prot · GG0967 · 1993-02-24 00:00:00 — och är de baltiskastater som synes stå först i tur för medlemskap, ochjag hoppas att detta mycket blir verkligt.Att så många länder söker medlemsskap iEuroparådet hör samman med att medlemskapetger ett land status som fullvärdig demokrati ivästeuropeisk mening. Att som demokrati fåtillträde till samverkan och samarbete i deneuropeiska familjen upplever de nya länderna iCentral- och som mycket viktigt.En process är därmed i gång, som förhoppningsviskan leda till att man genom kan nåhela -- ett av demokratiska stater.Denna process innebär att på olikasätt hjälper de ansökande länderna att blidemokratier. Detta kan ha en avgörande betydelseför att förhindra uppkomsten av ytterligarekonflikter i vår del av världen.För att få bli medlem ställs krav på att detansökande landet tillser att de villkor somEuroparådet ställer på respekt för de mänskliga fri-och rättigheterna är uppfyllda. Man får dock aldrigge avkall på kravet att självt håller fastvid sina villkor för medlemskap. Detta har slagitsfast vid ett flertal tillfällen. Ambitionen att utvidgaEuroparådet får aldrig leda till att Europarådetsänker sina krav och sin standard.Samtidigt har det slagits fast att inteenbart skall undersöka de mänskliga fri- ochrättigheterna i de länder som anhållit ommedlemskap, utan också vaka över situationen imedlemsländerna och i de länder som hargäststatus.Europarådet är mest känt i sin roll som främjareoch bevakare av de mänskliga rättigheterna.Mänskliga rättighetskonventionen är hörnstenen idetta arbete. Kommissionen och domstolen ärviktiga instrument. Just nu pågår ansträngningar atteffektivisera detta arbete och görakontrollmekanismen starkare. Utvidgningen avEuroparådet gör detta särskilt nödvändigt.Utvecklingen i det visar på ettmycket smärtsamt sätt på följderna av att det intefinns ett tillräckligt skydd för minoriteter och att detsaknas ett fastslående av minoriteternas rättigheter.Europarådet arbetar just nu intensivt medminoritetsfrågorna. Parlamentarikerförsamlingendebatterade och antog med stor majoritet i februariett förslag till tilläggsprotokoll omminoritetsrättigheter till MR-konventionen.Minoritetsfrågan är viktig för framtid. Detär tyvärr inte endast i det somminoritetskonflikter finns. Det är viktigt attprotokollet är färdigt att undertecknas av stats- ochregeringschefer vid i Wieni höst.Herr talman! I tider av osäkerhet och oro är stabilainstitutioner särskilt viktiga. I sin övervakning av demänskliga rättigheterna och i sitt vaktslående omdemokratin har en storsäkerhetspolitisk betydelse. Nya vägar måste dockockså sökas. Andra institutioner har också ansvarför värn av demokrati och mänskliga rättigheterDet är dock angeläget att varje institution ellerorganisation finner sin egen roll i det europeiskasamarbetet och att dubbelarbete undviks. Detborde vara dags att fördela rollerna så att var ochen kan fullgöra sin uppgift med största möjligaeffektivitet. styrka som värn om demänskliga rättigheterna och som måttstock fördemokrati ger en väl definierad roll iframväxten av det nya Europa.Anf. 64 ():Herr talman! Miljöfrågorna håller på att bli en alltviktigare del av utrikespolitiken. Det är viktigt attde inte glöms bort i den utrikespolitiska debatten. ISveriges riksdag är det jordbruksutskottet sombehandlar miljöfrågorna, men problemen är storaoch gränsöverskridande. Därför tvingas vi sökalösningar i de internationella kontakterna medandra länder.Många av de miljökrav som ställs behandlas därförav utrikesutskottet. Jag vill därför som företrädareför socialdemokraterna i jordbruksutskottet geuttryck för våra uppfattningar på detinternationella miljöarbetets område.Enligt vår uppfattning är det framför allt fem storaområden som borde stå i centrum för den fortsattautvecklingen av den internationella miljöpolitiken.Det handlar om uppföljningen av den stora i om miljö och utveckling,miljöbiståndet, brådskan att ta fram s.k. grönanationalräkenskaper, men också om hur miljökravbör genomsyra den fortsatta integrationen iVästeuropa och om möjligheterna till en saneringav miljö med tonvikt på om miljö och utveckling, den s.k.UNCED, kopplade samman miljö- ochutvecklingsfrågorna på ett nytt och utmanande sättnär man konstaterade att det inte går att lösa deglobala miljöproblemen om man inte först utrotarfattigdomen. Detta lägger ett speciellt ansvar på ossi den rika delen av världen.Vi socialdemokrater föreslår att en nationellkommission inrättas för att följa upp UNCED ochinitiera åtgärder för en anpassning till en hållbarutveckling. Vi anser också att UNCED bör följasupp med europeiska konferenser. Vi kräver attregeringen aktivt följer arbete,dvs. den kommission som bildades mednamnet UNCSD, United Nations Commission onSustainable Development. Vi begär också enredovisning av de initiativ som den svenskamilitären tagit för att begränsa miljöproblemen.Och vi väntar ivrigt på propositionen om denbiologiska mångfalden och beklagar att den intehinner komma för att ligga till grund för detskogspolitiska beslutet.Vi vidhåller uppfattningen att det behövs en svenskkommission för att följa upp UNCED.Arbetsuppgifterna är flera, bl.a. frågorna omhållbara konsumtionsmönster, omställning avtransportsystem, avfallsfrågor, sammankoppling avekonomi och ekologi samt EG-samarbetet.Regeringen har beslutat sända ut påen omfattande remiss med en uppmaning tillkommuner att göra lokala Agenda 21:or. Det ärbra, men vi anser ändå att en kommission behövsnu, eftersom arbetsuppgifterna är så omfattande.Det finns ingen anledning att vänta påremissbehandlingen av . Arbetet kanbedrivas parallellt.Parlamentarikerkonferensen i i novemberuttalade uppfattningen att nationella kommittéerborde bildas bl.a. för att ta upp nya angelägnafrågor när sådana dyker upp. Två eftersattaområden är t.ex. framtagandet av grönanationalräkenskaper och hur miljökraven skallintegreras med villkoren för världshandeln.Miljöbiståndet är ett annat område där vi tycker attregeringen brister i ansvarstagande. räknade ut att åtgärdsinsatserna förAgenda 21 skulle kosta perår --2000. Av dessa skulle 125miljarder behöva överföras som bistånd tillutvecklingsländerna.I budgetpropositionen, bilaga 15, hävdas att miljöoch hållbar utveckling prioriteras ibiståndspolitiken. En närmare granskning visardock att det i stället föreslås kraftiga nedskärningar.När det gäller det bilaterala samarbetet, föreslårregeringen en sänkning från till225 . Vi socialdemokrater föreslår ivår budget att anslaget skall ligga kvar på 250miljoner kronor, alltså mer. Vifrågar oss vad regeringens motiv är för att sänkadetta anslag, och vi frågar oss också hur man kanhävda att det är fortsatt prioriterat.När det gäller det multilaterala biståndet, det somskulle gå bl.a. till GEF, den s.k, globalamiljöfaciliteten, anser vi att regeringensnedskärning trots reservationen är alldeles för stor,från 155 miljoner till endast 45. Vårt förslag är 75miljoner kronor, dvs. mer änregeringens förslag. Den uppbyggnaden av kapitalbehövs för att kunna svara upp emot de behov somkommer att ställas när de internationella organenkan börja verka med full kraft efter Rio.Det kanske än en gång kan vara värt att påpeka attSverige tillhör den rika femtedelen av jordensbefolkning som gör slut på 4/5 av jordens resurseroch att vi inte kan skapa en uthållig utveckling baraför oss själva. Det förutsätter faktiskt att vi förstutrotar fattigdomen på jorden. I det ljuset ter sigdenna besparing mycket kortsiktig och knappasthållbar ens för stunden.När det gäller Västeuropapolitiken är detnödvändigt att driva på för att skall bli enföregångare när det gäller att ställa omkonsumtion, produktion och energiförsörjning i enhållbar riktning. presenterade en studie av miljökonsekvensernaav den inre marknaden. Rapporten pekade på attsambandet mellan tillväxt och ökad miljöbelastningmåste brytas, bl.a. med hjälp av miljöavgifter.Detta berör särskilt transport- ochenergimarknaderna. Arbetet med att utvecklaekonomiska styrmedel pågår för fullt inom EG.Sverige framhålls, eller jag kanske skall sägaframhölls, i miljökretsar som ett föregångsland. Iavvaktan på förändringar inom EG bör inte någraytterligare svenska miljörelaterade skatter elleravgifter sänkas.När det gäller Östeuropapolitiken är detnödvändigt att särskilt satsa på aktionsprogrammetför att rädda . Här behövs samordnademultilaterala insatser för att få fram de resurser somkrävs. Det är också angeläget att stödjamiljösamarbetet med och de baltiska staternapå energiområdet. Speciell uppmärksamhet måsteägnas att förbättra säkerheten för iLitauen.Herr talman! Vi uppmanar regeringen till störreaktivitet när det gäller det livsviktiga arbetet för attlösa de globala miljö- och utvecklingsproblemen.Anf. 65 ():Herr talman! Kriget i det är entragedi. Det är en fruktansvärd tragedi för demiljoner människor som drabbats, så sommänniskor alltid drabbas i krigiska förvecklingar.Men det är också en djup tragedi för hela Europa.Europa verkar paralyserat. Hur skall man annarstolka det faktum att protesterna är så lama, attinsamlingarna till humanitära insatser får så dåligtgensvar?Beror det på den brutalitet som vi ser så mångadagliga bevis på i form av bestialiska övergrepp påoskyldiga? Trodde vi att var förskonat, engång för alla, från sådant sedan andra världskrigetsoch nazismens framfart?Beror det på det ofattbara våldets raseri, där manmånad efter månad, som vi kan följa på TV-skärmarna i våra vardagsrum, systematiskt bombarsönder kulturstäder som ?Mitt i vårt , riktat mot kärnan i vårtgemensamma europeiska kulturarv.Samtal med internationella hjälparbetare iJugoslavien förstärker bilden av den förlamandechock som händelserna på skapat.Visst vet vi att krig skapat flyktingar. Men det härär ett krig där varje våldshandling, varje attack harsom syfte att jaga i väg människor, så att de aldrigåtervänder till sina hem.Bakom fasaderna av förhandlande ledare i Genèvepågår en hänsynslös och systematiskfolkfördrivning, som inte bara är den tragiskaföljden av våldshandlingarna, utan just syftet.Jag är inte ute efter att hitta en part på vars sida viskall ställa oss. Media talar om serber, kroater ochmuslimer. Det finns serbiska, kroatiska ochmuslimska stridande parter. De har alla ett mycketstort ansvar för det som skett och sker. Deserbiska ledarna i har ett särskilt stortansvar för den upptrappning av motsättningarnasom exploderade sommaren 1991.Men det finns också serbiska, kroatiska ochmuslimska människor. Trots terror, somhaft till syfte att tvinga allt fler människor in i hatetsoch våldets spiral, finns det fortfarandehundratusentals människor i det forna Jugoslaviensom inte annat önskar än att få fortsätta levatillsammans med sina grannar oavsett om de ärserber, kroater eller muslimer.Ännu kunde fredsoppositionen i Belgradsamla tiotusentals serber som säger nej till deextrema serbiska nationalisternas terror.Fortfarande kämpar många serbiska Sarajevobortillsammans med muslimer för att försvara sinmultikulturella hemstad mot den serbiska milisensterrorattacker.Många av de muslimer som flyr den etniskarensningen runt om i Bosnien gör det också för attde vet att om de stannat kvar skulle de tvingas deltai kampen och vända geväret mot sina serbiska ellerkroatiska grannar.Det är inte för att ta ställning för eller emot den enaeller den andra stridande parten som det krävs ettkraftfullt agerande från världen och särskiltEuropa. Det är vårt gemensamma ansvar gentemotde hundratusentals enskilda människor i det fornaJugoslavien som inte vill delta i hatet och terrorn.De som, liksom vi, vill leva i fred, demokrati ochmed respekt för grundläggande fri- och rättigheter.Herr talman! Vi väjer alla inför tanken på ett direktmilitärt ingripande. Det skulle kräva en enorminsats av militär trupp. Det skulle säkerligen bindadessa trupper . Kostnaderna kanförväntas bli gigantiska.Men den verkliga fredsviljan hos de stridandeparterna förefaller obefintlig. Risken är därför storatt fortsatta strider kan sprida konflikten, dra in fleraktörer på Balkan.Vem vågar längre hävda att ett tredjeBalkankrig är omöjligt? Och , det vet vi från1900-talshistorien, dras in ochunder enorma kostnader.Men kanske än allvarligare är, att omvärldenstvekan och undanglidande inför det som sker i detforna också är en förödande signal tillalla nationalistiska och separatistiska krafter i detövriga och det forna , ensignal som kan mana till efterföljd. De som sättersig över internationella regler tillåts uppnå sinasyften bara de är tillräckligt hänsynslösa.Minnet av historien är en av de bidragandefaktorerna till den hatets spiral vi ser i det fornaJugoslavien. Det ligger latent också i andra nya, friastater i det forna kommunistblocket. Förmänniskor i dessa stater är 1938 också ettminne som lever. Då vek det fria, demokratiskaEuropa undan för ett hänsynslöst våld. Det leddetill ett halvsekellångt förtryck, som folken i dessastater lyckades kasta av sig först sedan.När EG och ESK nu ställts inför den förstaallvarliga utmaningen efter frihetsrevolutionenhösten , då viker vi undan. Kriget har redanpågått . De fredsförslagsom nu diskuteras kan kanske leda till attvåldshandlingarna upphör -- åtminstone för viss tid.Men de bygger på att de mest hänsynslösa ochbrutala krafterna, i stor utsträckning, har uppnåttsina mål.Herr talman! I det nya, fria är hoten storamot och inom många folk och stater. Omvärldensoch förmåga att hantera det som sker idet ger signaler. Det är dessasignaler jag fruktar allra mest.Anf. 66 ():Herr talman! Det är naturligt att vi behandlartragedin i och problem i ensådan här debatt. Men det finns också en risk föratt stora problem i tredje världen trängs ut från vårtmedvetande och att vi på det sättet bereder vägenför tragedier på andra håll i världen.Pol Pot och hans röda khmerer i Kampucheapassade de västerländska stormakterna bra så längedet varade. Då ville de isolera detSovjetstödda . Vissa riktigt ordentligtblodbesudlade kommunister tycks också passa västbra när det verkligen behövs.Trots att det är slut fortsätter ipraktiken att ge enlegitimitet åt de röda khmererna i , somtillhör förövarna av ett folkmord. Potsöverbefälhavare sitter nu i det högsta nationellarådet i , under FN:s beskydd. Han varockså chef för ett av tortyrcentrumen i Kampuchea.Hur kan detta ske? Vilket spel är det som försiggåri säkerhetsrådet och som gör detta möjligt?De röda khmererna tillåts nu sabotera FN:sfredsinsats. De attackerar byar, mördar människoroch erövrar mark. De kontrollerar nu fyra till femgånger mer av landet än de gjorde innan FN-styrkan om 20 000 man kom dit. Deras avsikt är heltklar: makten skall erövras i Kambodja.De röda khmererna smädar Förentanationerna i sin radio. De påstår att FN konspirerarmed . FN-folk beskjuts och tillfångatas,men FN får inte besvara elden. De tar upp högaavgifter för brytningen av ädelstenar i det områdesom de kontrollerar, och de gör timmeraffärer föratt finansiera sin verksamhet. Inte mindre än ca1 000 thailändare har dragits till deras område föratt söka sin lycka där.FN:s säkerhetsråd antog förraåret en resolution om handelssanktioner mot deröda khmerernas område. Men hur skall dessasanktioner kunna upprätthållas? Det kan enbartske om samarbetar med FN. MenThailand har sagt ifrån att inga FN-soldaterkommer att tillåtas att arbeta på den thailändskasidan.Redan före säkerhetsrådets beslut har thailändskaofficerare också sagt att de inte kan bevaka denlånga gränsen. Det måste bli en effektiv bevakningav gränsen mellan och för attstoppa den pågående och snabbt växandebanditverksamheten. ''Demokratiska '' säger att det inte harnågon skyldighet att följa fredsplanen, eftersomalla vietnamesiska trupper inte har lämnat landet.FN kan inte hitta några vietnamesiska trupper, mende röda khmererna håller fast vid att de 2 miljonervietnameser som ingår som en minoritet iKambodja skall betraktas som vietnamesiskasoldater.Man räknar alla med vietnamesisk bakgrund somvietnamesiska soldater, och man anklagar för att ge dem rösträtt. Det här tordebetyda att man i förhand underkänner dedemokratiska val som planeras i Kambodja.Valet måste enligt min mening genomföras. Detmåste ske , så att det blir andra företrädare ände röda khmererna vid den världskonferens somskall hållas om mänskliga rättigheter. Annars är detmöjligt att de röda khmererna kommer attföreträda vid konferensen om demänskliga rättigheterna. Hur skulle det kännas fören svensk utrikesrepresentant att sitta vid sammabord som de?Herr talman! Det internationella samfundet måsteta hotet från och de röda khmererna påallvar. Om de inte stoppas kommer en stortragedi, ett folkmord, att återupprepas iKambodja. Det kan också leda till ett nytt krig iIndokina. Röda khmer-soldater har redan utförträder i , dödat bybor och tagit fångar.Vi kan på goda grunder anta att en etnisk rensningav från alla med vietnamesisk bagrundkan bli följden av en konflikt i detta arma land.Borde inte kunna ta itu medröda khmererna och , på samma sätt somman på ett förtjänstfullt sätt försöker ta itu meddem som utför de etniska utrensningarna i det f.d.Jugoslavien?Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkande KU15,lagutskottets betänkanden LU23, LU26 och LU28,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU10 ochSfU11, näringsutskottets betänkande NU18 samtarbetsmarknadsutskottets betänkande AU6 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Privat lokalradio m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU15 Privat lokalradio m.m. (prop.1992/93:70).Anf. 67 ():Herr talman! En gemensam strävan har länge varitatt lösa vissa för vår demokrati viktiga frågor i bredenighet. Yttrandefrihetsgrundlagen och beslutetom den reklamfinansierade marksända TV-kanalen är exempel på detta. Det är därförförvånande och oroande att regeringen inte hargjort några allvarliga försök att nå en bred enighetkring lokalradiofrågan.När det gäller den reklamfinansierade marksändaTV-kanalen lade, , de då iriksdagen representerade partierna i stor sämjafram ett förslag om vilka regler som skulle gälla förden fristående reklamfinansierade markbundnaTV-kanalen. Röster, bl.a. från , höjdesför att det var dags att bereda och, underförstått, nåkonsensus om den reklamfinansieradekommersiella radions villkor.Ett val stod för dörren. Valarbete förestod för allainblandade, och radiofrågan sköts upp till eftervalet. Landet fick en borgerlig regering med enfolkpartistisk kulturminister, som deklareradeoffentligt att hennes specialintresse varmediefrågor. Hösten gick utan att något hände.Fram på vårkanten, närmare bestämt,efterlyste Socialdemokraterna i en interpellation iriksdagen en radioberedning. Våren och en stor delav sommaren förflöt.I augusti sammankallades en beredning somarbetade under tidspress, för att inte säga undertidsnöd. Mycket riktigt hann ingenöverenskommelse mogna fram. Den propositionsom lades fram för varockså den ett hastverk, full av motsägelser ochologiska resonemang -- en proposition som visocialdemokrater stämplar som otjänlig som grundför ett riksdagsbeslut.Kulturutskottet fick propositionen för yttrande. Enmajoritet bestående av borgerligheten -- där räknarjag in Ny demokrati -- gjorde ompropositionen på många vitala punkter.Nu var det riktigt bråttom. Den nya lagstiftningenskulle helst träda i kraft . De flestaändringsförslagen hade bäring på våryttrandefrihetslagstiftning. Det ankommer påkonstitutionsutskottet att vårda sig omgrundlagarna och att ha hand omradiolagstiftningen. fick i all hastutarbeta förslag till de lagtextändringar somföranleddes av kulturutskottets yttrande.Socialdemokraterna, främst med instämmandefrån , drev igenom ett beslut att skickalagändringarna till Lagrådet för yttrande. Därefterskulle radiofrågan i sedvanlig ordningsakbehandlas. Så mycket till sakbehandling blevdet nu inte. Den hastigt hopkomna kompromissenpå den borgerliga kanten skulle inte tåla så mycketsakdiskussion förrän en del svagheter skulle blialltför uppenbara. Kompromissförslaget att medgerätt att överklaga alla vitesförelägganden är ettparadexempel på detta.Den socialdemokratiska utgångspunkten har varitatt kommersiell radio skall finnas. Det har talats omatt vi socialdemokrater vill förhala frågans lösning.Men detta är ingalunda sant. Vi har velat ha dengrundligt beredd och helst att man skulle hauppnått konsensus mellan riksdagspartierna idenna fråga. Reklamradio utgör ingalunda någothot mot högtstående kvalitet påverksamheten -- om den inte inkräktarfrekvensmässigt på verksamhet såatt hörbarheten försämras och införandet av dendigitala tekniken försvåras.Herr talman! Dagspressens annonsintäkter, som ivissa fall kan göra andrahandstidningarnassituation mer prekär, berörs inte alls. Vi har krävtatt dagspressens situation mer ingående skallanalyseras. Vi anser också att propositionen inteskulle ha avfärdat andra och kompletterandemöjligheter att fördela sändningstillstånden sålättvindigt som kulturministern nu gör. Även omregeringen stannat för det renaauktionsförfarandet, dvs. att pengar skall vara detenda utslagsgivande, visste man på förhand attdetta skulle stöta på absolut motstånd frånSocialdemokraterna och Vänsterpartiet.Yttrandefriheten skall enligt vår mening inte kunnavara till salu.En annan fråga som behandlas i propositionen, ochsom har fått en helt otillfredsställande lösning, ärden om åsiktsreklamen och reklamen som riktar sigtill barn.I har varit varm förespråkareför att konsekvensanalyser skall finnas med iregeringsförslagen. När kulturministern varledamot i drev hon energisktdenna fråga. Var finns konsekvensanalysen ihennes proposition som vi behandlar ?Herr talman! Jag förväntar mig ingamärkvärdigheter från den kommersiella radion. Jagförväntar mig ingen valfrihetsrevolution, som dessmest hängivna anhängare gärna gör gällande.Lokal information av ganska trivial karaktär varvadmed musik av än mer utslätad art kommer att blidet vanliga. Det blir intressant att se omorganisationslivet, politiska partier ocharbetslivsorganisationer förmår profilera sig imediebruset.Fru talman! Märkliga och felaktiga rykten harcirkulerat att vi socialdemokrater har velat begagnaoss av den s.k. uppskovsparagrafen för att fördröjalagen. Det är felaktiga rykten. Vi socialdemokratertar avstånd från att använda uppskovsinstitutet försådana syften. Vi har tvärtom medverkat till attutskottet höll sammanträden om detta ärenderedan den 20 januari och den 9 februari.Vi socialdemokrater är medvetna om att det råderett tillstånd där nuvarande lag åsidosätts och attmånga privatradiostationer tjuvstartat sinareklamsändningar och att man hoppas på att undgårättslig påföljd för detta. Men vi anser -- och dettaär ett krav -- att skall föreläggasgenomarbetade förslag att utgå från. Det är inte enuppgift för ledamöter, de flesta utanförkonstitutionsutskottet, att snabbt snickra ihop ettgenomgripande omgjort förslag, så genomgripandeomgjort att det kan betraktas som nytt. Som jagtidigare har nämnt fick konstitutionsutskottetskansli i all hast försöka bringa reda i förslaget.Konstitutionsutskottet -- och här talar jag förSocialdemokraterna och -- tyckeratt detta är ovärdiga former att arbeta under. Vianser därför att propositionen skall avslås. Vimenar att regeringen bör tillsätta en parlamentariskutredning, med uppgift att skyndsamt lägga framett nytt förslag.Fru talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservation som fogats till dettabetänkande.Anf. 68 ():Fru talman! I propositionen föreslås att privatareklamfinansierade ljudradiosändningar tillåtsfr.o.m. Det är meningen attsjälvständiga, lokalt förankrade radiostationerskall främjas.Varje sändningstillstånd skall innebära rätt attbedriva sändningar inom ett särskiltsändningsområde. Antalet sändningstillstånd skallanpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheter.Det sägs dessutom att sändningstillstånden skallbegränsas så till vida att den som redan har etttillstånd att sända lokalradio inte skall kunna fåännu ett tillstånd.