att man skrattar åt svensk alkoholpolitik ocksåpå andra håll än dessa. Det gör man faktiskt runtom i vårt avlånga land, från till Haparanda.Till sist en fråga. Kanske missförstod jag statsrådet.Jag har uppfattat att man vill behålla monopoletdärför att Vin & Sprit skall få bestämma vilka vinersom skall få lov att säljas i . Statsrådet taladenu om att man skulle kunna gå till en detaljist. Skalldet alltså enligt statsrådet finnas flera som skall harätt att köpa vin i för vidare försäljning tillolika butiker? Eller uppfattade jag statsrådetspåstående fel?Anf. 18 Socialminister ():Herr talman! Låt mig först konstatera att det ärriktigt att det förekommer en icke registreradalkoholkonsumtion i , men det gör detockså i andra länder. Ingen skall tro att manregistrerar t.ex. den vinförtäring som förekommerute på vingårdarna eller lokalt ute i . Därfinns ett mörkertal vid jämförelser mellan statistikfrån olika länder.Vi kan t.ex. se hur många människor som dör ialkoholrelaterade sjukdomar och hur många somligger på våra sjukhus med den typen av sjukdomar.Därför kan vi konstatera att står sig bättreän jämförbara länder, vilket naturligtvis hängerihop med att alkoholkonsumtionen är mindre iSverige än i andra länder. Det är bara att studera enlista över t.ex. hur många som har dött i levercirroseller liknande och konstatera att det förhåller sig så.Det var intressant att höra i Malmöbekräfta att man skojar med den svenskaalkoholpolitiken på moderata möten, och han sägeratt man gör det även på andra möten. Det har jaginte ifrågasatt. Jag är helt övertygad om att StenAndersson vet mer om moderata möten än vad jagvet. Det var precis det jag sade i mitt förra inlägg.Vidare har vi frågan om vart producenten skallvända sig. vänder man sig till Vin & Sprit AB.Så kommer det förhoppningsvis att vara även iframtiden för flertalet producenter. Regeringenhåller just på att förbereda en promemoria somgäller starköl. Den föraviserades i samband medbeslutet om . Det kan bli aktuellt medfler försäljningssätt än via . Det vardet jag menade med att vissa producenter kankomma att vända sig till detaljister, eller möjligenandra partihandlare, än till Vin & Sprit AB.Jag är förvånad över den nonchalans som StenAndersson visar som riksdagsman och ansvarigpolitiker för de vådor som alkoholen kan orsaka.Även om man förespråkar en politik som är någotmer fri än den vi har i , borde mankunna visa någon förståelse för det sociala ochmedicinska lidande som följer i alkoholens spår.Jag saknar dess värre helt detta ansvar och dennaförståelse hos . 19 i (m):Herr talman! Det är helt klart att personalen ochägarna på franska vingårdar till husbehov kan ta sigen flaska av den egna produktionen.Hembränningen i beror på något heltannat. Det är en fråga om pris. Ingenting annat!Det är det som är skälet till att ett för stort antalmänniskor , tyvärr, konsumerar hembrändsprit -- med de faror som det för med sig.Jag har aldrig sagt att sprit- och alkoholkonsumtioni övermått är något positivt. Men 90--av detsvenska folket kan hantera alkohol på ett hyggligtsätt. Det här landet är visserligen i ekonomisk ruin,men för övrigt fungerar landet hyggligt. Varför dåställa till så mycket jäkelskap för dessa människor,som trots allt kan hantera sitt förhållande tillalkoholen?Jag känner mig faktiskt inte ensam, och jag harmeningsfränder här i . Dessutom går det attstatistiskt se att av befolkningen i under och med den alkoholpolitik som jagtycker även borde införas i Sverige.Statsrådet sade i sitt förra inlägg att jag raljeraröver detta kineseri. Men jag skall ge ett exempelsom är helt ofattbart.Halv tio på morgonen kan a-lagaren gå in påSystembolaget på och köpa i princip vadhan vill. Men affärsmannen som skall äta lunch meden utländsk gäst på kan barafå en . Kan någon förklara konsekvensen ien sådan lagstiftning?Jag tycker att statsrådet borde förstå att de delar avalkoholpolitiken som definitivt strider mot detallmänna folkmedvetandet, dvs. vad majoriteten avsvenska folket tycker, borde ändras. Om jag intemissminner mig sade man i regeringsförklaringenför att dumma förbud skulle avskaffas.Kommer regeringen att lägga fram någonproposition i den riktningen i under detkommande året?Anf. 20 ():Herr talman! Det finns ett talesätt som säger att därvinet går in, går vettet ut. Det stämmer fortfarande.Vem skall betala de ökade kostnader, StenAndersson i , som all erfarenhet i vårt landvisar att det blir av ökad konsumtion? Var skall vi fåpengarna från? Vem skall avstå sjukvård, och vemskall avstå andra saker för att klara dekostnaderna?Sten hävdar att av människornaklarar av att hantera sin alkoholkonsumtion. Läs itidningarna om alla de våldsbrott somhar blivit resultatet av drickandet . Jagkan nog påstå att många av dem som har druckitinte tillhör gruppen missbrukare utan är s.k.måttlighetskonsumenter. Ett antal ungdomar haromkommit i drunkningsolyckor på grund av att dehar deltagit i nog så våta fester , osv.Det är inte bara de som missbrukar alkohol som fårskador och som orsakar kostnaderna.Den som kan hantera sprit har nog inte någraproblem med de regler och restriktioner som finnsi vårt land . Vi är många som bor utanförtätorter och där det inte finns vare sig bank, posteller Systembolag. Vi klarar oss mycket väl, och viklagar inte högljutt om vi måste stå i kö när vi åkerin till tätorten för att klara av våra bankärenden.Det måste finnas någon annan anledning till hackar just på den service somerbjuds i när det gäller att få tillgång tillalkohol.Jag kan också upplysa om att deflesta affärsmän inte är speciellt intresserade avstarksprit eller alkohol . Detär mera vanligt att dricka vatten till lunchen. Manhar insett att alkohol och arbete inte passar ihop.Vatten är den nya innedrycken i många länder, t.ex.Amerika och . Se litet utanför den egnasfären, så kanske det går att få litet andrainfallsvinklar.Alkoholkommissionen ser nu överserveringsreglerna. Det återstår att se vadkommissionen kommer fram till i desammanhangen. Sedan kommer ett förslag attläggas fram och remissbehandlas och därefterbehandlas i riksdagen.Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Låt mig börja med problem med affärsmannen som skall ätalunch på . Det ärriktigt att han får nöja sig inte med menväl med folköl. Men han kan möjligen dra ut litetpå måltiden och sedan bjuda på till kaffet --om han absolut måste dricka något av starkare slag.Just vilka restriktioner och regler som skall finnasär en av de frågor som skallse över. Vår ambition är naturligtvis attrestriktionerna skall vara så effektiva som möjligt.Om de inte behövs av alkoholpolitiska skäl skall detas bort. Det har funnits restriktioner under årenslopp som har visat sig vara onödiga. Det gäller t.ex.de svarta skynkena som tidigare fanns ilivsmedelsbutiker och som skulle hängas över öl avklass II och kvällarna. Sådanarestriktioner har tagits bort. Det är möjligt att detgår att genomföra fler avregleringar. Det viktiga ärnaturligtvis att nå resultat, dvs. att hållaalkoholkonsumtionen nere.Sten säger att de flesta ärnormalkonsumenter eller konsumerar ingentingalls. Lyckligtvis är det riktigt. Det är just för attåtminstone inte fler storkonsumenter skallrekryteras som vi vill hålla tillbaka den totalaalkoholkonsumtionen. Det går inte att samtidigtsom vi stimulerar konsumtionen hosnormalkonsumenterna begränsa mängdenstorkonsumenter. Då får vi fler storkonsumenter.Med ökad totalkonsumtion i samhället får vi flerpersoner som är storkonsumenter och fler skadorav olika slag som beror på alkohol. Det är därförvi skall se till att även normalkonsumenterna hållernere sin konsumtion. Det begränsar någotrekryteringen av storkonsumenter.Sten säger att hembränningen endastberor på att priserna är för höga. De höga prisernaär säkert ett incitament för dem som brännerhemma. Men vi skulle få betala ett ännu högre prisom vi sänkte priserna kraftigt på svensk alkohol ochökade tillgängligheten, t.ex. sålde alkohol ilivsmedelsbutikerna, som ochmånga andra vill. Det skulle öka mängden alkoholi samhället, öka konsumtionen, öka antaletstorkonsumenter och öka antalet skador. Detta vetvi väl av att titta på hur det ser ut i många länder ivärlden och också av en hel del svenskaerfarenheter. Det är därför jag tycker att det ärangeläget att vi, även om vi tvingas ompröva en delinslag i vår alkoholpolitik den dag blirmedlem i EG, fortfarande har kvar målen och att viser till att kompensera det vi förlorar påalkoholpolitikens område genom att vara hårdarepå andra områden.Till sist, herr talman, vill jag säga att jag tycker attdet är viktigt att understryka att svenskalkoholpolitik handlar om solidaritet. Det ärsjälvklart att de flesta människor klarar sig ganskabra utan några restriktioner alls påalkoholområdet, men några gör det inte och ännufler skulle inte göra det om vi saknade restriktioner.Därför tycker jag att det är rimligt att alla vi som ärnormalkonsumenter visar solidaritet med dem somhar en benägenhet att dricka för mycket och förloraväldigt mycket på det. Jag tycker att vi skall stå fastvid den solidariska alkoholpolitiken också iframtiden.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1992/93:57 omursprungsbefolkningarAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågatutrikesministern vilka åtgärder regeringen avservidta för att uppmärksamma FN:s urbefolkningsår,på vilket sätt medverkar till att förbättravillkoren för urbefolkningarna i ochhuruvida kommer att aktivt verka för attILO:s konvention om ursprungsbefolkningar kanfå en större uppslutning. Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Den fäster stort avseende vidurbefolkningsfrågorna och spelar en aktiv roll i detarbete som pågår inom FN för att stärka demänskliga rättigheterna för personer som tillhörurbefolkningar eller nationella minoriteter.Urbefolkningarnas situation är intimt förknippadmed den allmänna situationen vad gäller respektenför mänskliga rättigheter i de stater därurbefolkningarna lever. Många av de problem somdrabbar urbefolkningarna skulle kunna eliminerasom staterna i fråga respekterade de mänskligarättigheterna.Urbefolkningarnas situation aktualiseras i de foradär man behandlar mänskliga rättigheter, i förstahand de kommittéer som övervakar efterlevnadenav FN:s konventioner på området mänskligarättigheter och i FN:s särskilda organ på området,den under ECOSOC lydande kommissionen för demänskliga rättigheterna. förförhindrande av diskriminering och skydd avminoriteter, vilken lyder under kommissionen,inrättade en särskild arbetsgrupp förurbefolkningsfrågor år 1982.Regeringen tar i både bilaterala och multilateralasammanhang upp frågan om kränkningar av demänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheternaför de personer som tillhör en urbefolkning.Exempelvis i fråga om , där drygthälften av befolkningen utgörs av urbefolkningen,har i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna varit mycket aktivt i att påtala deövergrepp som sker. I detta sammanhang har visärskilt påtalat urbefolkningarnas situation.I samband med riksdagsbehandlingen i december1992 av regeringens proposition (1992/93:32)Samerna och samisk kultur m.m. diskuteradesfrågan om en eventuell ratifikation av (nr 169) om ursprungsfolk ochstamfolk i självstyrande länder. Bakgrunden tillbeslutet att inte ratificera är attartikel 14 som behandlar frågan om rätten till landinte är förenlig med svenska rättsförhållanden. Dentalar sålunda endast om erkännande av ägande ochbesittning av land.Under utarbetandet av konventionen föreslogSverige en skrivning som skulle ha inbegripiterkännande av bruksrätt som ett alternativ. Denrenskötselrätt som svenska samer har hade passatin under en sådan bestämmelse. Det gick emellertidinte att få gehör för detta förslag. Mot dennabakgrund bör inte , såsom IngelaMårtensson förespråkar, aktivt uppmana andrastater att ratificera konventionen.Vi deltar i arbetet med att utarbeta ett utkast till endeklaration om urbefolkningars rättigheter i FN:sarbetsgrupp för urbefolkningsfrågor. Vi hoppas attdetta arbete, som bedrivs i samråd medurbefolkningsrepresentanter, kan avslutas under år1993.Regeringen deltar aktivt, såväl i sominternationellt, i förberedelsearbetet för det av FNutropade internationella urbefolkningsåret 1993.Chefen för , statsrådetPer , har på regeringens vägnar tillsatt enspeciell delegation som arbetar med förslag tillolika aktiviteter . Till delegationen harknutits representanter för egenurbefolkning -- samerna. Året invigdes officiellt iSverige av statsministern iKulturhuset i , vid en ceremoni där såvälsamerepresentanter som statsrådet och jagsjälv medverkade.Frågan om urbefolkningarns ställning ochrättigheter, i framför allt , har fåttökad aktualitet genom att 1992 för sitt arbete förfrämjandet av respekten för urbefolkningarnasrättigheter. Detta tillsammans med det faktum attår 1993 utropats till det internationellaurbefolkningsåret kommer förhoppningsvis attinnebära ett ökat intresse och förståelse förurbefolkningar, både vad gäller de problem som deutsätts för, och de positiva bidrag somurbefolkningarna gett och fortsätter att ge till ossandra.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet svaret. Anledningen till att jag väckt eninterpellation om ursprungsbefolkningar är att jagtycker att det är viktigt att deras rättigheter tas tillvara. FN har också utlyst tillurbefolkningarnas år. Syftet är att förstärkainternationellt samarbete för lösning av de problemsom ursprungsbefolkningar möter.Det finns en tendens i svar att sättalikhetstecken mellan ursprungsbefolkningarsrättigheter och mänskliga rättigheter generellt. Jagtycker ändå att man måste skilja på dessa begrepp.Ursprungsbefolkningars rättigheter handlarnaturligtvis också om mänskliga rättigheter, mendet är något mer.Ursprungsbefolkningar är folk som levt i ettområde som de har haft förfogande över, haft rätttill enligt urminnes hävd. Sedan har andra folkkommit och tagit över marken, tvingat i vägurbefolkningen och t.o.m. försökt utrota den. Detfinns många förfärliga beskrivningar i historien omhur det har gått till. Det har funnits ennedvärderande syn på den ursprungligabefolkningen som ett primitivt folk, att man alltsåhaft rätt att bete sig som man har gjort.Det är mot den bakgrunden som världen, anser jag,har en skuld till dessa folk. Det gäller attåterupprätta ursprungsbefolkningarnasrättigheter -- deras rätt till sin egen kultur. rördet sig om cirka 300 miljoner människor världenöver.Jag vill citera , somglädjande nog fick förra årets för fred.Hon kommer från och har verkat förindianernas rättigheter där men också utmärkt sigpå det internationella planet i försvaret förursprungsbefolkningars rättigheter. Hon har ävenhaft kontakt med samerna i . Rigobertasäger så här:''Om folk, indianer, blivittvungna att lämna sina hemtrakter och söka skyddpå annat håll, att gömma sig i andra delar av landet,så beror det på att det blivit omöjligt för dem attleva på sitt eget territorium. Som många av vårabröder förklarat hör liv och mark samman för oss.Liv är för oss lika med Natur. Naturen ger oss liv,allt vi värdesätter kommer från henne. Om vårt folklämnat allt detta är det av nödtvång, det beror påatt vi kan leva där vi hör hemma.Därför måste vi göra vår sak känd, vi måste se tillatt den studeras, att man undersöker vad somhänder vårt folk. Vi är ingen fiskart, vi är mänskligavarelser med en kultur och ett liv som vi inte villförlora. Så är det. Vi tänker inte tiga, varken häreller någon annanstans. Det är vår plikt att tala.