prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Skall mankanske tolka utskottets skrivning så, att ombeställarna, och , skullebeställa en sådan forskningsmiljö, skulle mankunna få regeringen att ställa upp på att en så stordel av verksamheten flyttas att dessa effekter kanuppnås genom att man kommer nära varandra ochkan utveckla en ännu bättre miljö, som gör att manfår en mycket bättre kvalitet än den man har?Visserligen har många här bedyrat att kvaliteten ärbra, men jag tror ändå att miljön skulle kunna bliännu tydligare och bättre om de här forskarna ochmyndigheterna, som är de största köparna av de härtjänsterna, kunde komma varandra så nära sommöjligt.Utskottet borde ha kunnat utveckla de härtankarna litet bättre och inte bara avstyrkamotionen så som man gör.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Forskning för kunskap och framstegFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU18 Forskning för kunskap och framsteg(prop. 1992/93:170 delvis).Anf. 206 ():Herr talman! Det kommer att krävas mycketomfattande insatser för att vi skall kunna förändrasamhällets utveckling i linje med deöverenskommelser som träffades i . Påkort sikt kan utvecklingen påskyndas genomlagstiftning, normer och andra styrmedel. Den meromfattande omställningen ställer krav pålångsiktigt inriktad forskning och utveckling. Föratt uppnå den önskade utvecklingen krävs därför ensamlad strategi, omfattande åtgärder som fårgenomslag på kort, medellång och lång sikt.Det yttersta målet för samhällets miljöforskning äratt vi erhåller kunskap för att förstå problem,utveckla ny teknik och nya system för en hållbarutveckling. Varje myndighet och forskningsråd börha ett ansvar för att stödja miljörelaterad forskninginom resp. sektor.Herr talman! Vi socialdemokrater kommer att gemiljöforskningen fortsatt hög prioritet, och för attvi skall kunna uppnå de mål har beslutatom vill vi öka anslaget till ren miljöforskning med53 jämfört med regeringensförslag. Vi vill särskilt prioritera forskningen kringolika miljöpolitiska styrmedel.Även regeringspartierna har vid flera tillfällenpoängterat vikten av en ökad användning avstyrmedel. I forskningspropositionen står det bl.a.att ''forskning kring ekonomiska mekanismer ochincitament är centralt i sammanhanget''. Ändåpresenteras inget konkret förslag till ökade resurserför detta angelägna forskningsfält.I slutrapportLångsiktig miljöforskning framgår att forskning omolika styrmedel på miljöområdet varitrelativt blygsam. Vi socialdemokrater anser attdenna forskning är mycket viktig för att vi skallkunna bedöma vilka åtgärder på miljöområdet somär kostnadseffektiva. Det är en forskning som ärangelägen av både politiska ochföretagsekonomiska skäl och som dessutom allariksdagens partier säger sig prioritera. Därförföreslår vi att ett ochstyrmedelsforskning inrättas.Det finns, herr talman, all anledning att byggavidare på den struktur som har byggts upp försvensk forskning. Regeringen ger en helt felaktigbild av svensk forskning. deltar sedan längei olika internationella forskningsprogram och liggerinom många områden vid forskningensfrontlinje. Svenska forskningsresultat har haft storbetydelse för drivandet av internationellaförhandlingar, bl.a. när det gäller klimatfrågor,försurning och kretslopp.Därför anser vi socialdemokrater att förslaget attStockholms internationella instituts anslag skallreduceras till mindre än hälften av det tidigare intestämmer med den framtida inriktningen avmiljöforskningen. Institutet kom till påsocialdemokratiskt initiativ. Målsättningen var attfrämja utvecklingen av mer miljövänlig ochresurssnål teknik, och verksamheten skulle hållasinom fem huvudområden: energistudier,klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik ochmiljövärden samt särskilda studier. En viktiguppgift var att sprida information och främjautbytet av kunskaper och erfarenheter mellan olikaländer om sådan teknik.Mot bakgrund av den positiva utvärderingen är detmärkligt att utskottet föreslår att anslaget skallreduceras så kraftigt.Man bedömer att antalet medverkande forskare iEG:s miljöforskningsverksamhet kommer att öka.Svenskt deltagande i EG:s miljöforskning utgör ettkomplement till den nationella miljöforskningen.Allt större andel av Naturvårdsverketsforskningsanslag går till forskningsprojekt inomEG:s ram. Vi finner det angeläget att svenskaforskare deltar i dessa forskningsprogram, menforskningsanslaget måste tillåtas att öka imotsvarande takt, så att inte den inhemskaforskningen om mer specifika svenskamiljöproblem får stryka på foten. Därför föreslår visocialdemokrater en anslagsförstärkning om 32miljoner kronor utöver de anslag som går till avutskottsmajoritet prioriterade forskningsområden,eftersom vi anser att det är angeläget attforskningen om organiska och andra miljögifter fårfortsatt stöd. Forskningen om hur genetisktmodifierade organismer påverkar miljön måsteintensifieras, liksom forskning som rör denbiologiska mångfalden.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 4 till betänkandet.Anf. 207 ():Herr talman! ställning som högt utveckladindustrination har byggt och kommer även iframtiden att i hög grad bygga på godaforskningsresurser. En del av den forskningen harvarit direkt samhällsfinansierad, en annan väsentligdel har haft sin grund i kvalificeradesamhällsbeställningar.Ett exempel på detta är försvarsindustrin. Även omjag inte tycker att samhällsbeställningarna på detområdet skulle ha varit så många som de historisktsett har varit och förmodligen -- dess värre, enligtmin mening -- även kommer att bli, ärdet helt klart att svensk försvarsindustrisframgångsrika ställning på den internationellamarknaden har byggt på svenskasamhällsbeställningar.Det här förhållandet gäller naturligtvis också förmiljöforskningen. Marknaden har inom mångaområden visat ett, milt uttryckt, begränsat intresse.Samhället måste ställas om så att det bli ekologisktanpassat. Svenskt näringsliv måste också övergå tillproduktion som är miljöanpassad; bådeprodukterna och processerna skall ingå i ettekologiskt kretslopp. Avgörande för densamhällsekonomiska nyttan av forsknings- ochutvecklingsinsatser är alltså att man satsar påområden som kan ingå i det ekologiskt anpassadesamhället.Miljöforskningen måste naturligtvis koncentrerastill områden där har en god ställningoch en högkvalitativ forskning och där vårt land ärbland de främsta forskningsnationerna. Det ärsvårt att ge sig in på någon rangordning, men jagkan nämna några områden som vi menar bör liggalångt framme och dit samhället bör rikta sinainsatser. Det gäller t.ex. miljömedicin, kustnäramarinekologi, klimatforskning, miljöteknik ochavfallsteknik. Inom dessa områden är det endast ensamhällsstyrd och samhällsfinansierad forskningsom inte bygger på ett ekonomisktvinstintresse vilken kan garantera resultat.Vad gäller anslag till miljöforskning sägerregeringen att man vill satsa på ett uthålligtsamhälle med en bevarad biologisk mångfald. Motdetta mål svarar inte de ekonomiska resurser somföreslås. I praktiken innebär regeringens förslag attanslagen till exempelvis Naturvårdsverketsmiljöforskning minskar. Vi tycker att de bör räknasupp. Vi föreslår att de räknas upp med 40 miljonerkronor, så att de totalt hamnar på 199 miljonerkronor.Om vi utgår från att en stor del av de problem somforskningen måste lösa gäller och miljön iÖsteuropa, är det anmärkningsvärt att regeringenföreslår en väsentlig minskning av anslaget tillStockholms internationella miljöinstitut. Det ärknappast en institution som kan få något frånmarknaden. Här är det direkta anslag som måstekomma till. Vi föreslår att anslaget till institutethöjs med utöver regeringensförslag.Herr talman! Jag kan i allt väsentligt instämma isynpunkterna i anförande och äveni yrkandet om bifall till reservationen nr 4. I övrigtyrkar jag bifall till min meningsyttring vad gällermom. 1 och 6.Anf. 208 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i dess helhet och konstaterar attregeringen med sitt förslag och utskottet med sittställningstagande har lagt en fortsatt god grund förden svenska miljöforskningen. Det gäller inte baraför förslagen i det betänkande som vi diskuterar nui dag, utan också åtgärder som vidtas förutnyttjande av andra resurser för en miljöstrategiskforskning. Om detta kan vi diskutera mer.Dess bättre är den syn på miljöfrågor och påbehovet av miljöforskning som redan harredovisats här gemensam för oss alla som ärverksamma inom miljöområdet. Miljöforskningenär viktig och behöver visas större uppmärksamhet.Detta kommer också till uttryck i regeringensproposition och i den diskussion som utskottet för ibetänkandet.Sedan kan man diskutera enskildheter, bl.a.Stockholm Environment Institute, som två talareföre mig har tagit upp. Detta institut har uppenbarten mycket viktig uppgift, som uppmärksammats iregeringförslaget och även i utskottets betänkande.Men det har också klart uttalats vid institutetstillkomst och även i anslutning till dess verksamhetatt det skall söka även extern finansiering. Det äralltså inte så, som sade, att manmåste förlita sig bara till anslag från den svenskastaten, utan också externa resurser kan tillföras.Detta har också skett och kommer attske.Det är inte heller så att institutet genomregeringens förslag får en nedskuren budget. finns ackumulerade resurser som kanmöjliggöra verksamhet på en nivå som kommer attvara i samklang med de för institutets verksamhetuttalade målen.När det gäller svensk medverkan i denforskningsverksamhet som EG bedriver och hurstora svenska resurser som därutöver står tillförfogande för svensk miljöforskning är bilden interiktigt så mörk som utmålade.Faktum är ju att EG-resurserna sedan medel frånSverige tillförts är mycket väl tillgängliga försvenska forskare också på områden som är av tillsynes nationell karaktär. Här finns alltsåmöjligheter för svenska forskare att också inomEG:s ram delta i en verksamhet där deraskompetens och möjligheter kommer att kunna tasväl till vara. Det är inte fråga om någonbegränsning av utrymmet för svenska forskare.Behovet av forskning på flera av de områden somhar nämnts tidigare i debatten -- biologiskmångfald, kretslopp m.m. -- är självfallet ocksåregeringen medveten om, och det kommer ocksåtill uttryck i regeringsförslaget och i utskottetsbetänkande. Men vi står här i den vanligasituationen att regeringen lägger fram ett välbalanserat förslag, där ekonomiska aspekter harvägts in, och att oppositionen, med tillgång till merpengar ur den outgrundliga svarta lådan, läggerfram ett höjningsförslag. HadeSocialdemokraterna i första hand förslag tillhöjningar i verksamheten som varit kopplade tillåtminstone en liten antydan om var man skulle hittaresurserna, hade diskussionen varit mera fruktbar.Jag är ändå glad över att i sakfrågansamstämmighet råder om behovet av en stark ochdynamisk högkvalitativ svensk miljöforskning. Jagtror inte att vi behöver vara oroliga för att så intekommer att vara fallet framöver. Betänkandetutgör ytterligare ett belägg för att det finns ettstarkt politiskt engagemang bakom den svenskamiljöforskningen.Anf. 209 ():Herr talman! nämnde den svartalådan. Det låter magiskt, som om Vänsterpartietskulle ägna sig åt trollerikonster för att finansierasina förslag. Så är inte fallet. Vi har finansieratvartenda öre.Det är ganska märkligt att gång på gång behövautstå kritik som går ut på att det minsann är lätt föroppositionen att föreslå högre anslag än regeringenoch att vi inte visar ekonomiskt ansvar. Samtidigtkan vi få höra att vi är ena riktiga kamrerstyper,som har förlorat visionerna och som sitter ochräknar pengar för att få budgeten att gå ihop.Nu har vi fått budgeten att gå ihop. Vårt förslag äruttryck för en åsikt om vart samhällets resurser börriktas, och i det här fallet tycker vi att de mer börgå till exempelvis . Jag tror visst att externafinansieringar har en roll att spela, men jag är heltövertygad om att miljöforskningen måste drivasoch styras genom att samhället ger anslag till idemokratisk ordning utvalda områden.Anf. 210 ():Herr talman! Jag ifrågasätter tyngden i denfinansieringsmodell som också harfört fram. Jag menar att modellen inte uppfyller dekrav som man kan ställa vid en redovisning av enseriös finansiering av de överbud som finns påområdet.Jag vill återigen säga att jag respekterar det starkastöd som också visar för forskningensroll på miljöområdet. Det kan inte ha undgått JanJennehag att det under den gångna treårsperiodenhar skett en ganska kraftfull höjning inte minst avresurserna till förmiljöforskning. Det kan inte heller ha undgått JanJennehag att det inte på något sätt har varit tal omatt försvaga den svenska miljöforskningen.Inriktningen på en stark miljöforskning är myckettydlig i regeringens förslag och i utskottetsbetänkande. Det har tydligt markerats vilka vägaroch resurser som kan användas till detta.Jag är övertygad om att det finns en bred samsyninte minst i forskningsvärlden över hurmiljöforskningen skall vara organiserad och få sinaresurser.Anf. 211 ():Herr talman! Jag betvivlar inte och ärliga uppsåt. Problemet när detgäller samhällsfinansieringen är naturligtvis attLennart parti ingår i en regering somsystematiskt har minskat och kommer att minskasamhällets inkomster.Budgetunderskott har en intäkts- och enutgiftssida. Det är intäktssidan som är problemet.Vi i har en annan uppfattning omdetta. Vi säger klart att det inte går att minskainkomsterna på skattesidan. Man tvingas i mångastycken att gå en annan väg om det skall bliutrymme för bl.a. miljöforskning.Anf. 212 ():Herr talman! Jag skulle kunna ge en långredogörelse för vår syn på vilka delar avforskningen som primärt skall finansieras avsamhälleliga medel. Jag kan ta hela skalan frångrundforskning, via den riktade grundforskningentill den tillämpade forskningen, teknisk utvecklingoch marknadsföring. Det skullenaturligtvis föra för långt i det här sammanhanget.Men det faktum att vi inte alltid vill öka statensinkomster och sedan fördela dem till delar avforskningsverksamheten är inte detsamma som attvi inte anser att forskningsvärlden är mycket viktigi det svenska samhället. Jag delar -- det är inte något som jag eller någonannan skäms för -- att vi har en annan syn än JanJennehag på de olika rollerna i samhället.Anf. 213 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten i kvällgenom att ta upp den finansiella frågan. Den hardebatterats häri kammaren. Inte heller skall jag ta upp denideologiska skillnaden som finns mellanSocialdemokraterna och regeringspartierna.Jag kan hålla med på en punkt. Detgäller grunden i miljöforskningen. Svenskmiljöforskning har med hjälp av statlig styrningresulterat i en internationellt sett bra forskning.Sverige har varit i frontlinjen.Det finns en sak som förvånar mig . Iklimatpropositionen såväl som ikretsloppspropositionen vågar man inte gå vidareför att även vara i frontlinjen vad gällermiljöforskning. Ett exempel är att slås sönder. Jag kan viss grad hålla med om att extern finansieringkan användas även . Men det här är ettområde där det är svårt att få tillgångtill en extern finansiering. Den här typen avforskning, t.ex. om problemen i , ger ingamarknadsvinster.Att kraftigt skära ned anslagen och inte ha dennaframtidsvision, att det som finns splittras och attinte bygga något nytt, stämmer inte med denfrontlinjetanke som man ändå försöker framhäva iforskningspropositionen.Vidare oroas jag över den nationella forskningen.Naturvårdsverket har visserligen fått större anslag.Samtidigt ökar andelen internationellforskning -- det tycker jag är bra -- inom ,inom EG och utanför EG. Men vi skall komma ihågatt vi måste fylla på nedifrån för att klara av dennationella forskningen. De svenskamiljöförhållandena är inte lika med de övriganordiska ländernas eller EG-ländernasförhållanden. Där finns t.ex. den geologiskasärarten och vår tillgång till skog som kan sänkakoldioxidhalterna.Det finns alltså behov av en utökning av dennationella forskningen. måste vi utökaden internationella forskningen. Jag ser en mycketstark motsättning i forskningspropositionen vadgäller internationell och nationell forskning. Manförsöker dock visa i propositionen att ett framsteggörs när forskningen läggs över på de enskildabranscherna.Anf. 214 ():Herr talman! Får jag först notera att det inte är talom att regeringen vill skära ned på den svenskamiljöforskningen eller ens de samhälleligainsatserna till den. Det bör noteras till protokollet.Det är verkligen inte på det sättet.Naturligtvis råder det litet olika syn på saker isamhället. Lättast illustreras detta av -- det kan seut som en händelse, men är faktiskt en tanke -- attden här regeringen vill använda delar av de gamlalöntagarfondsmedlen till en kraftfull satsning påmiljöstrategisk forskning. Där har vi ensamhällsuppfattning och ett samhällsengagemang iett nötskal. Vi vill använda de gamlalöntagarfondsmedlen delvis till en kraftfull satsningpå miljöstrategisk forskning.Vidare har vi frågan om EnvironmentInstitute. Institut av denna karaktär lever och dör.Mycket av verksamheten vid har sin upprinnelse i detgamla som var knutet tillVetenskapsakademien. Den levde med dennainriktning och knoppades sedan av ochgick över i annan verksamhet. Detta dynamiskaskeende skall man naturligtvis ta till vara. Det äruppenbart att Environment Institutekommer att visa sig ha en förmåga att attraherainternationella fondmedel och ha ett externtfinansieringssystem som kommer att bära frukt förinstitutets verksamhet. Det kommer att vara fulltmöjligt att upprätthålla och expandera denverksamhet som finns vid EnvironmentInstitute med de resurser som totalt sett står tillinstitutets förfogande. Sedan får framtiden utvisavilken väg institutet och det svenska samhälletväljer att föra institutet i det här hänseendet.Herr talman! Jag förstår att inte villdiskutera finansieringsfrågan när det gällerforskning eller annan verksamhet.Anf. 215 ():Herr talman! De som jag har tillförfogande i min replik räcker inte till för attdiskutera den stora frågan om den ekonomiskapolitiken som vi har helt olika åsikter om. Jag fårkoncentrera mig på miljöforskningen.Att skära ned är kanske inte hela frågan. Menregeringen för fram en helt annan inriktning påforskningen i denna proposition än vad somtidigare har funnits i det här landet. Regeringenlägger mycket av forskningen på näringslivet ochminskar den statliga forskningen. Regeringen villhär, som på alla andra områden, minska denpolitiska styrningen. Det är viktiga områden sombehövs , och miljöforskningen är därkanske det viktigaste området.Visst behövs näringslivet och deras insatser förforskningen. Det har även funnits tidigare. Men detskiljer i inriktningen på näringslivets forskning ochstatens ansvar för den. Ofta är forskningen inomnäringslivet av kortsiktig karaktär. Det kan gälla attförbättra befintlig teknik som skall tas i bruk ganskasnart. Staten måste ha ansvaret för den långsiktigaforskningen och utvecklingen, t.ex. tekniskalösningar och styrmedel för att få fram ett slutetkretslopp på avfallsområdet.Något som är viktigt och som hänger ihop med deninternationella forskningen är hur vi skall behandlainformationen, dvs. informationsbehandling ochtillgängligheten för relevanta miljödatabaser. Detgäller att ta vara på den internationellaforskningen, föra över resultaten till ochöversätta dem till svenska förhållanden, men ocksåatt få resultaten av den svenska forskningen att blitillgänglig i databaser. Därför tycker vi att det ärviktigt med ett centrum för att styra forskningen. Viförsöker ändå att få vårt samhälle att utvecklas påett hållbart sätt. Det måste finnas en statlig styrningpå det område som är så viktigt för människornaoch ekologins fortlevnad.Anf. 216 ():Herr talman! Det blir litet dumt det här, för det äruppenbart att och jag har mångagemensamma värderingar när det gäller synen påvilka områden som är angelägna förmiljöforskning. Men jag skulle ha litet störrerespekt för de överbud som ochSocialdemokraterna för fram också i den härfrågan, om jag hade fått åtminstone en antydan omhur Socialdemokraterna hade tänkt finansieradessa överbud, som kan förefalla angelägna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § betänkande1992/93:NU30 Forskning (prop. 1992/93:170delvis).Anf. 217 ():Herr talman! Det krävs en strukturell förnyelse avindustrin i vårt land. Den industriella produktioneni måste kontinuerligt få ett högrekunskapsinnehåll. Förädlingsgraden måste öka. Enmycket viktig åtgärd för att åstadkomma detta äratt öka investeringarna i forskning och utveckling.Svensk industri håller alltjämt en mycket hög klassnär det gäller produktionsprocesser men har underde halkat efter när det gällerproduktförnyelse. Sedan ett tiotal år tillbakautvecklas inte den svenska industrin i riktning motmer avancerade produktområden. Detta är ettstrukturellt problem för . Vårt land har sinstyrka i grundforskningen, medan den del av FoU-verksamheten som leder till industriell tillämpninginte är lika väl utvecklad. En kraftig upprustning avden tillämpade forskningen måste kommatill stånd.Ett annat problem är den starka koncentrationenav FoU-verksamheten till stora företag i några fåbranscher. svarar i dagför av industrins totala FoU, medan av allFoU i näringslivet utförs av ett tiotal stora företag.Skall kunna återta en ledande position somindustriland, måste en produktförnyelse komma tillstånd och en kraftfull satsning göras på dentekniska forskningen och utvecklingen. Det gällersåledes att skapa mycket gynnsamma villkor förforskning och utveckling i vårt land.Grundforskningen måste bedrivas inom sektorersom gynnar svensk industri. Vidare måsteforskningsresultaten utnyttjas effektivt i Sverige.Därutöver krävs att förnyelsen inriktas på attkommersiellt omsätta de nya produkterna.Forskningsprogrammet måste för den kommandetreårsperioden utformas med utgångspunkt i vadsom krävs för att åter skapa en positiv ekonomiskutveckling. Den tillämpade forskningen ochteknikutvecklingen måste kraftfullt stärkas. Ett ledi att åstadkomma detta är att stärka kontakternamellan högskola och näringsliv.Vidare gäller att om svenska företag skall fåmöjlighet att upprätthålla och utveckla sinverksamhet, är det helt avgörande att liknandespelregler för forskning gäller i som ikonkurrerande länder. Detta gäller inte minst i ettperspektiv där eventuellt kommer att blimedlem i EG eller i varje fall är på väg att tecknaett . Men så är inte fallet när detgäller de statliga insatserna för tillämpad tekniskforskning och utveckling.Det är därför nödvändigt med en större omfattningav statliga insatser på forskning och utveckling, setti ett internationellt perspektiv. Det regeringenföreslår på detta område är blygsamt.Herr talman! För att åstadkomma det som jaginledningsvis talat om när det gäller tekniskforskning och utveckling föreslår vi följande:En större satsning på industriforskningsinstituten,då dessa utgör en viktig del av den kompetens somarbetar med industriella miljöproblem ochkunskaps- och tekniköverföring till små ochmedelstora företag. Det bör också påpekas att vi iSverige har en blygsam omfattning på dettaområde, i motsats till våra viktigastekonkurrentländer.En ytterligare satsning på FoU-insatser för små ochmedelstora företag.Att särskilda medel anvisas till av regeringenföreslagna industrirelevanta kompetenscentra ianslutning till universitet och högskolor. Här är detdock viktigt att påpeka de knappa resurser somregeringen tillfört, och därför föreslår vi att manutökar ramen med . Detär också viktigt att man därigenom kan skapa ettaktivt deltagande från företag inom olikateknologiområden. Vi anser också att medlen skallanvändas för att förstärka det tvärvetenskapligaarbetet och industrianknytningen.Det är också viktigt med ökat stöd till förteknisk forskning och utveckling.Herr talman! Ett av de viktigaste budskapen iregeringens politik har varit satsningarna påsmåföretag och nya produkter. När man dåkommer till verkligheten och ser de neddragningarsom den borgerliga regeringen med Ny demokratishjälp har genomfört på dessa områden, blir manbetänksam.