prot · GH0939 · 1993-12-08 00:00:00 — Om man skall kunnarationalisera måste man säga upp folk. Enligtdirektiven kan man säga upp folk inomadministrationen eller polisledningarna.Administratörerna utför enklare polisgöromål.Konsekvensen blir då att polisen får ta över dessagöromål. De får ta dessa utredares plats och ta handom små, enkla ärenden, exempelvissnatteriärenden. Då blir det inga poliser ute pågatorna.Konsekvenserna är faktiskt, , att dessabesparingar går ut över den operativaverksamheten . Det är det som denparlamentariska utredningen bl.a. måste se över,som Ny demokrati säger, så att de rationaliseringarsom pågår inte leder till denna snedfördelning ochtill att poliserna, tyvärr, kommer att sitta inomhusi stället för att vara ute och patrullera på gatorna.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag kanske inte förstår vad K GSjödin säger. Jag är inte riktigt säker på att jagkommer ihåg rätt. Men jag har för mig att Nydemokrati inte skrev något särskilt i frågan, närutskottet skrev att besparingar inte skulle få gå utöver den operativa funktionen. Jag är litet osäkerpå om det var så. Däremot är jag säker på att det idet betänkande vi nu behandlar, som handlar omden parlamentariska utredningen, är ett enigtutskott som säger att förändringarna ute på lokaloch regional nivå skall fortgå och att de skall fortgådärför att man skall genomföra de besparingar somär aktuella. På den punkten har inte Ny demokratiheller haft någon annan syn. Jag vet inte om jag harmissförstått här . Jag trodde att vivar eniga på den punkten.Vad den parlamentariska utredningen skall göra ärnaturligtvis att försöka få till stånd en utvecklingsom är så likformig som möjligt, om det nu visar sigatt utvecklingen på vissa håll avviker alltförmycket. Vissa avvikelser tror jag i och för sig kanvara rimliga. Det är olika i storstadsområden ochglesbygdsområden. Förutsättningarna är heltannorlunda. Jag tror inte att man skall ha identisktlika lösningar. Men de får naturligtvis inte avvikaalltför mycket från varandra.Anf. 82 (nyd)replik:Herr talman! Beträffande det första som BrittaBjelle tog upp vill jag säga följande. När manbeslutade om att dessa besparingar skulle ske,anförde jag att regeringen skulle återkomma ikompletteringspropositionen därefter,med en analys av de konsekvenser som skulle bliföljden av den besparing som regeringen ochSocialdemokraterna hade kommit överens om. Jagreagerade då spontant och sade att jag inte troddeatt detta var möjligt.Beträffande den parlamentariska utredningen villjag säga att vi är överens om att detrationaliseringsarbete och förändringsarbete sompågår skall fortgå med oförminskad kraft. Det ärhelt riktigt. Men jag förutsätter att man även härkommer att se över konsekvenserna i dennautredning. Det som sker ute i landet i de olikapolisdistrikten är oroväckande. Man förmår inte ilänsstyrelserna göra dessa rationaliseringar. det som är viktigt att man kommer fram tillunder utredningen. Man kan åstadkommaminskningar på många sätt. Man kan införalänsmyndigheter i betydligt större utsträckning änsom skett , för att uppnå dessa besparingar.Men det är en sak som utredningen får se över ocheventuellt komma med förslag om.Anf. 83 ():Herr talman! Denna diskussion handlar omkonsekvenserna av en besparing som beslutadesom och av Socialdemokraterna och de fyraregeringspartierna hösten . skulle sparas, i detta fall även påJustitiedepartementets område. Det visade sig attdet fanns en beredvillighet inom polisen attåstadkomma en sådan rationalisering att det leddetill en effektivisering som skulle innebära attpolisen, trots 500 miljoner lägre anslag ,ändå skulle upprätthålla och kanske t.o.m.förbättra sin synlighet, sin verksamhet.Här har poängterats att det icke får drabba denoperativa verksamheten, den yttre tjänsten inompolisen. Vi har 16 700 polistjänster, därutövernågra tusen administrativa befattningar. Man kanåstadkomma denna besparing genom att minskaantalet polismyndigheter = antalet polisdistrikt.Målsättningen är att varje län skall ha enmyndighet, i stället för som i regel fyra, fem ellersex olika. Om man tar den modell som det harfattats beslut om i en del län innebär det att det blirfärre poliser i chefstjänst, vilket man sparar en heldel på. Det blir färre skrivbord i polishusen. Depoliser som har det arbete som allmänheten -- vialla -- efterfrågar, skall inte bli färre.Vi skall åstadkomma detta, det har man lovat frånRikspolisstyrelsens sida. Rikspolischefen sade det . Det har bejakats ide utredningar som har gjorts i länen. Jag tycker attdet är litet vårdslöst och betänkligt när K G Sjödininkompetensförklarar så många som har bejakatdetta ute i länen och polisdistrikten.Lars-Erik inlägg var utomordentligt bra idet avseendet att han bokstavligen riktade enmaning till sina partivänner i landet,socialdemokraterna, att nu ta till sig denna kraft. Såuppfattade jag det. Det saknas alltså kraft i en dellänsstyrelsers styrelser. Där sitter 14 politiker, ochdessutom en landshövding som ordförande. Jag villgärna be att ännu en gångupprepa detta, med adress till just partivänner ochgärna andra också, i länsstyrelsernas styrelser menockså i polisstyrelserna i distrikten och varför inte ikommunerna. Trögheten är enorm. På sina håll harman inbillat sig att polisen skulle bli mindre effektivom man införde en polismyndighet för hela länet.Det skulle gubevars kunna tänkas innebära encentralisering. Länspolismästare som kan jobbetoch som har bejakat detta -- såvitt jag förstår harman gjort det praktiskt taget överallt i landet --försöker förklara och borde bli trodda på sina ord,att det bara finns ett sätt att undvika uppsägningarav poliser i yttre tjänst. Det har ju dessutom gjortsstora utredningar som ligger till grund för detta.Det finns bara ett sätt, och det är att radikaltminska antalet polisdistrikt.Det finns därför anledning att till sägaatt inte skall försöka att kullkasta detbeslut som har bejakats ute i länen. harfattat detta beslut. Här finns insikter. Det finns detockså i . kan vi ta tillfället i aktatt bokstavligen uppmana våra förtroendevalda irespektive partier och i länsstyrelser ochpolisstyrelser att göra det enda vettiga.Ordspråket ''medan gräset växer dör kon'' bliradekvat om vi inväntar den parlamentariskautredningens förslag. Det är nu besparingarnamåste ske. Alla vet att pengarna kommer att sparasin . Låt oss ta detta grepp i denna angelägnafråga nu.Anf. 84 (nyd):Herr talman! Till den förträfflige villjag säga följande: Jag gjorde ingeninkompetensförklaring av honom eller avledamöterna i styrelse, exempelvis iVärmland eller på andra ställen därriksdagsledamöter är representerade.Trots allt har dessa problem uppstått. Ledamöternatryckte på en knapp vid voteringarna här iriksdagen, men gick i mångt och mycket emotrationaliseringsförslagen när de diskuterades ilänsstyrelsen i hemlänet.Tjänstemännen inom och inomlänsstyrelserna är naturligtvis villiga att göra vad dekan av de direktiv som kommer från riksdag ochregering. Regeringen poängterar attrationaliseringarna inte får gå ut över den operativaverksamheten, men man måste ha en viss förståelseför att det inte är så enkelt. Det gällerbefattningshavare av kött och blod. Om man skallspara så måste man avskeda folk, och då måsteandra göra de avskedades arbeten.Jag sade tidigare i debatten att man, om man skallrationalisera, måste tillföra polismyndigheternateknikpengar för att underlätta det administrativaarbetet för dem som inte blir arbetslösa. Jag hoppasatt dessa frågor tas upp i regeringenskompletteringsproposition. Det finns möjlighet attlösa problemen utan att det blir alltför storakonsekvenser. Tidiga avgångar, dvs. att man får gåi pension från det att man är och fram tillålderspensioneringen, skulle underlättarationaliseringarna och medföra att yngre poliserinte måste sägas upp.Anf. 85 ():Herr talman! Jag misstänkte inte attdet var mig som K G Sjödininkompetensförklarade. Det jag reagerade emotvar hans påstående om att vi här i bordeha förstått att rationaliseringen inte skulle gå attgenomföra utan att poliser i yttre och operativtjänst skulle försvinna.Alla andra konstaterar att regeringens förslag ochriksdagens beslut om rationalisering har bejakats.K G kritik innebär att länspolismästare somi allmänhet är utomordentligt kompetenta skulle hamissförstått eller inte begripit detta.De tog ju till sig beslutet om rationalisering! Jagerinrar om rikspolischefen ord: ''Det här grejar vi!''. Det finns potential inom polisen. Man har haft en del rättgoda år vad beträffar anslagen.Anf. 86 (nyd):Herr talman! Jag nämnde i mitt anförande att densakkunskap som finns bland de ledamöter somföljer arbetet ute i landet och i länsstyrelserna intefanns att tillgå då överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna slöts. Dessaledamöter hade ingen möjlighet att påverkautformningen av den besparing som man beslutadeom i uppgörelsen.Jag vill säga till att de enskildalänspolismästarna de facto står i valet mellanverksamhetsnyttan och lojaliteten med sitt egetförbund . Det är inte så lätt för enlänspolismästare att göra sig av med sinapolismästare ute i länet. De tillhör ju sammafackförbund. Av den anledningen har många intetagit till yxan ordentligt utan bara tagit ett halvtsteg. I stället för att genomföra enorganisationsform med en länsmyndighet har manfastnat i ett mellanting. Det är inte denrationalisering som skulle behövas.Anf. 87 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten såmycket mer, men uppmanade migatt rikta en uppmaning till de socialdemokratiskalokalpolitikerna att se till att rationaliseringen skerpå ett sådant sätt att den inte går ut överpolisoperativa uppgifter. Den skall ske genom enhårdhänt administrativ rationalisering och genomen ändrad polisdistriktsindelning.Jag skall gärna upprepa det jag sade i mitt inläggi början på denna debatt. Jag menar verkligen attrationaliseringen skall ske på det sättet.Nu är det väl inte bara socialdemokrater sombehöver den uppmaningen. Det finns sannerligenen och annan centerpartist, moderat och folkpartistute i landet som också behöver den uppmaningen.Jag vill säga till att jag är fullkomligtövertygad om att man kan hämta hem besparingenpå och få en bättre ocheffektivare polis efter rationaliseringsarbetet. Detvisar inte minst erfarenheterna från Stockholmslän. Där klarar man inte bara sparmålet utan fårockså en utvecklad polisoperativ verksamhet medfler poliser på gator och i bostadsområden.Planen bygger på att man indelar iett sextiotal närpolisområden med 20--30 polismäni varje polisområde. I dessa närpolisområden skallallt från brottsförebyggande verksamhet till enklarebrottsutredningar skötas.Det visar sig att man med denna rationalisering ochförändring av organisationen i fårut mer av polisverksamheten, trots att man harsparat 160 miljoner kronor.För att uppnå det måste man ha kraften att göra denödvändiga förändringarna. Den kraften har, somjag sade i mitt inledningsanförande, saknats påmånga håll i landet.Anf. 88 (nyd):Herr talman! Visst är det sagt att vi skall spara,! Problemet är att man komöverens om att besparingen skall ske på så kort tid.Det hade varit mer realistiskt att göra besparingenpå . Polisen har att leva upp till det mål somregeringen och denna kammare har satt upp förpolisverksamheten. Detta mål går i praktiken inteihop med en sådan kraftig besparing.Av den anledningen har vi i Ny demokrati varitkritiska mot besparingen i olika debatter. Det gårinte att leva upp till båda målen . Om manskall kunna leva upp till målet om rationaliseringfår man minska på övriga mål vad gällerinriktningen för polisens verksamhet. Det ärkonsekvensen av att besparingen skall göras alltförhastigt och på för kort tid.Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill först rikta ett tack tillsocialdemokraten och vice ordföranden iriksdagens justitieutskott . Hanhar nu gjort det som också jag skall göra. Jag skallvädja till, uppmana och be alla de beslutsfattare ivårt land som ännu inte har förmått sig att ta detenda vettiga beslutet när det gäller den framtidapolisorganisationen att göra det.Det är ett mycket angeläget förändringsarbete,men det ligger något av en fara för det i att K GSjödin envist vidhåller att det inte skulle gå attgenomföra. Eftersom har enutomordentlig uppfattningsförmåga, måste detvara fråga om någon form av trilskhet.Det har av den ena utredningen efter den andra --i tjocka kompendier -- ute i länen, däribland iVärmlands län, konstaterats att detta är möjligt.Det förelåg också ett sådant utredningsmaterial iKalmar, där det gick snett. Det var förvisso ickebara socialdemokrater som berördes, utan det gicktvärs över partigränserna. Misstaget har, sägs det,redan upptäckts av en del beslutsfattare, somkanske är beredda att mycket snart riva uppbeslutet och åstadkomma något som är vettigt.Med detta, herr talman, har jag inte förlängt dennadebatt, som förvisso var angelägen.Anf. 90 (nyd):Herr talman! Jag vill bara förtydliga vad jag sadetill . Man står mellan tvåinriktningar, dels besparingar, dels den målsättningsom och regeringen har fastlagt förpolisen, och de går i praktiken inte ihop, eftersomdet är fråga om alltför kraftiga besparingar underalltför kort tid.Hade man beslutat om att genomföra åtgärdernaunder en femårsperiod, hade det varit merarealistiskt att tro att man kan leva upp till bådadessa mål, dvs. dels kostnadsbesparingar ochrationaliseringar, dels åtgärder beträffande denoperativa personalen.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut fattades efter 14 §. )14 § betänkande1993/94:JuU9 Kungörandefrågor (prop.1993/94:19).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutSoU10 FamiljerådgivningMom. 3 (sekretess)1. utskottet2. (m, fp, c, kds)Votering:158 för utskottet146 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 2 m, 1 c, 21 nyd, 11 v, 2 -För res. :1 s, 67 m, 27 fp, 28 c, 22 kds, 1 -Frånvarande:16 s, 11 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 6 (högkostnadsskydd)1. utskottet2. (v)Votering:283 för utskottet14 för men.3 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 69 m, 26 fp, 28 c, 22 kds, 21 nyd, 1 -För men. :1 s, 11 v, 2 -Avstod:3 sFrånvarande:18 s, 11 m, 7 fp, 3 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 8 (uppbyggnaden av familjerådgivningen,m.m.)1. men.Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU9 Import av och partihandel med starkölMom. 1 (avslag på propositionen, m.m.)1. utskottet2. (s)Votering:148 för utskottet153 för res.3 avstod45 frånvarandeKammaren biföll res.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 24 fp, 18 c, 14 kds, 21 nyd, 2 -För res. :123 s, 3 fp, 11 c, 4 kds, 11 v, 1 -Avstod:3 kdsFrånvarande:15 s, 11 m, 6 fp, 2 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 2 (alkoholhalten)Yrkanden:1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:282 för utskottet22 för mot.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 68 m, 27 fp, 29 c, 21 kds, 11 v, 3 -För mot. :1 m, 21 nydFrånvarande:15 s, 11 m, 6 fp, 2 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -SoU12 Medelstillskott till -- StatensKammaren biföll utskottets hemställan.SoU13 Vissa frågor om beräkning avassistansersättningKammaren biföll utskottets hemställan.KU11 Statsrådens och ledamöternas arvodenMom. 1 (en ny huvudbestämmelse iriksdagsordningen)Av utskottsbetänkandet framgick att ändringarnaönskades genomförda genom ett beslut. För bifallhärtill krävdes att minst tre fjärdedelar av deröstande och mer än hälften av riksdagensledamöter förenade sig om beslutet. Beslut fattadesgenom omröstning med rösträkning.Votering:304 för bifall0 för avslag45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall:122 s, 69 m, 27 fp, 29 c, 22 kds, 21 nyd, 11 v, 3 -Frånvarande:16 s, 11 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -KU15 Förbud beträffande vissavkodningsutrustningMom. 1 (Förbud beträffande vissavkodningsutrustning)Här har endast yrkats bifall till utskottetshemställanVotering:283 för utskottet20 för res.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 68 m, 27 fp, 29 c, 22 kds, 1 nyd, 11 v, 3 -För res. :20 nydFrånvarande:16 s, 12 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -LU8 Ändringar i trafikskadelagenKammaren biföll utskottets hemställan.SkU9 Ändrade tulltilläggMom. 1 (tulltillägg på mervärdesskatt)1. utskottet2. i motsvarande del (s)Votering:169 för utskottet137 för res.43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 27 fp, 29 c, 22 kds, 21 nyd, 1 -För res. :123 s, 1 m, 11 v, 2 -Frånvarande:15 s, 10 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU7 Kroppsvisitation och kroppsbesiktning, m.m.Mom. 2 (kroppsvisitation för att hindra klotter)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:284 för utskottet22 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 70 m, 27 fp, 29 c, 22 kds, 11 v, 3 -För res. 2:1 s, 21 nydFrånvarande:15 s, 10 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 4 (tvångsmedicinering)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:285 för utskottet21 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 70 m, 27 fp, 29 c, 22 kds, 11 v, 3 -För res. 3:21 nydFrånvarande:15 s, 10 m, 6 fp, 2 c, 4 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU8 revisorers förslag angåendepolisenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU9 KungörandefrågorKammaren biföll utskottets hemställan.15 § Lagändringar med anledning av attmyndigheten inrättasFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU3 Lagändringar med anledning av attmyndigheten (prop. 1993/94:33).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.16 § Skydd för landskapsinformationFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU4 Skydd för landskapsinformation(prop. 1993/94:32).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.17 § Bestridande av vissa kostnader medanledning av Trollhätte kanalverks inordnande iSjöfartsverketFöredrogs1993/94:TU5 Bestridande av vissa kostnader medanledning av TrollhätteAndre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att trafikutskottets betänkanden TU6och TU10 samt socialförsäkringsutskottetsbetänkanden SfU6 och SfU7 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.18 § betänkande1993/94:TU6 (prop. 1993/94:39).Anf. 91 ():Herr talman! Jag skall försöka begränsa mig något,så att vi kan ha den samlade omröstningen före , som talmannen önskade.Ärendet , som trafikutskottet nu harlagt fram ett betänkande om, är ett ärende som harberetts . Det finns därför kanske inteanledning att alltför ingående diskutera vad somtidigare har sagts. Frågan är om vi snart skallkomma till beslut om en Arlandabana, eller ombehandlingen av ärendet skall fortsätta i form avlångbänk eller liknande. Ärendet har alltså berettsunder , och i betänkandet finns en långbeskrivning av hur det har hanterats tidigare.Vi socialdemokrater anser att frågan om byggandetav en Arlandabana är färdigberedd. Det är dags attkomma i gång med byggandet. Det är , och denärmaste åren framåt, som vi i samhället behövertillskott av sysselsättningsobjekt.Det är också av miljöskäl mycket viktigt attArlandabanan kommer till stånd med det snaraste.Vi kan inte längre acceptera att man av ideologiskaskäl förhalar tillkomsten av en järnväg ut tillArlanda flygplats.Vi socialdemokrater säger i en reservation tillbetänkandet att skall ingå istomnätet för järnvägarna. Därför bör det varastaten, genom , som har hela ansvaret förtillkomsten och underhållet av banan.Med utgångspunkt i detta har vi vidutskottsbehandlingen av regeringens propositionom hur projektet med böradministreras yrkat avslag på regeringsförslaget omatt bilda ett särskilt bolag för projektet. Detta harvi utvecklat ytterligare i vår reservationen.Från den reservationen vill jag bara lyfta fram attArlandabanan också är av mycket stor betydelseför att den nu pågående utbyggnaden av järnvägari skall bli meningsfull och leda tillrationell tågföring i regionerna. Risken är stor attborgerligheten nu är på väg att sätta krokben förlänstrafikbolagen i och försvårarderas förutsättningar att få till stånd både snabbaoch miljövänliga kommunikationer i dessaregioner.I övrigt hänvisar jag, herr talman, tillargumentationen i vår reservation till betänkandet.Jag yrkar också bifall till reservationen.I detta anförande instämde ochGunnar (båda s).Anf. 92 ():Herr talman! En Arlandabana har funnits påtrafikinvesterarnas önskelista ,främst av miljöskäl, men även för att den på ettkomfortabelt sätt skulle klara trafiken till och frånArlanda.Tanken har varit att skall finansierasvid sidan av statsbudgeten, helt eller delvis,beroende på vilka förutsättningar som ansesmöjliga. Bl.a. tillsattes den s.k. Delfindelegationenför att få frågan vidare utredd. I den tidigareregeringens uppdrag till talades det omen finansiering vid sidan om statsbudgeten -- någotsom nu kommer att ske.I dag kan delas in i tre bitar:För det första: Det s.k. fyrspåret --. Det är ett tidskrävande projekt, somberäknas kosta 2 miljarder av skattemedel.Byggnationen av den delen, som är en mycketviktig förutsättning för utbyggnad,pågår och beräknas vara klar 1996.För det andra: Sträckan --, dens.k. södra böjen, plus en stationsbyggnad påArlanda, rullande materiel, en tågpendel och entillbyggnad av bryts ut urstatsfinansieringen för att privatfinansieras. Vi kanhär se två typer av besparingar: dels medför denökade kreativiteten fler aktörer och därmed enbilligare stationslösning än vad som var tänkt, delssparas miljardbelopp av statliga medel ibyggnationen. Det är pengar som kan användas påannat håll.För det tredje: Sträckan norr om , tillOdensala, den s.k. norra böjen, har på sina hållvarit ifrågasatt. Upppfattningen har då varit att detär en onödig och olönsam investering. Ipropositionen slås det fast att ''norra böjen'' ärviktig för integreringen av tågtrafiken norr ochväster om , och 850 miljoner avplaneringsramens 32 miljarder har också avsatts förändamålet. Byggandet av ''norra böjen'' ingår i deförhandlingar som sker med konsortierna.Alltså: Byggnationen delas upp så att Banverketbygger sträckan --ochkonsortiet sträckan --Odensala.Finansieringen delas upp så att statliga medelanvänds till sträckan --Rosersberg.Resten byggs av ett privat konsortium, som ocksåbygger ''norra böjen'', vars genomförandegaranteras av att staten satsar 850 miljoner.Trafikeringsrätten ges konsortiet för hela sträckanmed rätt att driva en tågpendel sträckanStockholms Central--Arlanda.Herr talman! Vi kan alltså konstatera attArlandabanan är ett stort och kompliceratprojekt -- det framhålls också i propositionen. Detär dessutom det första i sitt slag i . Men attdet är svårt behöver inte betyda att det är omöjligt.Med den här lösningen frigörs kapital, och om viinte kan ro det här projektet i hamn måste vikonstatera att alternativ finansiering avspårtrafikinvesteringar i är en omöjlighet.I anslutning till propositionen har det väckts tremotioner där motionärerna yrkar avslag påpropositionen. I motion T3 kritiseras regeringenssenfärdighet. Man lyfter också fram de farhågorden s.k. framför, nämligen att enprivat lösning skulle försvåra en effektivMälardalstrafik. I motion T4 motsätter sigmotionärerna att delar av stomnätet skall varaprivatägt. I T6 menar man att de privataintressenterna vill ha både hängslen och svångremför att ge sig in i projektet.Frågan är, herr talman, vad som menas medsenfärdighet. är kopplad till tredjerullbanan. Om inte skulle varafärdig när tredje rullbanan är färdig kan man talaom att projektet är försenat. Ingenting tyder dockpå att det kommer att bli fallet.