prot · GG0958 · 1993-02-09 00:00:00 — Man skulle kunna tänka sig attflyktingen, om han eller hon inte har pengar, skullefå hjälpa med arbete och spika ihop de saker somförstörts.Jag tror att det vore bra om invandrarministernkunde ge klara signaler vad gäller dessa frågor, såatt allmänheten förstår att de tas på allvar.Anf. 8 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att försökata reda på om de påstådda uppgifterna om enökning av våldet på flyktingförläggningar är riktigaeller inte. De undersökningar som har gjorts inomInvandrarverket tyder inte på att våldet har ökat.Däremot har vi fler asylsökande än tidigare, ochdärför kan våldet naturligtvis ha ökat. Det kan interöra sig om en ökning i förhållande till antaletasylsökande.Jag tror inte heller att man skall tona nedproblemet. Problem som man försöker sopa undermattan kan man heller inte bearbeta. Det är viktigtatt man kan bearbeta dessa problem, och att de somkommer till får klart för sig vilka normeroch regler som gäller i vårt land.Man skall ha klart för sig att en del av detrapporterade våldet inte är våld mellan olikaetniska grupper. Det finns våld inom familjerna,våld mot barn, kvinnovåld osv. Detta våldredovisas också i de siffror som kommer fram.Det finns olika regler för huruvida våld av olika slaghar inverkan på rätten att stanna i . Detförekommer dessutom att man snabbehandlaransökningar från asylsökande som är ovanligtstökiga på förläggningarna.Anf. 9 (m):Herr talman! Jag inser också att vi måste varanyanserade när vi talar om dessa saker. Det hjälperändå inte att säga att våldet inte har ökat, att detinte är så farligt våld eller att det är normalt våld.Det rör sig ändå om våldsincidenter som ärallvarliga.Det står i svaret som invandrarministern gav attpolisiära insatser dess bättre bara varit nödvändigai undantagsfall. Det tyder på att problemen kansketrots allt i någon mån sopas under mattan.Problemen stannar på förläggningarna och kommerinte fram på det sätt som är nödvändigt för att manskall kunna stävja våldet.Jag tror att polisen måste få utreda våldsincidenterså fort de uppstår, just därför att man skall fåklarlagt hur det ligger till och för att man skall få enordentlig prövning av det. Det är helt nödvändigtatt man går till väga på det sättet. Gör man det,kommer man också att kunna klarlägga omvåldsincidenterna får en betydelse i samband medasylprövning eller inte. I annat fall vet vi inte detta.Våld får aldrig löna sig.Anf. 10 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror att man skall uppskatta attförläggningschefer och förläggningspersonal kanhantera dessa frågor, när de är av den karaktärenatt de kan och bör hanteras avförläggningspersonal.Bland de inrapporterade incidenterna finns t.ex.bråk i tvättstugor. Det kan ju faktiskt även i vanligasvenska tvättstugor råda olika uppfattning omsaker och ting. Jag tror inte att man skall belastapolisen i onödan. Jag håller däremot med om attdet är mycket viktigt att regelrätta brott, framförallt våldsbrott, rapporteras till polisen. Det är densignal som behövs. Den person som begåttvåldsbrottet skall naturligtvis också straffas fördetta.Anf. 11 (m):Herr talman! Det vore bra om man kunde klarläggaatt våld och våldsinsatser -- då talar jag givetvis inteom bråk i tvättstugan utan om grövre bråk -- skallha en klar betydelse när personens asylansökanprövas. Man får annars en känsla av att det intespelar någon roll att en flykting uppför sig på ettvisst sätt, därför att vederbörande ändå kommer attfå stanna. Det måste klarläggas, helst frånauktoritativt håll, att det inte är fallet om man harbegått ett brott.Frågan om ersättningsskyldighet i samband medvandaliseringar måste också klarläggas. Vilken rätthar förläggningarna att föranstalta omersättningsskyldighet i samband medvandaliseringar? Det är också en fråga som jag troratt allmänheten är intresserad av att få svar på.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1992/93:340 och 341 ommänniskosmugglingen till SverigeAnf. 12 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att ta för initiativ för att inte människorskall luras hit på falska grunder och utnyttjas avmaffian i och Ryssland.Sten i har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att stoppasmugglingen av människor till . Jag besvararfrågorna i ett sammanhang.Jag har haft anledning att här ikammaren tala om hur upprörd jag är över atthänsynslösa personer utnyttjar andra människorsnöd, genom att kräva stora summor i betalning föratt smuggla in asylsökande. Det är viktigt att geklara signaler om att inte accepterar sådanverksamhet. Inom utarbetasför närvarande en promemoria som behandlarmöjligheterna att skärpa straffen förmänniskosmuggling och ökade möjligheter attförverka t.ex. båtar som används förmänniskosmuggling.Jag anser att det är av största vikt att utökasamarbetet med främst de baltiska länderna, menockså med . Vi måste tillsammans försökakomma till rätta bl.a. med sådana problem som denmänniskosmuggling som äger rum från baltisktterritorium.De baltiska länderna befinner sig i ettutvecklingsskede. Såväl gränskontrollen sommigrationsmyndigheterna håller på att byggas upp.Det svenska suveränitetsstödet spelar en viktig rolli detta arbete.Jag planerar att resa till och inomkort för att diskutera ytterligare svenskahjälpinsatser med baltiska kolleger. ärberett att bistå med såväl juridisk expertis pålagstiftningsområdet som konkreta åtgärder förflyktingmottagande, allt i syfte att underlätta för debaltiska staterna att uppfylla Genèvekonventionenskrav. Regeringen skall också undersöka om detfinns åtgärder man från svensk sida kan erbjuda föratt hjälpa de baltiska länderna med t.ex.gränsbevakning. Det finns redan en svensk polisplacerad vid ambassaden i och ytterligaresvensk närvaro övervägs också i Ryssland.Statsministern har vid sitt besök i nyligentagit upp dessa frågor.De asylsökande som kommer till Sverigemed smugglare via , kommer naturligtvisliksom alla andra asylsökande att få sinaansökningar prövade individuellt. Frågan omavvisning till hemlandet eller något annat landavgörs av de lagtillämpande myndigheterna pågrundval av de skäl den enskilde asylsökandeåberopar och vad som i övrigt framkommit iärendet. Om man efter en sådan prövning fattarnegativa beslut är det angeläget att dessa kanverkställas med största skyndsamhet.Anf. 13 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Svaretär inriktat på framför allt att skärpa straffen och attkomma till rätta med problemen medmänniskosmuggling.Man kan enbart konstatera att människor som ärtvungna att fly av en eller annan orsak kanskemåste använda sig av möjligheten att bliutsmugglade. Det kanske är förutsättningen för attkunna fly. Den här frågan är ju väldigt känslig. Jagmenar att det säkerligen finns anledning attdiskutera hur man kan skärpa straffen. Man böremellertid också ha i åtanke att en förutsättning föratt människor ska kunna fly är att andra människorställer upp och hjälper till. Vi vet ju vad svenskartidigare har gjort för att exempelvis judar skullekunna fly undan förföljelser.I rådande situation finns det en maffia som på ettmycket otillbörligt sätt utnyttjar situationen.Rapporter som kommer via massmedierna tyder jupå det. Det kanske inte heller är fråga om attmänniskor flyr p.g.a. politisk förföljelse, utan attmänniskor luras att fly.Jag tänker särskilt på de människor som kommerfrån irakiska . Just det här området harju kurderna själva kontroll över, med hjälp av FN-alliansen. Jag var själv där som valobservatör i majförra året, när man valde representanter till sitt egetparlament. Jag tycker att det, i en region där detminst av allt råder demokrati, finns mycket storanledning att stödja de pågående försöken till endemokratisk utveckling.Det är mycket tragiskt att människor luras att åkaifrån dessa områden. Jag vänder mig emot det ochfrågar: Hur kan man förhindra detta? Jag menarockså att man måste få ut information, så att ingentror att det bara är att komma hit till för attfå både det ena och det andra.Anf. 14 i (m)Herr talman! Jag tackar också för svaret. Det ärokej att ta båtarna i beslag, eftersom derepresenterar ett visst värde. Att skärpafängelsestraffen, det är emellertid totaltmeningslöst. Det är ett slag i luften.Vad är det som händer i praktiken? Jo, en rysksjöman, som får fyra månaders fängelse i ,tjänar tio årslöner. Jag kannästintill garantera att det både i ochi finns en kö av besättningsmän som villtjänstgöra på dessa fartyg, därför att männenabsolut inte har någonting att förlora. Det ärungefär samma sak som när en svenskbyggnadsarbetare åker till arabstaterna och borisolerat , för att tjäna en massapengar. Denna aspekt får vi inte lov att glömma.Jag skulle i stället vilja föra in i debattenmöjligheten att ''fingra'' på biståndet till Baltikumoch , om det visar sig att myndigheterna idessa länder inte aktivt vill medverka till en lösningav problemet.Herr talman! Jag har slutligen två frågor att ställa.Statsrådet säger att för dem som har kommit dennaväg och som får ett negativt besked på sinasylansökan skall avvisningen verkställasskyndsamt. Är det någon skillnad för dem somkommer den här vägen och för dem som kommerandra vägar, vid ansökan om asyl?Vilken erfarenhet har när det gäller effektivgränsbevakning och på vilket sätt utförs den när detgäller skydd mot asylsökande?Anf. 15 Kulturminister ():Herr talman! Det finns anledning att av litet olikaskäl närmare se över lagstiftningen när det gällersmuggling, dels för att utröna möjligheterna attbeslagta båtar, dels för att titta påstraffbestämmelser över huvud taget.Det finns också anledning att undanröja denoklarhet som finns om man på ett vanligtmedmänskligt humanitärt sätt vill hjälpa enmedmänniska, utan att därmed ha någotvinningssyfte -- det som berördei sin inledning. är rättsläget på den punktenlitet oklart.Jag tror inte heller att man klarar av att stoppa denhär trafiken enbart genom att se över svensklagstiftning. Den viktigaste verksamheten sker i enkedja från det land som flyktingarna kommer ifrån,över . Diverse olika delar ingår ismugglingskedjan. Det är därför av helt avgörandebetydelse att myndigheterna i och i debaltiska staterna själva vill beivra och förhindradenna verksamhet. Man vill inte attländerna skall fungera som bas för uppbyggande aven maffia, en maffia som inte bara sysslar medflyktingfrågor, utan även droger och liknande. Manär inställd på att bekämpa det här. bör dåställa upp med den erfarenhet och kunskap somfinns här.Inom Östeuropabiståndet finns det en del somkallas för suveränitetsstödet. Det omfattar i dagungefär , och det går ut på atthjälpa länderna, inte minst de baltiska staterna, atthävda sina gränser. Inom ramen för det stödet harSverige exempelvis skänkt ettkustbevakningsfartyg. Det finns även kontakter närdet gäller gränskontrollen österut. Det finns därföringen anledning att börja diskutera indragande avbistånd till dessa länder, tvärtom.Anf. 16 ():Herr talman! Jag är glad över att tarupp diskussionen om hur man skall skärpa straffenför människosmuggling och ger en mer nyanseradsyn.Jag vill återkomma till irakiska . Jagskulle vara glad om ville åka tillirakiska för att förvissa sig om hursituationen är. Väldigt många av dem som harkommit hit kommer just därifrån. Enligt uppgiftersom jag har, har de kommit under falskaförespeglingar. Det finns därför anledning att geinformation i området.Samtidigt skall man göra insatser i irakiskaKurdistan. Det försiggår nu en bojkott riktad motIrak av FN. Bojkotten drabbar kurderna.Dessutom bojkottar den irakiska regimen detkurdiska området, vilket gör att de ekonomiskaförhållandena för människorna där är enormtsvåra. Vi måste därför stödja irakiska Kurdistanoch den demokratiska utveckling som är på gång.Det behövs alltså mer stöd utifrån, annars kommermänniskor att fly därifrån.Anf. 17 i (m):Herr talman! När jag talade om att eventuellt drain bistånd gällde det en situation där man kundebevisa att myndigheterna i eller i debaltiska staterna inte aktivt medverkade till attförhindra den här processen. Precis som statsrådetsäger, finns det i de här länderna en välorganiseradmaffia. Maffian är så pass välorganiserad att denäven sträcker sig långt in på myndigheternasområde. Det måste vi se mycket allvarligt på.Sedan vill jag säga några ord om det här medfängelsestraff och dess verklighetsanknytning. I daghar en intern på ett svenskt fängelse rätt till arbetepå vardagar. Om han inte får arbete, utan blirarbetslös, blir hans ersättning från A-kassan 40 krper dag.Herr talman, motsvarar normalpensionen permånad i . Då förstår ju var och en vad sexmånaders fängelse i -- där man kan jobbaoch tjäna kanske uppemot en hundralapp omdagen -- innebär för positivt för dessabesättningsmän.Anf. 18 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker att självvisar på ineffektiviteten med att bara försöka ändrasvensk lagstiftning. Det behövs massiva åtgärderinne i och . Syftet måste vara attde skall ha en egen flyktinglagstiftning, så att dekan tillträda och på det sättetingå i det internationella samfundet för ettgemensamt ansvarstagande för flyktingar.Jag är av samma uppfattning som IngelaMårtensson. Det är viktigt att man snabbt kan fåfram en signal till de personer som luras ifrån sinahemländer via och till Sverige.Jag är av den uppfattningen att våra myndighetersnabbt bör komma fram till ett beslut om hurflyktingarnas asylansökningar skall handläggas. Vihar ju alla kännedom om den förändradesituationen i irakiska . Där talar man junu om ett autonomt område. kan nog denbedömningen göras att man inte kan anföraflyktingskäl för att söka sig bort ifrån det området.Anf. 19 i (m):Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten ionödan, men det står i statsrådets skrivna tal vill skärpa straffen. Det är en av vägarna attgå fram. Jag menar, precis som det talades om i entidigare fråga, att det är det verkliga sättet att sopaproblem under mattan. Om vi skärper straffen i dehär fallen, kommer vi med stor sannolikhet att fåuppleva många problem framöver.Jag är nöjd med de andra metoder som statsrådethär har redovisat, och jag hoppas att framför alltsamarbetet med och de baltiska staternakan ge effekt, för det är det enda som faktiskt kange resultat.Anf. 20 Kulturminister ():Herr talman! Låt mig då ge mig in i den härdiskussionen. Skärpta straff kan innebära olikasaker. Det kan innebära att man skärperfängelsestraffen. Det kan innebära att man tar bortfängelsestraffen och i stället utdömer mycket högaböter. Då är det inte alls lönsamt att sitta i svenskafängelser.Det uppfattas dock normalt i juridiska kretsar somatt man mildrar straffen om man inför bötesstraff istället för fängelsestraff. Men just dessa frågor skallden här interna utredningen på departementetklargöra. Syftet måste ju vara att vi bidrar till attstävja verksamheten.Anf. 21 i (m):Herr talman! Då måste jag fortsätta debatten,därför att är det så att jag, om jag blir åtaladoch dömd till att betala böter och inte kan betaladem, blir satt i fängelse. Under den fängelsetidenhar jag rätt till arbete, och pengarna för det arbetetkan inte kronofogden ta. Den lösningen är absolutinte acceptabel.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:328 om beskattningav fodervärdsersättningAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att medverka till åtgärder föratt förenkla beskattningen av kostnadsersättningför den som håller hund för polisväsendets räkning.Sten hävdar att det är förvånansvärt attden som handhar en polishund skall behöva sparakvitton på alla kostnader för hunden och att detenda rimliga borde vara att göra ersättningenskattefri.Efter skattereformens genomförande gäller sammahuvudprincip för kostnadsersättningar från stat ochkommun som den som tidigare gällde för denenskilda sektorn, nämligen att de är skattepliktiga.De kostnader som ersättningen avser att täcka är åandra sidan avdragsgilla om dessa är att anse somkostnader för fullgörande av tjänsten. Styrktakostnader för hållande av hund förRikspolisstyrelsens räkning torde därför varaavdragsgilla.Jag har förståelse för att de nya reglerna omkostnadsersättningar i en del fall, såsom exempelvisdet tar upp, kan tyckas leda tillonödigt krångel för den skattskyldige. Man böremellertid enligt min mening så långt som möjligtundvika att ha särskilda regler i skattelagstiftningenför olika speciella och inte särskilt oftaförekommande typer av ersättningar. I stället måstedet ankomma på skatteförvaltningen att, inomramen för gällande regler, hantera dessa frågor såsmidigt och enkelt som möjligt. Någralagstiftningsåtgärder för det här aktuella fallet ärjag således inte beredd att initiera.Anf. 23 i (m):Herr talman! Frågornas dignitet skiftar, men denhär ordningen kan inte hjälpas.Tidigare fick man ersättning för att man höll enhund åt . Den summan varfastställd så att man inte skulle tjäna pengar på atthålla hunden. Den skulle täcka de kostnader somansågs nödvändiga.Sedan kom skattereformen som skulle förenklaallting. vet jag att statsrådet inte var någonförsvarare av skattereformen. Men, nu plötsligtskulle man börja samla på kvitton. Den summa somtidigare var avsedd att täcka kostnaderna skulleman styrka genom kvitton.Detta är krångligt, och folk förstår det inte. Jag kanse framför mig den taxeringsnämnd som skallhantera dessa kvitton. Vad är det som säger att enpolis inte påstår att hunden äter samma mat som vi,alltså även oxfilé och fläskstek och allt vad det kanhandla om? Hur skall man styrka det? Gäller detbara burkar med hundmat?Man har en gång fastställt en summa som skallmotsvara de verkliga kostnaderna. Låt den då vara.Krångla inte till det och begär att folket skall samlakvitton, en bestämmelse som man på ett mycket lättsätt kan kringgå. Man gör folk till förbrytare, ellersmåkriminella, med det här systemet. Det finns ju inte en person , som haren hund, som inte med lätthet kan komma upp medkvitton på det här beloppet. Om de sedan ärkorrekta eller ej kan ju ingen taxeringsnämndavgöra. Därför bör sådana bestämmelser tas bort.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst har väl både StenAndersson och jag försvarat den nödvändigamarginalskattereformen. Att det sedan fannsingredienser som både han och jag hade synpunkterpå är en sak.Sedan -- och det hoppas jag att vi är överens om --skall man försöka ha en så enhetligskattelagstiftning som möjligt, gärna ännu enklare.Om man jämför med den kostnadsersättning -- ingajämförelser i övrigt -- som ochandra ledamöter i har, finner man att denkostnadsersättningen är skattepliktig. Man måste iprincip kunna styrka dessa kostnader med sinakvitton. Men det innebär ju inte att gång skickar in kvittona. Jag antar att hansamlar dem i något kuvert eller i en mapp, och omdet skulle behövas kan han styrka kostnadernagenom att lämna in kvittona på ett eller annat sätttill skattemyndigheten. I flertalet fall behöver manväl inte göra detta.Samma smidiga sätt att hantera frågor bör kunnagälla även i det här fallet, även omkostnadsersättningen är skattepliktig och man skallha avdragsgilla kostnader som motsvararkostnadsersättningen.Riksskatteverket har exempelvis sagt attutbetalaren, dvs. , om utgivenkostnadsersättning inte uppenbart överstigeravdragsgilla belopp inte behöver göra avdrag förpreliminär A-skatt, inte heller betala socialavgifter.I realiteten innebär detta att man i så fall menar attdet beloppet också är rimligt sett uravdragssynpunkt. Så det här går nog att hanterapraktiskt. Sedan skall vi ha en enhetligskattelagstiftning så långt det är möjligt.Anf. 25 i (m):Herr talman! Det är bara en, men förvisso ickeoväsentlig, skillnad. Vad gäller ledamöternaskostnadsersättning, som statsrådet drar in idebatten, har man alltid behövt styrka sina avdrag.Men före skattereformen gällde detta inte för demsom var fodervärdar åt Rikspolisstyrelsen.I och med att man införde skattereformen måsteman styrka sina avdrag. Man tar kvitton urhushållskassan och samlar dem. Då kanman styrka det belopp som man skall ha. Sedan kaningen taxeringsmyndighet göra någonting åt det.Att ha en sådan bestämmelse kvar skapar barabyråkrati och ett misstroende mot vårtskattesystem.Faktum är att vi skall sträva efter att få det här såenkelt som möjligt. Det är det väl inte inomalla områden.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Skattereformen innebar förändringarför i så till vida att detraktamenten som inte var skattepliktiganu tas upp till beskattning. Man får då styrkakostnaderna i det sammanhanget. Vidare finns detnormalbelopp, och problemet kan alltså lösaspraktiskt.Tanken är att de som arbetar inom statlig tjänstskall ha samma regler som de som arbetar i privattjänst. Här finns en konflikt när det gäller att införaförenklingar så snabbt som möjligt. Då skall enmängd utgående ersättningar göras skattefria.Statligt anställda skulle egentligen kunna ha enskattefri lön som är väsentligt lägre än denskattepliktiga lön som finns inom den privatasektorn.Jag skall nu inte gå in på de extrema fallen. Menjag konstaterar att om vi har principen att lön ochkostnadsersättningar är skattepliktiga, bör denprincipen även gälla i ett sådant litet fall. Sedan fårproblemet lösas praktiskt vid taxeringen. Jag ärövertygad om att skattemyndigheterna faktiskt kangöra det, likväl som jag hoppas att de gör det vadgäller beskattningen av och traktamenten.Anf. 27 i (m):Herr talman! Jag förstår statsrådets argumentation.Det har tidigare bestämts vad det kostar att hållaen hund. Varför skall man då vid införandet av enskattereform -- som skall innebära förenklingar --börja kräva in kvitton? Detta upplevs definitivt intesom någon förenkling av dessa människor. Jagförstår att det kan vara svårt att ändra på deenskilda fallen. Jag hoppas statsrådet förstår att desom drabbas av dessa regler är negativa.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:335 om samordningav kronofogdemyndighetens verksamhetAnf. 28 Statsrådet ():Herr talman! har låtit utredaförutsättningarna för en regional samordning avverksamheten vid kronofogdemyndigheterna. Iutredningsarbetet har också behandlats frågan omnya huvudorter för exekutionsväsendet. GunnarThollander har frågat mig om en så övergripandereform endast skall behandlas inomRiksskatteverket.Bakgrunden till utredningen är följande.Regeringen har , bl.a. i 1991 årskompletteringsproposition, pekat påangelägenheten av att myndigheterna minskarkostnaderna för främst internadministration genomsamarbete i större regioner eller med andramyndigheter på samma ort. Vidare uppdrogregeringen åt attredovisa möjligheter och begränsningar när detgäller att inom nuvarande myndighetsorganisationför exekutionsväsendet effektivisera det operativaarbetet genom att koncentrera särskilda funktionertill vissa av myndigheterna, oberoende avlänsgränserna.Flera lagar, bl.a. utsökningsbalken, innehållerbestämmelser som bygger på att det finns enkronofogdemyndighet i varje län. Vill man frångåden ordningen är det alltså något som måsteunderställas för prövning. Vilka ortersom är centralorter för kronofogdemyndigheternahar däremot reglerats av regeringen i enförordning.Mitt svar på fråga är medandra ord nej.Anf. 29 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för det svarjag har fått.Jag vill betona att det finns en oro i län,som jag kommer från, för den rad av negativaförändringar som föreslås för länet. Vi upplever attdetta är en av de negativa förändringarna. Vi kansjälvfallet inte acceptera förslaget i utredningen attUppsala inte skall bli huvudort i regionen. , i vars styrelse jag sitter,och i län har diskuteratdenna fråga och går givetvis emot utredningensförslag.Statsrådets nej i svaret till min fråga är naturligtvispositivt för min del. Det innebär att när ärendetkommer hit till får jag möjlighet attåterkomma i frågan och diskutera detaljerna.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror och hoppas att GunnarThollander och jag är överens om att det är bra attde olika myndigheterna -- i det här falletRiksskatteverket -- försöker fundera igenom vilkamöjligheter det finns att spara pengar och att görasaker och ting billigare.