prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — 188 ()replik:Herr talman! Det är ingenting som har hänt, GöranMagnusson. Vi lagstiftar inte för forntiden utan förframtiden. Skälen till dessa förslag är just de somjag har nämnt, nämligen att vi behöver stärkadomstolarnas självständighet av konstitutionellaskäl. Vi måste kunna ställa dessa krav pådomstolsförvaltningen för attstärka allmänhetens förtroende för rättsväsendetoch rättssamhället.Det är ett jättestort bekymmer med balanserna idomstolarna. Det sitter två domare iDomstolsverkets styrelse . Om vi då utökardenna skara till fem kan det knappast vara ägnat attpåverka arbetssituationen inom domstolsväsendet inågon större utsträckning.Jag kan inte uttala mig om vad utskottsordförandeBritta Bjelle sade eller vad hon hade för inställningför . Då fanns jag ännu inte i riksdagen.Jag har nämnt vad har redovisat förinställning. Jag har ingen anledning att räkna medatt TCO har någon annan inställning. TCO har,precis som full insyn och full möjlighet tillpåverkan på verksamheten inom itidigare led enligt vanliga medbestämmandereglerutan att därför behöva sitta i styrelsen. Detta är enutveckling som pågår på många andra fronter isamhället. Det gäller inte bara Domstolsverket.Bl.a. av konstitutionella skäl är det särskiltolämpligt med den typen av representation just iden här styrelsen.Anf. 189 ()replik:Herr talman! Varför upptäcktes dessakonstitutionella skäl först nu? ansågmoderata ledamöter i denna kammare attDomstolsverket inte var något problem urkonstitutionella synpunkter och att det skullekunna fungera alldeles utmärkt. Det finns inte enenda motion, såvitt jag kunnat finna i det utmärktadatasystemet, som visar att moderater eller någraandra borgerliga ledamöter har yrkat påförändringar av det slag som är i fråga. Man haregentligen inte heller yrkat på att vi skall göra andraförändringar för att stärka domstolarnas ställning.Det är inte det vi skall besluta om nu.Nu är det själva domstolsadministrationen vibeslutar om. Där finns det knappast någonanmärkning. Alla är överens om att detta fungerarutmärkt. Vad var det som inträffade när den förstapromemorian kom? Varför är man så oerhörtintresserad av och engagerad i att genomföra dethär förslaget? Det har ju varit förhandling påförhandling på toppnivå för att rädda denna, somChristel här vill framställa den, ganskabetydelselösa proposition.Christel säger att vi inte lagstiftar förforntiden utan för framtiden. Vad är det som blirbättre i domstolarnas arbetssituation genom denhär propositionen, ? Vad finnsdet för kritik ur konstitutionella och andrasynpunkter mot de nuvarande förhållandena, somblir ändrade genom ett bifall till den härpropositionen? Vad är det som egentligen skullekunna ändras?Herr talman! Låt mig också säga att ChristelAnderberg uppehåller sig relativt mycket viddecentraliseringen inom domstolsväsendet. Detgör man också i utskottsmajoritetens text. Detta ärju alldeles okontroversiellt. Det är t.o.m. så attDomstolsverket, som först skulle avskaffas och nuskall organiseras på ett annat sätt, leder dettadecentraliseringsarbete. Det finns över huvud tagetingen motsatsställning kring detta, så den härpropositionen leder ju inte till detta. Det går ju attgenomföra även i andra sammanhang.Christel säger att det är en utveckling pågång nu att skrota fackliga representantersmedverkan i verksstyrelser och på andra håll isamhället. Jag skulle faktiskt inte vilja kalla det fören utveckling. Jag betraktar det som en avveckling.Det är en avveckling av fackligt inflytande. Jagminns faktiskt inte riktigt om företrädaren förJusek uttryckte sig så rakt på sak som ChristelAnderberg påstår här. Att Juseks företrädare ärnöjd betyder ju inte att man därmed kan säga attalla fackliga företrädare är nöjda. Såsom jagbeskrev finns det faktiskt en skillnad i ställning i dethär sammanhanget.Anf. 190 ()replik:Herr talman! Även om moderata riksdagsmän intehar beklagat sig över tingens ordning på senare årkan jag konstatera att vi inte är sämre än att vi kanändra oss. Vi blir klokare med tiden.Det finns ingen anledning att tro annat än attstyrelsen också i dess nya utformning kommer attfungera till full belåtenhet.När det gäller fackrepresentanter i styrelser skullejag vilja citera Lindbeckrapporten villkor förekonomi och politik. Där framhåller man underrubriken ''Den svenska krisen'' att en tydligansvarsfördelning betyder att samhällets olikaaktörer har klart definierade uppgifter och tydligaincitament. Ansvar förutsätter ett nära sambandmellan insats och resultat. Den svenska modellensrollblandningar och otydliga maktfördelning hartenderat att utsudda ansvaret.Det är så sant som det är sagt. Fackföreningarsuppgift är och skall vara att tillvaratamedlemmarnas intressen. En styrelseledamot har iförsta hand att se till huvudmannens, dvs. bolagetseller myndighetens, bästa. Dessa två roller äribland oförenliga och måste med nödvändighet ledatill att en sådan representant ibland hamnar ilojalitetskonflikter.Anf. 191 ():Herr talman! Jag önskar inledningsvis belysa deninverkan som förslagen i betänkandet omdomstolsväsendet kan ha på arbetet medreformeringen av statens ekonomi.Det allt övergripande problem som vi som politikerkommer att få kämpa med ärvårt gigantiska budgetunderskott. Klarar vi inte avatt stoppa ökningen och påbörja en återbetalning såhar vi konsumerat på våra barns bekostnad ochkommer att överlämna ett mindre välmående land.Inom det konkurrensutsatta näringslivet fick festenunder ett abrupt slut. När efterfråganminskade visade det sig att vårt kostnadsläge var förhögt, och vi fick en lavin av konkurser. Dennautgjorde sedan inledningen till en rekonstruktionav hela vår industri. Detta arbete har bedrivitsutomordentligt målmedvetet. Vi har klarabelägg för att vårt näringsliv har stora möjligheteratt expandera och därmed börja återanställa ochgenerera behövliga skatteintäkter till staten närkonjunkturen vänder uppåt.Jag har tidigare för egen del varit med och bedriviten intensiv kostnadsjakt när jag --1985 hade ansvar för ett släktföretag. Vi ökadeunder dessa år utan att använda oss av en massivmarknadsföring omsättningen från ca 20 miljonerper år till över 500. Vi åstadkom ökningen genomatt med sänkta kostnader öka vårkonkurrensförmåga.Under senare år har jag på styrelsenivå deltagit i ettpar bankers arbete med att förbättrakostnadseffektiviteten och likaså i en stiftelse somdriver näringsverksamhet med hundrataletanställda. Det handlar ofta om svåra beslut närföretag skall organiseras om och personal friställas,men de är nödvändiga att ta. Inom näringslivetsätter konkurrensen obönhörligen nivån förkostnaderna.När det gäller att uppnå kostnadseffektivitet inomden offentliga sektorn är svårigheterna större. Denborgerliga regeringen har dock inlett ettförtjänstfullt arbete med att låta enskilda alternativkonkurrera med de delar av den offentliga sektornsom kan konkurrensutsättas. Det kommer att geresultat när konjunkturen vänder uppåt ochrationaliseringen kan fullföljas inom berörda delarav den offentliga sektorn.Men det finns en en stor del av den offentligaverksamheten som inte kan effektiviseras genomett yttre marknadstryck. Här måste man i ställeteffektivisera genom en klok organisation, tydligamål, målstyrning och en noggrann uppföljning ochutvärdering. Till denna s.k. kärnverksamhet inomden offentliga sektorn hör domstolsväsendet.Detta område är speciellt i det avseendet attdomstolarna har en grundlagsskyddadsjälvständighet i den dömande verksamhetengentemot , som har den lagstiftandemakten.Som redovisat fanns detinvändningar från borgerligt håll närDomstolsverket inrättades i början av 1970-taletför att samordna och effektivisera domstolarnasadministration. Man framhöll att det föreföllomöjligt att avgränsa Domstolsverketskompetensområde så att domstolarnas integritetinte kränktes.Men som också redovisade harde påtalade farhågorna inte besannats. Såväl denHedborgska utredningen under den borgerligaregeringen som remissomgången förden s.k. departementspromemorian visar attdet inte finns en enda domstol som anser attDomstolsverket kränkt dess integritet.Mot denna bakgrund och mot bakgrund av detstora behov av att sänka statens utgifter som jaginledningsvis berörde är det mycketuppseendeväckande att man frånJustitiedepartementets sida initierat en propositionmed förslag som innebär att staten avhänder sigkontrollen över kostnadsutvecklingen inomdomstolsväsendet. I stället för en generaldirektörsom är direkt ansvarig under regeringen föreslårman en styrelse, i huvudsak bestående av högadomare, med samma vittgående befogenheter attefter eget gottfinnande skötadomstolsadministrationen som styrelsen i ettaffärsdrivande verk.Sverige har en i internationell jämförelse mycketkompetent domarkår och hög rättssäkerhet. Menav naturliga skäl är domarna varken utbildade föreller vana vid att leda stora administrativaorganisationer. Jag har i min motion framhållit attdet kostar över 2,5 miljarder att hålla i gångdomstolarna. Om vi tar med verksamheten vid deallmänna advokatbyråerna ochrättshjälpskostnaderna, som ocksåadministrerar, överstiger kostnaderna 3,6miljarder. Alla kan räkna ut vad exempelvis entioprocentig effektivitetsnedgång innebär förstatskassan.Jag vill i detta sammanhang ställa en fråga tillChristel . Varför har inte Statskontoretoch fått yttra sig överpropositionsförslaget om det är så harmlöst somChristel har velat göra gällande?Den rågång mellan som den lagstiftandemakten och domstolarna som vi värnar igrundlagen är tyvärr inte djup. Det beror på attriksdagen även är den medelsbeviljande makten.Denna intressekonflikt kan om vi bifallerpropositionen komma att aktualiseras på ettmycket brutalt sätt. Jag kan framför mig se enuppslitande massmediedebatt med enfinansminister som till slut vägrar att höja anslagentill domstolsväsendet och en styrelse bestående avhöga domare som anklagar den lagstiftande maktenför att sätta sig på den dömande. Då är det för sentför regeringen att ändra organisation eller attavskeda styrelseledamöter.Risken för en effektivitetsnedgång ökar genom vill kasta ut kanslipersonalensrepresentant ur styrelsen. Jag tycker att detta äruppseendeväckande. Kanslipersonalen som berörsmest av administrationen och utgör två tredjedelarav domstolspersonalen får inte ha någonrepresentant i styrelsen. Förslaget innebär enåtergång till en svunnen epok när överklassenstyrde massan.Under mina i harGun Haak som representant för kanslipersonalenvarit ovärderlig. Hon har varit mycket konstruktivoch har kunnat informera om hur olika rutiner ochuppläggningar fungerar och vilkenrationaliseringspotential som finns. Det är ju heltomöjligt att utveckla nya arbetsbesparande systemoch få dem genomförda om man inte harpersonalen med sig.Utan att man kan ange ett enda bärande skäl för attförändra styrelsen för , slår manmed olika uttryck i propositionen fast att manönskar stärka domstolarnas inflytande överledningen i . Det är en falskvarubeteckning. Det är inte domstolarnasinflytande man vill stärka, utan det är domarnas,akademikernas.Det är betecknande att endast anger , akademikernasförbund. Huvuddelen av personalen pådomstolarna får nämligen minskat inflytande, närderas företrädare kastas ur styrelsen.Det är svårt att förstå att företrädare förFolkpartiet, och kds har kunnat ansluta sigtill detta elittänkande, och det blir än svårare attförstå om man betänker att det bara är sedanjustitieutskottet med nuvarande ordförande ispetsen beslöt att utöka Tjänsteförslagsnämndenmed den företrädare för kanslipersonalen som mannu vill kasta ut. Då skrev justitieutskottet:''När det gäller frågan om en företrädare för TCO-S bör ha plats i nämnden bör noteras attdomstolsarbetet i stor utsträckning är ett lagarbetesom utförs av domare, notarier och kanslipersonalgemensamt, och att det alltså är viktigt att domarnahar ett gott samarbete med övrig personal. Mot denbakgrunden anser utskottet, i likhet medjustitieministern, att det är motiverat att beredaTCO plats i tjänsteförslagsnämnden. Härigenomkommer andra personalkategoriers synpunkter påtjänstetillsättningar att kunna tas till vara på ettbättre sätt . ''Jag är mycket intresserad av vad de ledamöter somfinns i kammaren och som representerarFolkpartiet, och kds i justitieutskottet harför förklaring till det ändrade synsättet.Anf. 192 ()replik:Herr talman! Staten avhänder sig visst intemöjligheten att påverka domstolarnasadministration. På s. 22 i propositionen finns ettlångt stycke, där alla olika påverkansmöjligheterfinns angivna. Bl.a. har statsmakterna genomnormgivningen inflytande över domstolarnasdömande verksamhet.Det medborgerliga inflytandet över den dömandeverksamheten är också tillgodosett genom systemetmed nämndemän i domstolarna. I administrativtoch organisatoriskt hänseende sker statsmakternasstyrning främst genom budgetarbetet och denverksamhet som hänger ihop med framför alltmedelstilldelningen till domstolsväsendet.Vidare erinras om JK:s och JO:s tillsyns- ochgranskningsskyldigheter liksom skyldigheten förstatliga myndigheter enligt 4 kap. 10 §riksdagsordningen att lämna uppgifter och avgeyttranden på begäran av riksdagsutskott.Det finns alltså en mängd kanaler där det härinflytandet är väl tillgodosett.Varför det inte har skett någon remiss tillstatskontoret kan jag tyvärr inte svara på. Detframgår ju av propositionen att synpunkter påförslaget har inhämtats bl.a. från ordförandena iHögsta domstolen och Regeringsrätten, från allapresidenter, lagmännen i de tre största tingsrätternaoch länsrätterna samt . Det haransetts till fyllest för de trots allt ganska begränsadeförslag som det nu gäller.Sedan är det ju så, , att finansministerninte heller ger domstolsväsendet så storaanslag som man där skulle vilja ha. Jag tyckerdärför inte alls att det här framtidsscenariot är såskräckinjagande som ville göragällande.Jag tycker att jag i fråga om de fackligarepresentanterna angav vår ställning ganska klart imitt replikskifte med . Jag skallinte ta upp tiden med att upprepa mig på denpunkten.Anf. 193 () replik:Herr talman! säger att stateninte avhänder sig inflytande. Men det är ju på detsättet att vi har en generaldirektör som ärdirekt ansvarig under regeringen. I ekonomiskthänseende har regeringen möjlighet attsätta press på denne generaldirektör och se till atthan effektiviserar och rationaliserar i verksamhetenså långt det är möjligt.Generaldirektören har i denna verksamhet storhjälp av en styrelse med en mycket bredkompetens. Där finns företrädare för olikadomstolar. Domstolarna är ibeslutsmajoritet i styrelsen, eftersom det om manräknar med generaldirektören finns fyra domare,och generaldirektören är gammal domare.Som jag har nämnt finns det också istyrelsen företrädare för kanslipersonalen, och detär enligt min uppfattning helt ovärderligt. Jag sitteri tillräckligt många styrelser för att inse behovet avatt de stora personalkategorierna är representeradei styrelsen. Det går inte att styra vare sig företageller organisationer ovanifrån. Man måste ha medpersonalen om man skall kunna utveckla eneffektiv verksamhet.Nu vill man ändra styrelsens hela konstitution. Istället för den styrelse som mer har varit ettbollplank till generaldirektören vill man lägga fasten styrelse med samma stora befogenheter somstyrelser i affärsdrivande verk, som har att ta ansvarför både inkomster och utgifter. Men den härstyrelsen får precis självständigt hantera sinautgifter, och då är risken oerhört stor att det blir enförsämrad effektivitet. Eftersom vi rör oss medmiljardbelopp, kommer det också attsynas i statens utgifter.Christel säger också att förslaget harvarit ute på remiss. Ja, det har varit hos de högadomarna. Det har varit i , somenhälligt avslår förslaget. , somständigt granskar ekonomi ochlätt hade haft möjlighet att yttra sig, har mandäremot inte vågat låta ta del av förslaget. Manhade kunnat få ett yttrande . harman i stället i en månad låtit förslaget hanterasinom justitieutskottet.Anf. 194 ()replik:Herr talman! Jag är fullständigt övertygad om atten skicklig och modern verksledning får personalenmed sig utan att personalrepresentanter därförnödvändigtvis behöver sitta i styrelsen.Enligt den ordning vi har är generaldirektörendirekt ansvarig inför regeringen, men enligt detförslag som vi diskuterar kommer ju styrelsenför att vara direkt ansvarig införregeringen. Förslaget innebär alltså inte attstyrelsen kan sprattla i väg och leva sitt eget liv.Regeringen får ändå en möjlighet att hålla en handöver verksamheten.Anf. 195 () replik:Herr talman! Det kommer inte att bli på det sättetnär man vill stärka domstolarnas makt genom att gedenna styrelse så stora befogenheter. Den skallsjälvständigt sköta administrationen. Det ärkontentan av detta förslag.Christel har en positiv uppfattning omatt en skicklig verksledning får med sig personalen.Möjligheterna att få med sig personalen minskaroerhört när den stora kategori som utgör tvåtredjedelar av alla anställda inom domstolarna inteblir representerad i styrelsen. Jag skulle önska attChristel hade tagit del av det yttrandesom en gammal, mycket klok , , har skrivit. Han går i pension . Hanhar suttit i under alla år.Han var myndighetschef i den organisation somföregick . Hanpåpekar att det är omöjligt att företa någrarationaliseringar när man har styrelser med högadomare. De bevakar de egna reviren och ser till attden egna domstolen får de bästa möjligheterna.Om man nu inrättar en styrelse av detta slag ochlåter sju åtta domstolar bli representerade, blir dedå jäviga när anslagen för de särskilda domstolarnaskall diskuteras? Hur ställer sig de andradomstolarna till detta?Det kommer att bli mycket problem med arbetet idenna styrelse, så jag tror att domarna helst skulleha varit utan detta arbete. Hela Domstolsverketsverksamhet går egentligen ut på att lämna domarnaden service som gör att de kan ägna sig åt det somde är duktiga på, nämligen den dömandeverksamheten. De har varken utbildning för ellererfarenhet av att driva stora administrativaorganisationer, som jag tidigare nämnde. Dettakommer inte att fungera, är mycket förvånad över att tar sålätt på detta som man har så stora insikteri att verka i olika styrelser i näringslivet. Där finnsalltid fackliga företrädrare med, och de utgör enpositiv del av styrelsearbetet.Anf. 196 ():Värderade talman! nämnde fören stund sedan att man kan hamna ilojalitetskonflikter. Så är det för mig nu.Jag blev först uppmärksammad på regeringensproposition /94:17 om förvaltningen inomdomstolsväsendet av personal vid iJönköping. När jag sedan tog del av propositionenblev jag så förvånad att jag inte kunde motstå attagera i ärendet.Jag är en del av regeringens underlag här iriksdagen. Normalt sett borde jag ställa upp på deförslag som regeringen presenterar. Jag tycker attden här propositionen är så dåligt underbyggd attjag i stället vill verka för att så litet som möjligt avdess intentioner vinner stöd här i riksdagen.Utskottsbehandlingen har undanröjt en delkritiserbart i propositionen. Om vi också beslutarenligt reservationerna 1 och 2 har vi nått ganskalångt. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 1och 2 i justitieutskottets betänkande 1993/94:JuU10och i övrigt till utskottets hemställan.Justitiedepartementet borde ha tillräckligt att göramed att hantera alla frågor om polisväsendets ochkriminalvårdens situation utan att behöva ägnakraft åt sådana, enligt min uppfattning, heltonödiga ändringar som föreslås i den härpropositionen.Ganska ofta är en regerings förslag efterlängtade --åtminstone av några. Hur är det med den härpropositionen? Ja, jag kan inte komma på någongrupp utanför som tycker attdet här förslaget är vad svenskt domstolsväsendebehöver.Har någon kritiserat skötsel avdomstolsväsendets administration? Inte såvitt jagvet.Blir domstolsväsendets administration billigare ompropositionen antas? Inte ensJustitiedepartementet tror särskilt mycket på någraekonomiska vinster. ''kan vissarationaliseringsvinster möjligen förväntas'', står deti propositionen.Finns det någon ideologisk grund för förslaget, såatt regeringen -- bestående av moderater,folkpartister, centerpartister och -- därmedkan markera hur en sådan regering ser pådomstolsväsendets administration? Såvitt jag förstår ärhuvudpoängen med den här propositionen attDomstolsverkets relativt allsidigt sammansattastyrelse byts ut mot några domare, som -- utöver attvara domare -- förväntas besitta den administrativakvalifikation som behövs för att fatta beslut omadministrationen.Liknelsen i motion är god. Hanskriver att förslag är som att''man samlar landets ledande hjärnkirurger i enstyrelse och låter denna administrera helasjukvården''.Jag har använt ordet klåfingrighet när jagkommenterat den här propositionen. Ju mer jagsätter mig in i ärendet, desto mer tycker jag att detuttrycket är rätt använt. tycktenyss att intresset för ärendet står i omvändproportion till dess betydelse. Ja, ChristelAnderberg, varför lägger regeringen fram enproposition med ett så obegripligt och obetydligtinnehåll? Klåfingrighet.I brev till justitieministern har jag redovisat min synpå propositionen och föreslagit att propositionenskulle dras tillbaka. I ett mycket vänligt svar harjustitieministern bl.a. skrivit att ''den föreslagnaförändringen också väl kan passas in i regeringensallmänna decentraliseringsarbete''. För mig ärförslaget snarare en centralisering. Om man låteren liten grupp domare överta ansvaret förverksamhetens administration är det knappast endecentralisering i jämförelse med den styrelse medinflytande från annat håll som finns.Justitieministern skriver också till mig attpropositionen ''är ett uttryck för regeringenssträvan att ta på allvar och på så många områdensom möjligt flytta fram rättsstatens positioner''.Jag vill fråga hur hon anser atten förändring av detta slag av det administrativaansvaret flyttar fram rättsstatens positioner. I enreplik till sade ChristelAnderberg att hon tycker att det blir så.Justitieministern har också i brevet till mig hänvisattill artikel 6 i och påstår attden svenska rättsordningen haft svårt att leva upptill just den.Artikel 6 i berör, såvitt jagförstår, inte domstolsväsendets administration.Den handlar om sådant som rätt tilldomstolsprövning av myndighetsbeslut och rätt tillmuntlig förhandling i överrätt. Det sistnämnda harförresten i ett antal utslag redantillgodosett, och till det kommer säkertdomstolarnas praxis att anpassas.Kan förklara hur de som stöderpropositionen anser att förändringen avdomstolsväsendets administration innebäranpassning till just artikel 6 i ,som justitieministern hävdar?Europakonventionen anger domstolarna och dessoberoende ställning som en grundpelare i enrättsstat, skriver justitieministern, och menar attden här propositionen är exempel på att Sverigesregering också tycker det.Värderade talman! I instruktionen för stårdet uttryckligen att verket skall ledadomstolsväsendets administrativa verksamhet mediakttagande av domstolarnas självständighet. Dendelen av är alltså redantillgodosedd.Värderade talman! Det känns onekligen lite snopetatt stå här och angripa regeringen, som jag i de allraflesta fall är beredd att försvara. I det här ärendetvet jag dock att åtskilliga riksdagsledamöter i allaregeringspartier delar mina kritiska synpunkter.Det är min förhoppning att vi efter morgondagensomröstning har kunnat undanröja det mestkritiserade i det ursprungliga förslaget.Anf. 197 ()replik:Herr talman! Vid denna sena timme och heltoförberedd kan jag tyvärr inte reda ut förhållandetmellan detta förslag och artikel 6 iEuropakonventionen. Jag skall läsa på till någotsenare tillfälle, när vi kan fortsätta denna debatt.När det gäller justitieministerns svar att dettainnebär decentralisering är jag övertygad om atthon inte syftade på hur styrelsen är sammansatt.Det hon syftade på var naturligtvis de framtidauppgifterna för verket. Tanken är ju att alladministration och alla organisatoriska ochadministrativa beslut i fortsättningen inte skall skei , utan fördelas ut på domstolarna i såstor utsträckning som möjligt.