prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — Om människor somkommer från andra länder och förmodligen har ettmer utvecklat språk med sig än det språk som demöter här och får använda det för att möta densvenska kulturen och den nordiska kulturen i dessaöversatta böcker, måste jag påstå, herr talman, attdet som vi kallar hemspråk, vilket jag tycker är ettmycket dåligt begrepp, spelar en mycket betydanderoll för just bildningsfunktionen hos den enskildaindividen.Sedan är det naturligtvis intressant att höra att detär analyser som ligger tillgrund för Ny demokratis politik på dessa områden.Stefan säger att detta är mys-pys ochvelour och jag vet inte allt. Det finns väl även andramjuka tyger. Jag är inte så insatt i detta. Sedansäger han att jag representerar en hållningslöspedagogik eller metod och säger: Vad är klockan?Ja, vad tycker du själv?Man skulle kunna travestera detta och göra narr aver reservation om sanktionsmöjligheter, eftersomni inte talar om vilka de är. Man skulle kunna säga:Vad är klockan? Ja, vad tycker du själv? Och vilkasanktionsmöjligheter skall vi överväga om den inteär det?Anf. 66 (nyd) replik:Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten alltförmycket. För att i någon mån glädja BjörnSamuelson, som tycker att det är viktigt meddialekter, kan jag tala skånska i stället. Det går likabra. Jag hoppas att förstår mig.Om inte är nöjd med texten ireservationen kan han ju läsa motionen. Där stårmycket mer. I värsta fall skulle han kunna läsaRiksrevisionsverkets rapport. Det är inte det somär det viktiga. Vi har sagt atthemspråksundervisning är viktig. Men vi tilltrorinvandrarna att själva avgöra om de vill ha ensådan, i vilken utsträckning den skall bedrivas, hurden skall läggas upp och liknande. Den skall intesabotera skolundervisningen. Det är det centrala.Om nu skulle vilja ha riktigtsakkunnig hjälp, föreslår jag ett sammanträffandemed . Att han heter beror på atthans föräldrar kommer från . Han ärfruktansvärt kritisk och håller med oss till alla delarnär det gäller hemspråksundervisningen. Hantycker själv att den saboterar. Han om någon bordeveta vad han talar om. Han är lätt tillgänglig. Hanär informationssekreterare hos näringsministern.Jag rekommenderar en lunch tillsammans medhonom.Anf. 67 () replik:Herr talman! Vi kommer nog inte längre i den härdiskussionen, jag och . Jag har lästhela motionen. Men jag blev inte särskilt klokarenär jag jämförde vad som sägs i motionen med vadni säger i er reservation.Också jag talar dialekt. är man tvungen atthyfsa till språket litet grand så att människor intebara lyssnar till hur man säger någonting utanlyssnar till vad man säger. Nog tycker jag att ni ärbra slappa i köttet i Ny demokrati i dessa frågor.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag skall inte föra någon längrepolemik med . Jag tror att vi ilånga stycken är överens om denutbildningssatsning som vi bägge har berört.Jag blir dock litet fundersam när : Vi gör dessa satsningar därför att de utgördet bästa till buds stående medlet . Detskulle alltså vara litet tveksamt. När det gällergymnasieskolan hade det allra bästa varit ensnabbare utbyggnad, vilket partioch mitt parti har varit överens om. Det har tyvärrskjutits något genom regeringsskiftet.Det är viktigt att man i detta läge gör allaansträngningar för att bereda människor arbeteeller utbildningstillfällen. Om det sedan innebär attsatsningen i sig kortsiktigt tjänar ettarbetsmarknadssyfte och långsiktigt behovet förden enskilde -- att den fyller kravet påkompetenshöjning och en höjning avmedborgarkompetensen -- är det utifrån minutgångspunkt i varje fall ingen nackdel. Att mantjänar två syften på en och samma gång kan jag levamed.Anf. 69 () replik:Herr talman! Det jag ville höja ett varnande fingerför var de beslut som vi nu kommer att fatta om attge unga människor en möjlighet att gå ett tredje årpå gymnasieskolan, ökade satsningar påvuxenutbildning osv. De får inte uppfattas som attde är de enda politiska verktyg som finns för attstävja arbetslösheten.Jag menar att ett livslångt lärande medåterkommande studier, med en riktigt gedigen ochbra utbildningsbas att stå på från början, måste ingåi en samhällspolitisk strategi på lång sikt. Vid eneventuell högkonjunktur gäller det att vi politikerär tuffa -- det kommer i varje fall vi frånVänsterpartiet att vara, det kan jag garantera -- ochäven då hävdar utbildningens värde för en godkvalitet i samhället.Kanske man också skulle kunna användautbildningspolitiken för att genomsyra samhälletmed synen på att bildning och kunskap i sig har ettvärde. Jag tänker på kultur och humaniora, somman brukar använda som exempel, men också pånaturvetenskap och teknik. Jag tror att det ärnyttigt om en bibliotekarie kan hantera envarmluftspistol, en svarv och en borrmaskin.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det är lätt att instämma i det somBjörn sist sade. Inte heller vi ser dessaåtgärder som det enda politiska verktyget. De är ettav de verktyg som man kan använda. Det harvi också understrukit genom att säga att dessasatsningar skall ligga inom det reguljärautbildningsväsendet, dvs. inom gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen. Det ärviktigt.Däremot är jag inte säker på vi här kommeratt fatta de beslut som nämner. Ilånga stycken finns det en majoritet mot deförslagen. Jag antar att den kommer att finnas ävennär det voteras . Det gör att vi intefår genomslag för alla dessa idéer.Tyvärr är inte, som sade i sitthuvudanförande, alla partier överens om vikten avdenna utbildningssatsning. I så fall hade inte dereservationer som både och jagstöder behövts.Anf. 71 () replik:Herr talman! Det är riktigt att ochSocialdemokraterna inte får igenom dessasatsningar på vuxenutbildning. Jag ser heller inteatt vi framöver kommer att kunna få igenom detsom arbetarrörelsens två partier står för. Jag tänktekanske litet för fort. Det finns ändå ett förslag frånregeringen om en utbyggnad av det tredje året inomgymnasieskolan. blir vi politiker anklagadeför att det går för sakta, och ibland tänker man förfort. Någonstans däremellan kanske man finner sinharmoni.Anf. 72 ():Herr talman! Som herr talmannen kanske förstårhandlar detta ärende om både ROT-pengar tillskollokaler och hemspråksundervisningens varaeller inte vara. I betänkandet döljer sig också detsocialdemokratiska utspelet omatt skapa 190 000 nya jobb. Av de s.k. jobben är70 000 utbildningsplatser, vilka vi nu skall behandlai detta ärende.Jan sade att Socialdemokraterna föreslåratt man skall skapa 50 000 nya platser på det s.k.tredje året. Ungdomar som har en tvååriggymnasial utbildning skall få möjlighet att bygga påmed ett tredje år, och man skall höja gränsen från20 år till . Socialdemokraterna har i sin motionockså lagt fram ett förslag om att skapa 20 000 nyaplatser inom komvux.Jag menar att det finns en hel del luft i dessa siffror.De är inte realistiska. Det vore bra om jag kunde fålitet fler besked av om hur mantänker sig detta.Det finns två utgångspunkter för mitt resonemang.Den ena utgångspunkten är attSocialdemokraterna här har lagt fram förslag omutbildningsplatser för de kategorier som jagnämnde men också förslag om fler platser inom denhögre utbildningen. Man har sagt att det finns ettförslag till anslag för det hela. Men detanmärkningsvärda är att man inte har talat om hurdet hela skall betalas, hur det skall finansieras.Nu har man visserligen tillsatt en grupp ledd av StenAndersson som skall komma med ettbesparingsförslag. Jag tror nog mer på JanBjörkman än på i detta fall. Jagvore tacksam om kunde lätta litet påförlåten och tala om hur finansieringen skall ske.Jag tycker dock att vi skall kunna diskuterarealismen i förslaget. Under innevarande läsår harvi erbjudit elever som just har gått en tvååriggymnasial utbildning att gå det tredje året. Underdet här läsåret är det ungefär 11 000 elever som hartagit den här möjligheten. Då är det ganska långttill talet 50 000.Jan tog också upp vikten av att man skallerbjuda detta. De kriterierna ställer vi upp på tillfullo. Det är viktigt att vi ger elever chansen atthöja sin kompetens och att kunna vidareutbilda sigosv. Det är oerhört dramatiskt för bådesjälvförtroende och självkänsla att hamna iarbetslöshet. Det ansvaret tar vi. Det ansvaret tarockså regeringen. I utskottet har vi sagt att allaelever som är och som har en tvååriggymnasial utbildning skall få möjlighet att även gåett tredje år.Jag tror att vi måste skilja på vad som ärgymnasieutbildning och vad som ärvuxenutbildning. För den grupp som är över 20 årskall det självfallet finnas möjlighet att gåkommunal vuxenutbildning, folkhögskola ellerhögre utbildning. Vi bygger trots allt ut dessasektorer ganska mycket. Det har den härregeringen gjort. Det är också viktigt att vi i dagsäger att det är som skall fördela dessapengarna.I reservation 2 vill Socialdemokraterna att vi redannu skall tala om huruvida det skall finnas möjlighetatt gå det tredje året. Vi säger vi att det är möjligtatt möjligheten skall finnas, men detta skall vi taupp i budgetpropositionen . Detta är ändåett år framåt. Vi kan inte binda upp oss på det sättsom Socialdemokraterna vill att vi skall göra.Låt mig sedan kommentera detta med komvux ochde 20 000 platserna. I den uppgörelse somregeringspartierna träffade medSocialdemokraterna tillskapade vi 13 000nya platser inom den kommunalavuxenutbildningen. Vad har då hänt där? Det harvisat sig att dessa 13 000 platser inte är fulltutnyttjade. Ungefär en tredjedel står lediga. Vad ärdå förklaringen till detta? En förklaring är attkommunerna inte har byggt ut vuxenutbildningen,kanske beroende på att som förslaget ligger stårstaten för den ena halvan av kostnaden ochkommunerna för den andra halvan. Det kan varaen orsak. En annan orsak kan varavuxenstudiestödet.Jag måste ställa några motfrågor. Vad harSocialdemokraterna för plattform för att lägga framförslaget om 20 000 platser? Vilka garantier har niför att kommunerna kommer att bygga ut i denomfattningen? Finns verkligen den kö som ni talarom? Det finns ett antal frågetecken när det gällerdetta.Det har också visat sig att det har gjortsneddragningar inom vissa sektorer inom denkommunala vuxenutbildningen. Men vad har hänt istället? Där har ju länsarbetsnämnderna gått in ochköpt väldigt mycket utbildning. En viktig punktsom utskottet tar upp här och som vi måstediskutera framöver är just detta om vad som skallvara reguljär utbildning och vad som skall varaarbetsmarknadspolitisk utbildning. Genom årenhar vi skapat en djungel på det här området. Detfinns också anledning att se över kostnaderna för deolika utbildningarna.Jan nämnde detta medteknikerutbildningarna och att man skulle skapa2 000 platser där. Hur kan besluta omdetta egentligen? Det är faktiskt kommunerna somavgör vilka utbildningar som skall finnas inomkomvux. Det är ju ett förslag som den tidigaresocialdemokratiska regeringen lade fram förriksdagen. Vi kan inte styra härifrån om det skallvara teknikerutbildning eller något annat. Därtycker jag faktiskt att ni gör en liten tankevurpa.Sedan skulle jag också vilja kommentera dereservationer som finns ifrån Ny demokrati ochStefan anförande. Där får man intrycketatt debatten om hemspråk har kommit först nusedan Ny demokrati kom in i . Så är intefallet. Detta har vi naturligtvis diskuterat under ettantal år. Det skall vi inte sticka under stol med.Med det resurssystem som fanns tidigare, fanns detinget incitament för kommunerna att se överhemspråksundervisningen.Det fanns utan tvekan fall där både lärartäthet ochmycket annat kunde ifrågasättas. Men den kritikenhar framförts tidigare. Det som har hänt är attriksdagen har stramat upp de regler som gällerhemspråksundervisningen. Men det finns noganledning att även fortsättningsvis följa frågan.Jag tror att man lurar sig själv litet grand om mansäger att vi skall slopa hemspråksundervisningen iskolan. Det finns trots allt barn och ungdomar på14--som kommer till och inte har gåtti skolan över huvud taget. Jag tror att det är oerhörtviktigt att de kan sitt eget språk för att de skallkunna lära sig svenska -- ett nytt språk.Stefan sade att hemspråksundervisningeninte skulle ligga inom skolans ram, men att deorganisationer som skulle driva den skulle fåstatsbidrag till undervisning och lokaler. Jag måstefråga : Var anslår ni dessa pengarnågonstans? Jag har inte kunnat finna dem i erabudgetförslag.Reservation 5 handlar om svenska för invandrare.Det stämmer att både revisorer ochRiksrevisionsverket har gjort anmärkningar påundervisningen. Dels har man haft mycket lågaelevtal och många avhopp, dels tar det mycket långtid.Riksdagen fattade beslut -- jag tror att det var våren1990 -- att vi skulle ha nya statsbidragsregler somgällde just den här delen. Där ger man enklumpsumma, men man skulle också se till att detskulle gå att koncentrationsläsa och att ha störregrupper. I de fall där man tittat på detta -- det är ioch för sig bara fyra kommuner -- har det intelyckats att få genomslag för det här. Att då säga atthela statsbidraget skall tas bort är väl ändå intelösningen. Lösningen är i stället att gå påkommunalpolitiker och skolfolk. Det kan vi göragenom att kommunerna får pengar för detta. Demåste se till att de förbättrar undervisningen. Detmåste vara den rätta vägen.Slutligen framstår som en storinnovatör här i talarstolen när han pratade om attvi skulle kunna varva praktik med utbildning. Jagtror att det ligger en hel del i det . Jag tror inte att vi skall ha sextimmarsdago.d., och vi får inte bara skapa skolan till någonslags förvaringsplats. Vi måste också se till att deelever som t.ex. har gått tvååriga utbildningar kanvarva utbildning med praktik. Alla elever är intestudiemotiverade. Det finns nog anledning att seöver detta och hitta olika modeller. Vimåste ständigt vara flexibla inför dessa frågor.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag påreservationerna och yrkande.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag nämnde inte alls frågan omvarvning av teori och praktik när det gälldediskussionerna om arbetstid och annat igymnasieskolan. Det handlar mer om att göragymnasieskolan mer lik arbetslivet i övrigt, UlfMelin.Jag menar att varvning av teori och praktik inteskall komma in först på gymnasieskolan. Jag anseratt man från början bör bedriva en utbildning iskolan som varvar teori och praktik. Praktiken fåraldrig tjäna som ett alibi för att teorin är erbarmligtdåligt utvecklad eller tråkig. Man får inte för attorka med teorin sätta in litet praktik i stället. Vi harsett att detta har varit fallet, och detär uttryck för en inskränkt syn på skolutbildningensbetydelse för individens utveckling.Kravet på sex timmars arbetsdag har ställts för attarbetstiden i skolan skall kunna regleras. Manskulle härigenom tydliggöra också för eleverna vadsom är arbetstid och vad som är fritid. Även viriksdagsledamöter kan åtminstone ibland känna ettbehov av en tydlig sådan gräns, och jag tror attdetsamma gäller också för många andra människor.Jag vill i min replik på anförande ocksåhemställa om bifall till vår motion Ub502 yrkande1 om återinförande av sektorsbidrag till skolan föratt klargöra och förtydliga regeringens,oppositionspartiernas och ansvar förden skolpolitik som vi ålägger kommuner och andraatt bedriva. Det blir då också lättare för dem sombefinner sig utanför det här huset att ställa oss tillsvars. Vi kan då inte glida undan med att säga tilldem att de själva får göra prioriteringar. Det blirallt svårare att ge det svaret när tiderna blir alltknappare. Det är då bättre att införa sektorsbidrag,som visar på vilken nivå verksamheterna skall klarade uppgifter som vi lägger på dem. På det sättetinskränker man inte heller kommunernas ellerandra utbildningsanordnaressjälvbestämmanderätt, som jag sade i mittinledningsanförande.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag tror att det är en för snäv slutsatsatt ett återinförande av sektorsbidraget på skolansområde är bättre än den stora ''påsen''. BjörnSamuelson har en för liten tilltro till lokalabeslutfattares och skolans förmåga att lösa dessafrågor. Det är oerhört viktigt att föra ner deskattemedel som vi satsar på olika ändamål så långtsom möjligt. När vi nu har gått över från ettmålstyrt system på bl.a. skolans område tror jag biter sig i svansen om man återinför en mängdolika regler. Det viktiga är i stället att ha en brautvärdering av att de mål som regering och riksdaghar beslutat om på detta område verkligen nås. Detär det som vi skall syssla med, inte medregelstyrning.Björn säger att man har haft eninskränkt syn på varvning av teori och praktik. Denuppfattningen kan jag dela. Också jag ansluter migtill inriktningen att vi i bör ha en jämlikskola -- men för den skull skall skolan inte varalikformig. Problemet är att man har haft enlikformig skola, där man inte har tagit till vara deelever som är praktiskt lagda och som inte har enteoretisk läggning. Det finns anledning attuppmärksamma dessa frågor i samband medarbetet med den nya läroplanen. Vi bör därmaximalt ta till vara varje elevs möjligheter tillinlärning.Anf. 75 () replik:Herr talman! Till frågan om innehållet i begreppetjämlikhet får vi anledning att återkomma. Tillskillnad från lägger jag också in en socialdimension i begreppet en jämlik skola. Jämlikhetbetyder vidare inte likformighet. Det betyderprecis tvärtom att skolan skall agera på olika sättgentemot olika individer utifrån deras erfarenheteroch behov. Till den diskussionen kan viåterkomma.Vad gäller sektorsbidrag eller inte vill jag säga attdetta för vår del handlar om ansvar. Också vi harsagt att vi kan vara med på en målstyrd skola, Men,, en målstyrd skola skall -- som du ocksåsäger -- utvärderas, och det skall finnasutvärderingsinstrument. Även detta kan vi hållamed om. Vi har lagt fram flera förslag i riksdagenom utvärdering och uppföljning av den skolpolitiksom det tas beslut om här i . Men -- ochdet är viktigt -- mål och medel hänger ihop om manvill tydliggöra ansvarsfrågan på ett demokratiskt-politiskt sätt, så att vi utbildningspolitiker liksomförresten också alla andra här i kammaren skall bli''hängbara'' åtminstone vart tredje år.Anf. 76 () replik:Herr talman! Till skillnad mot jag inte att skolan i sig får mer av resursergenom ett sektorsbidrag än om pengarna ges i ''påse''. Man skapar inte mer pengar via ettsådant system. Det är i stället viktigt att vi faktiskthar tilltro till beslutsfattarna på lokal nivå.Jag har exempelvis svårt att tänka mig att man utepå fältet inte skulle prioritera skolan. Jag tror att deflesta människor här i inser vikten av att ettland har ett bra utbildningsväsende och en braskola. Jag har den tilltron till människorna, men dethar inte Vänsterpartiet.Andre vice talmannen anmälde att BjörnSamuelson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 77 () replik:Herr talman! Några kommentarer med anledningav anförande.För det första måste jag säga att det klingar litetihåligt när säger att vi frånsocialdemokratisk sida inte har finansierat vårasatsningar. I så fall är vi i tämligen gott sällskap.Ingen regering har lagt fram så mångaofinansierade förslag som den nuvarande. En ochannan krona i årets borgerliga budget är faktisktofinansierad. Man beräknade att det skulle blir 70miljarder för , men utfallet blev 200miljarder. 160 miljarder beräknas varaofinansierade detta år.För det andra redovisade vi vår ekonomiska politiki januari. Den bygger inte på en svagare budget änden som står bakom, även om vi ännuinte har specificerat besparingspunkten i vårbudget. Intresset när det gäller ekonomin har frånvår sida i huvudsak ägnats åt de 100 miljarder somarbetslösheten belastar budgeten med. Det hadevarit bra om och hans kamrater hade haftsamma intresse för detta.För det tredje: Vilket alternativ har attsatsa på när det gäller ekonomin vilket är billigareän de satsningar på det reguljärautbildningsväsendet som vi har föreslagit? Vitycker att detta stöd är den billigaste, den bästa ochden mest produktiva metod som man kan använda.Eller räknar med att sysselsättningslägetkommer att förbättras, så att de här satsningarnainte behövs? I så fall gör en annanbedömning än den som hans egen regering har gjorti budgetpropositionen. Jag återkommer alltså tillfrågan om vad som är ert alternativ.Felet med den gymnasiesatsning /94 somregeringen gör är att förslaget är förbegränsat. Det är risk för att de 11 000 platser somman nu har planer på att lägga ut blir ett tak i ställetför ett golv. Även om man nu har 11 000 eleverinnevarande läsår, får man komma ihåg att vi har enytterligare försämrad arbetsmarknad, som kommeratt försvåra förhållandena för ungdomarna när deskall ut på arbetsmarknaden. Det finns anledningatt tro att fler kommer att söka sig tillgymnasieskolan. Det finns tecken från olika hållsom tyder på att det är ett stort studieintresse fråneleverna på de tvååriga linjerna.En annan brist är att man lämnar de ungdomar somär därhän. säger visserligen har gjort satsningar på en utbyggnad avutbildningen, men dessa är inte tillräckliga. Detbehövs ytterligare sådana satsningar.Anf. 78 () replik:Herr talman! Faktum är att ni föreslår enhel del utgiftsökningar som ni inte har finansierat.Dessutom talar ni inte om vad ni skall spara på. Detär det jag anmärker på. Jag tycker att det är dåligtav det största oppositionspartiet att man inte klararav detta.Det är klart att det är lätt att öka utgifterna, menman borde också tala om vad man skall plocka inde pengarna på.Man säger att man skall skapa 190 000 nya jobb,men 50 000 av dem är platser på gymnasieskolanoch 20 000 är platser på komvux. Vi vet samtidigtom att vi har lediga platser på komvux , och att11 000 ungdomar går sitt tredje gymnasieår underinnevarande läsår. Hur skapar man de andra 39 000jobben? Jag påstår fortfarande att det är väldigtmycket luft i detta.Det är inte sant att de 11 000 ungdomarna skulleutgöra taket. Det står faktiskt i betänkandet attregeringen får ett bemyndigande att anslåytterligare medel om det skulle behövas fler platser.Detta har alla kommuner i också fåttbesked om. Där finns inga frågetecken.Vi lämnar inga 20-åringar därhän. Vi har sett till attvi har ungdomspraktikplatser för dem som är upptill så länge vi har detta dåliga konjunkturläge.Vi har också satsat oerhört mycket pengar på högreutbildning, på arbetsmarknadspolitiska åtgärderosv. Vi lämnar inte ungdomarna därhän. Jag villnog säga att vi är mer realistiska än oppositionenvad beträffar vilka åtgärder som är de rätta.Anf. 79 () replik:Herr talman! är mycket intresserad avhur och på vad vi tänker spara. Den naturligamotfrågan när vi diskuterar utbildningssatsningarär vilket ert alternativ är. På vilket sätt är detbilligare? Vilka andra alternativ påarbetsmarknaden är billigare än de vi harföreslagit? Vilka alternativ är bättre för denenskilde? Det skulle vara intressant att få reda pådetta utifrån den ekonomiska aspekten.Ulf konstaterar att det finns en deloutnyttjade platser inom den kommunalavuxenutbildningen. Den majoritet i utskottet somUlf företräder har ju själv konstateratproblemet med skrivningarna, nämligen att manhar pungslagit kommunerna på för mycket pengaroch att de som skall delta i studierna inte har sinstudiefinansiering klar.Problemet återkommer: Är det billigare med a-kassa och andra insatser än att välja de lösningar vihar förespråkat? Jag tycker att det är litet synd , som man har definierat problemet,inte är beredd att göra någonting åt det. Vi haranvisat en väg. Ge kommunerna möjligheter attordna ytterligare 20 000 platser på den kommunalavuxenutbildningen, och ge dem pengar, dvs. 30 000kr per plats, för att genomföra utbildningen!Jag tycker att det är ett bra förslag, och det är syndatt inte kan tänka sig att ställa upp på det.Ulf var också inne på frågan om hurriksdagen kan besluta om platser på den tekniskautbildningen. Jag tror att vi alla är överens om attdet behövs utbildningar inom det tekniskaområdet.