prot · GG0982 · 1993-03-24 00:00:00 — Den som vill bilda enkonkurrerande organisation hamnar genast istrykklass i avsaknad av inflytande iArbetsmarknadsdomstolen.Vi delar motionärens uppfattning att man börutreda formerna för ett överförande avarbetsrättsliga tvistemål till allmän domstol i syfteatt stärka den enskildes ställning.Vi anser att det är principiellt felaktigt attrepresentanter för arbetsmarknadens parter avgörstraffrättsliga ärenden. Det finns flera exempel pådetta i AD. Brottmål skall enligt vår uppfattningavgöras i allmän domstol och AD skall få sinursprungliga funktion. Den är att tolkakollektivavtal och snabbt avgöra mål om olovligastrejker.Att domstol kan döma i mål mellan enskild ochpart, där ena parten är representerad i domstolen,förefaller oss inte vara den bästa lösningen om manär angelägen om att tillgodose starka krav pårättssäkerhet. Man kan ju t.ex. föreställa sig hurstor möjligheten är att vinna framtida mål om likalön, om båda parter på domarsidan kan ha intresseav att den enskilde skall förlora.Herr talman! Allmän domstol är första instans närkollektivavtal saknas, men överprövningar sker iAD. Alla mål som rör enskilda förhållanden påarbetsplatsen borde ha en enhetlig handläggning.Så gott som alla partier i denna kammare hartillskyndat vår EG-ansökan. EG-rätten kräverabsolut opartiskhet. Det innebär att den enskildesställning får visst ökat skydd.EG-rätten har visserligen accepteratpartsammansatta organ, men frågan är om de fallsom avgörs i AD skulle passera EG-domstolenslupp. Jag tror inte det, och det gör inte heller denjuridiska expertisen vid vidStockholms universitet. Jag hade ett kontrollsamtalmed dem i går.Även här går vi Moderater litet längre och begär enutredning i dessa frågor.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall tillreservation 3 samt i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 33 (nyd):Herr talman! Vid beskickningarna i , ,och finns fyraarbetsmarknadsråd stationerade inom den svenskautrikesförvaltningen. Regeringen utserarbetsmarknadsråden, som harkommit från arbetsmarknadens organisationer,LO, SAF och TCO. Enligt den praxis somutvecklats har som arbetsmarknadsråd endastförordats personer som föreslagits gemensamt avovanstående parter.Inga som helst bestämmelser om att tjänsternaskulle förbehållas personer från arbetsmarknadensorganisationer har funnits. De enda kompetens-och kravspecifikationer som är uppställda fördenna befattning framgår av proposition 1959:121,där det sägs: ''De skall vara väl förtrogna medarbetsförhållandena på arbetsmarknaden och inomsocialpolitiken och besitta goda språkkunskaper. ''Det har vid ett flertal tillfällen konstaterats att manvid tillsättandet inte beaktat kravspecifikationen.Detta påtalades i enrapport av en utredningsgrupp somArbetsmarknadsdepartementet tillsatt.Kritik har även framförts beträffandearbetsmarknadsrådens rapporter, som uppgivitsvara av ''mycket varierande karaktär''. Trotspåtalad kritik har ingen förändring avtillsättningarna av arbetsmarknadsråd kommit tillstånd förrän nu.Ny demokrati kritiserade dessamissförhållanden. Till vår glädje har nuarbetsmarknadsministern meddelat att regeringenskall tillsätta samtliga befattningar efter ett öppetansökningsförfarande. Detta är som sagt mycketglädjande.Arbetsmarknadsråden skall bevaka frågor somfrämst rör arbetsmarknad och fortlöpanderapportera till chefen förArbetsmarknadsdepartementet resp. chefen förSocialdepartementet. De skall vidare även spridakunskap om svenska förhållanden vad beträffardessa frågor.Denna information skulle med lika gott resultatkunna skötas av befintliga beskickningars personal.Så är fallet i de länder som inte hararbetsmarknadsråd.Sverige har milt sagt en mycket ansträngdekonomi. Därför måste det ifrågasättas om de fyraarbetsmarknadsråden kan bibehållas inomutrikesförvaltningen. Organisationerna påarbetsmarknaden har dessutom en omfattandebevakning och uppföljning av utvecklingen i andraländer.Med tanke på bl.a. de pågående förberedelsernainför inträde i EG kan det finnas skäl atttills vidare behålla tjänsten som arbetsmarknadsrådi . Ytterligare tjänster somarbetsmarknadsråd bör däremot inte tillsättas, ochbefintliga tjänster som arbetsmarknadsråd i ,och bör avvecklas.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till reservationerna 1, 2 och 3 iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU8.Anf. 34 ():Herr talman! Som vi har hört tar sigmeningsskiljaktigheterna i det här betänkandetuttryck i tre reservationer. Moderater ochNydemokrater går samman i två motioner somgäller arbetsmarknadsråd. har ocksåen reservation som gällerArbetsmarknadsdomstolen.En arbetsgrupp har sett överarbetsmarknadsrådens verksamhet, vilketredovisas i rapporten inomArbetsmarknadsdepartementets område. Detgäller de krav Europasamarbetet ställer inomarbetsmarknadsområdet och nyttan av den härverksamheten.Den följande remissomgången och utvärderingenhar lett till att arbetsmarknadsministern ochregeringen kommit fram till att särskildaspecialattachéer behövs även fortsättningsvis. Meninte utan förändringar; förändringar som skall ledatill både besparingar och ökad effektivitet och somredovisas i betänkandet. Bl.a. skall styrningenförbättras, de särskilda arbetsmiljöattachéerna ocharbetsmiljöråden upphöra, bevakningenkoncentreras till EG-området och regeringen skalltillsätta samtliga befattningar efter ett öppetansökningsförfarande. Inte minst det sista tyckerjag är viktigt med tanke på den kritik somförekommit och för att man skall få kompetentpersonal. Ett av Ny demokratis krav tillgodosesdärmed.Med dessa åtgärder kommer kostnaderna att påsikt minska med . Utskottet delararbetsmarknadsministerns uppfattning att det ärviktigt att -- i och med att arbetsmarknadeninternationaliseras och förändras oerhört snabbt --har ett forum som följer den internationellautvecklingen och som även kan sprida kunskap omSverige i omvärlden. Vi instämmer i betänkandetpå den punkten.Beträffande Arbetsdomstolen, AD, diskuteras delsarbetssituationen, dels de åtgärder som vidtagitsför att förbättra situationen. Den har ju förbättrats,så det är inte så mycket att orda om. Menmoderaterna vill att frågan om överförande avarbetsrättsliga tvistemål till allmän domstol skallutredas. Frågan om specialdomstolar hardiskuterats länge och är mer av principiell ochideologisk karaktär. Det finns olika uppfattningar.Jag skall inte närmare gå in på det. Men jagkonstaterar att regeringen i proposition 1991/92:84om ändringen i lagen om arbetstvister m.m.uttalade avsikten att återkomma om vilkamålkategorier som bör kunna prövas av domstolsom första instans.AD har i en skrivelse framhållit hurangeläget det är att en definitiv ståndpunkt tas omvilka regler om rättegångar i arbetstvister som skallgälla för framtiden. Denna skrivelse har behandlatsvid ett möte med arbetsmarknadens parter där ettstarkt stöd uttalades för att man inte skullegenomföra ytterligare förändringar när det gällerdessa rättegångar. Det har regeringen lagt stor viktvid. Enigheten mellan parterna är, somutskottsmajoriteten påpekar, av avgörandebetydelse för att AD skall fungeratillfredsställande, och även avgörande förställningstagandet att inte förändra inriktningen,utan bibehålla AD med nuvarande uppgifter.Det är i sammanhanget viktigt att påpeka attarbetsmarknadsministern i propositionen säger atthan avser att noga följa utvecklingen i framtiden.Det gäller i första hand arbetssituationen. TillCharlotte vill jag säga att AD ju skallbehandla tvistemål inom arbetsrätten och intestraffrättsliga ärenden. Om det handlar omstraffrätt skall det ju behandlas i annan ordning.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkande AU8 i dess helhet, ochavslag på reservationerna.Anf. 35 () replik:Herr talman! Skillnaderna i grundtänkandet mellanMarianne och mig är kanske inte såstora. Det är särskilt glädjande att MarianneAndersson håller med om att AD inte skall sysslamed straffrättsliga bedömningar. Det finnsexempel: I AD 1991/76 gjorde man en bedömningom en polis hade begått grov misshandel. ADöverprövade hovrättens lagakraftvunna dom ochframförde en ny dom. I AD 1992/82 underkändeshovrättens tidigare dom. I AD 1992/91överprövade man hovrättens dom, men kom tillsamma domslut.Även om frågeställningar av den här typen i ettannat led har en arbetsrättslig anknytning, bör denstraffrättsliga delen inte ligga hos AD. På denpunkten tycks vi vara ense. Det kanske finns behovav en viss översyn.Det är ju inte heller bra när oorganiserade ellermindre självständiga organisationer döms i endomstol där huvudorganisationerna finns med somdömande part trots att det råder klarmotsatsställning. Enligt juridiska institutionen iStockholm förekommer det sådana situationer iArbetsdomstolen. Det är naturligtvis inte bra förrättssäkerheten.Personligen är jag ganska övertygad om att det ären tidsfråga innan dessa rättsliga brister i vårtsystem kommer att uppmärksammas så att detuppstår ett tryck för justering.Anf. 36 ():Herr talman! Utan att ha fullständig kunskap omdessa mål vill jag säga att jag är ganska övertygadom att det var det arbetsrättsliga innehållet somman bedömde. De kan ju också innehålla delar somär straffrättsliga och som man bedömde i AD.I Arbetsdomstolen har man ju ändå en kompetensinom det komplicerade område som arbetsrättenär. Den är ju till för att främja en enhetligrättstillämpning inom det arbetsrättsliga området.Det förutsätter jag innebär att också den enskildesrätt skall kunna hävdas.Anf. 37 ():Herr talman! Enligt den information jag har fått vardet inte det arbetsrättsliga utan det straffrättsligainnehållet som bedömdes. Det hade sedan i och försig bäring inom arbetsrätten, men man gjorde enstraffrättslig bedömning. Vi är tydligen ense om attsådana inte skall göras.Den politiska inställningen på den här punkten ärvi tydligen helt ense om. Det gäller då bara att setill att det blir ett absolut klarläggande. Om det ärså att jag har rätt -- vilket jag enligt uppgift har --innebär det att vi är ense om att här bör ske enändring.Anf. 38 ():Herr talman! Det är svårt att tala om domar. Detkan vi nog inte göra här. Jag känner, som sagt, intetill detta. Om det är på det sätt som CharlotteCederschiöld säger skall förhållandena naturligtvisses över. Jag har inte anledning att påstå vare sig detena eller det andra eftersom jag inte har tillräckligakunskaper i frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Statliga arbetsgivarfrågorFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU10 Statliga arbetsgivarfrågor (prop.1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Ett program för reparation, om- ochtillbyggnad av bostäder m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU10 Ett program för reparation, om-och tillbyggnad av bostäder m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 39 ():Herr talman! Jag skall villigt tillstå att jag blir litetbrydd eftersom jag hade förväntat mig att höra fleraintressanta inlägg från representanter från andrapartier, och komma med synpunkter på dem. Menjag får väl återkomma när de har framfört sina egnaförslag.Herr talman! Jag vill gärna först tala om att jagtycker att det är väldigt bra att vi har fått fram dethär betänkandet och att vi skall kunna fattabeslut om ROT-program. Vi är många som harväntat på det. Det är, kan man lugnt säga,inte för tidigt att vi fattar beslut i frågan.Det jag som representant för villanföra är att det trots allt är otillräckligt med detantal jobb som diskuterats och som de härprogrammen skall medföra. Många betvivlar alltsåatt åtgärderna ger så många tusen jobb inombyggsektorn och andra sektorer som det talats om.Jag tror att det blir nödvändigt att relativt snartkomma med ytterligare ROT-program.Vidare vill jag för del hänvisa tillvåra motioner. Beklagligtvis har man avstyrkt vadvi tror är bra förslag, som innebär att ytterligarejobb skulle skapas inom byggsektorn. Det handlardessutom om jobb som behövs och som skullemedföra en bättre boende- eller arbetsmiljö förmånga människor.Jag tänker t.ex. på det faktum att majoritetenavstyrkt förslaget om införandet av ROT-bidragvad gäller vatten och avlopp. Jag beklagar att detblev ett nej. Vidare tänker jag på något som mankan uppfatta som en detalj, nämligen vårt förslagom att åtgärder beträffande fönster skall ingå iROT-programmen.Dessutom tror vi i fråga om det majoritetsbeslutsom kommer att fattas vad gäller skatteområdetoch som gör det möjligt för de enskilda hushållenatt göra avdrag på skatten för reparationer att detär fel sätt att ta upp de här frågorna. Vi iVänsterpartiet tycker att det vore betydligt bättremed ett bidragssystem. Därigenom minskasmöjligheterna till fusk på området.Beträffande vårt förslag om fönster kan man nogundra hur det med ett system, som innebär avdragpå den egna skatten, skall gå att undvika att avdraggörs för tätning och användning av isolerbarafönster. Vad är det som säger att avdraget intenyttjas just på nämnda vis?En hel del invändningar kan alltså göras på det härområdet. Vi i har därför lagt framförslag som vi tror skulle innebära att ytterligarejobb kunde skapas. Men det väsentliga är attvi fattar beslut om ROT-programmen och att vidärefter skyndar vidare för att skapa ytterligarejobb. Det gäller då åtgärder som behövs för attförbättra bostäderna och bostadskvaliteten inedslitna bostadsområden samt åtgärder som ärnödvändiga på det kommunala området vad gällerskolor och sjukhus.Anf. 40 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag kom senttill kammaren. Jag litade, som jag ofta gör, på viceordföranden i utskottet. Men den här gången gickdet inte riktigt bra i det avseendet.Vad vi nu har att behandla är ett program förreparation, ombyggnad och underhåll av bostäderoch vissa lokaler. Det är resultatet av enöverenskommelse mellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna. Det är tillfredsställande attöverenskommelsen kunde komma till stånd.Åtgärderna är angelägna frånsysselsättningssynpunkt. De är också viktiga frånboendemiljösynpunkt och för att behålla ochförbättra kvaliteten i vårt bostadsbestånd.Genom uppgörelsen kan meningsfulla jobb skapassamtidigt som bostäder och kommunala lokaler kanrustas upp. För bostadssektorn innebär det ensatsning på 1,8 miljarder som ger 20 000--25 000jobb. Totalt innebär uppgörelsen att ca 30 000 jobbkan komma till stånd. Därmed kan ytterligare ca5 000 lägenheter och 10 000 ålderdomshem ochservicehus byggas om med förmånliga regler. Entillfällig avdragsrätt för reparationer av villor,bostadsrättshus och hyreshus införs. Ett angelägetcenterkrav tillgodoses därmed.Avdragsrätten har en stor sysselsättningspotential isig. Om 200 000 villaägare och andrafastighetsägare maximalt utnyttjar denna möjlighettill att fördjupa miljöambitionerna i fråga om derasbostäder, innebär det bygginvesteringar för totalt12--. får framför alltmånga småföretagare sysselsättning.Åtgärdsprogrammet har en spridning över helabyggsektorn som gör att en onödig utslagning avproduktionskapacitet kan undvikas. Åtgärderna ärinriktade så att projekt snabbt kan komma i gångsom är spridda över hela landet och som intebehöver hindras av problemen påkreditmarknaden.Bakom förslagen till åtgärder, med undantag av endetalj, står ett enigt bostadsutskott. En avanledningarna är att förhandlingarna har haftförankring i bostadsutskottet. Jag vill gärna passapå att säga att vice ordföranden på ett mycket positivt sätt har bidragittill att förhandlingarna präglats av en konstruktivanda, som i sin tur i hög grad bidragit till att detöver huvud taget blev ett resultat.Uppgörelsen om sysselsättningsstimulanser inombygg- och bostadssektorn står ännu litet naken ochensam i ljuset av den debatt som förts under densenaste veckan om övriga förslag i regeringensbudgetproposition om ekonomi och sysselsättning.ROT-uppgörelsen borde tjäna som förebild för flerbreda lösningar som är nödvändiga för att klara deproblem som vi har att tackla i det här huset. Ingenbör undandra sig ansvar i det sammanhanget.I bostadsutskottet var vi eniga om att gå vidare meddetaljutformningen, trots förra veckans turbulens isamband med behandling avfinansutskottets betänkande om riktlinjerna förden ekonomiska politiken. Därigenom är det numöjligt att få till stånd dessa angelägna åtgärderinom bostadssektorn utan onödig tidsutdräkt. Detär till fördel för de arbetslösa och för de boende.Även från den synpunkten kan det finnas anledningatt dra en parallell med vad som i övrigt sker justnu.Herr talman! Åtgärderna i programmet ärmotiverade främst av sysselsättningsskäl.Nedgången i sysselsättningen är inte minstmarkerad inom byggsektorn. Nedgången är kändoch har flera orsaker. Det finns ingen anledning attupprepa det. Men åtgärderna har också ettbostadspolitiskt syfte, som bostadsutskottet sett dethela, och det har också bidragit till utformningen avåtgärderna i vissa delar. Det är därför som t.ex.avdragsrätten för underhålls- ochreparationsåtgärder förbehålls permanentboendefastigheter, medan fritidshusen har undantagits.Inriktningen av åtgärderna är också anpassad tillden svåra statsbudgetsituationen men också tillsvårigheterna att få lån på kreditmarknaden medrisk för att åtgärderna på grund därav skulle kunnastoppas upp. Direktstimulanser har valts framfören belastning av statsbudgeten med kostnader förräntebidrag framåt. Därför harinsatserna för ombyggnad av äldrebostäder, som ipraktiken är ett bevarande av 1992 årsombyggnadsregler, räknats om till ett direktinvesteringsstöd. av bidragsunderlaget harutskottet ansett vara en lämplig avvägning för att nåden stimulanseffekt som önskas.Avdragsrätten innebär att åtgärden får effekt ,medan finansieringen kommer senare närkonjunkturen har vänt.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande nr 10 i dess helhet.Anf. 41 ():Herr talman! Även jag ber om ursäkt för att hamissat det första inlägget. Men jag skulle ändå inteha utnyttjat mina . I bostadsutskottetråder ju, som sade, en mycket storsamstämmighet om ROT-programmet.Till bostadsutskottets ordförande vill jag säga attjag uppskattar det han sade om mig. Men faktum äratt i de samtal som har ägt rummellan Socialdemokraterna och regeringspartietspelat en mycket framstående och konstruktiv roll.Det är ingen nyhet för att vi har ROT-program. Det har den socialdemokratiskaregeringen vid olika tillfällen lanserat och det harspelat en utomordentligt stor roll när det gäller attslå vakt om sysselsättningen på bostadsmarknaden.ROT-programmet kommer också iarbetslöshetens . Som alla känner till finnsdet ett samband mellan arbetsmarknaden ochbostadsmarknaden. Om det finns jobb frågar folkefter bostäder, om det råder arbetslöshet har manvarken råd eller förutsättningar att efterfrågalägenheter på bostadsmarknaden. Då har man detläge som har uppstått i , nämligen att vihar en bostadsmarknad som inte längre fungerar pådet sätt som vi i är vana vid.Något som är ännu värre är resultatet av enundersökning. har det bland 160byggföretag i gjorts en enkät. Det harfrågats om hur man i dessa byggföretag ser påframtiden när det gäller bostadsbyggandet ochbyggande över huvud taget. Svaret från de 160företagen är samfällt. Man svarar att 1993 blir påbostadsområdet ett dåligt år, och 1994 blir ett useltår. I det perspektivet skall man se ROT-programmet, som var vänlig nog attpresentera. ROT-programmet gäller och1994.Agne sade också att det råder storsamstämmighet i utskottet. Men det finns en punktdär vi bl.a. skiljer oss i våra uppfattningar,nämligen när det gäller bidragen för vissaunderhållsåtgärder. Majoriteten har bestämt sig förett avdrag gentemot fastighetsskatten. Vi inomsocialdemokatin tycker att det är enbyråkratisering, en inbyggd fördröjningseffekt,framför allt för fastighetsägare med lågataxeringsvärden på sina fastigheter. Dessafastighetsägare får vänta påbidragseffekten av sin ombyggnad och sittunderhåll.Det här är en fråga explicit för skatteutskottet. betänkande harSocialdemokraterna i ett särskilt yttrande sagt attdet finns något i det här sammanhanget som är bra,nämligen det stöd som skall utgå som ett direktbidrag till verksamheten. Man får då pengarnasnabbt. De som inte kan vänta på att kvittagentemot fastighetsskatten behöver inte ängslasöver ekonomin utan kan ganska omgående, när deuppfyller övriga krav, också få ut den ersättningsom de är berättigade till.Socialdemokraterna har också en reservation tillbetänkandet när det gäller hyreshöjningar vidombyggnad. Vi uttalar våra farhågor för att det påsina håll blir mycket kraftiga hyreshöjningar, oftaså kraftiga att de inte kan bäras av de boende. Nuåterkommer vi i ett senare betänkande till dessafrågor. Visserligen har vi skrivit en reservation,men jag kommer inte att begära bifall till denreservationen, eftersom ärendet återkommer i ettsenare sammanhang.Slutligen vill jag säga att jag självfallet är mycketnöjd med det ROT-program som presenteras förkammaren. Jag konstaterar att regeringen på flerapunkter gett vika, och jag konstaterar att ett flertalsocialdemokratiska motioner har bifallits i den häruppgörelsen. Jag konstaterar även att det går attgöra överenskommelser när man är sams om attlägga tyngden i svensk bostadspolitik i mitten.Redan i morgon är det möjligt att sätta i gång dehär arbetena. Precis som sadekommer det att innebära över 30 000sysselsättningseffekter, vilket är alldeles utmärkt.Men vi skall inte inbilla oss att det, som det ser utnu, kommer att räcka. Därför kommer vi inomsocialdemokratin att arbeta vidare på både attförbättra det regulära bostadsbyggandet och att haett bra ROT-program i reserv efter 1994.Anf. 42 () replik:Herr talman! Vi har i stort sett kommit fram till ensamstämmig uppfattning, vilket framgår avdebatten här. Låt mig bara kommentera det somOskar säger när det gäller den detalj somvi inte är riktigt ense om, nämligen avdragsrätt ellerdirektbidrag. Jag hoppas att den diskussion omdetaljerna som främst skall föras i skatteutskottet --jag hoppas att diskussionen förs snabbt för att nå ettsnabbt resultat -- kan leda till att man även på denpunkten kan komma sams.Avdragsrätten har valts framför ett direktbidragdärför att den appelerar till ett känt begrepp somgör att åtgärderna snabbare blir effektiva.Avdragsrätten blir också bättrekonjunkturanpassad om åtgärderna kangenomföras . Sysselsättningen stärks medanfinansieringen kommer senare, när konjunkturenhar vänt. Avdragsrätt framför ett direkt bidragkräver inte en ny administration, som kanske gerökade kostnader, utan det system som vi har iskattesystemet kan användas. I utskottet har vipreciserat oss när det gäller bidragets minimigränspå . Bidraget bör knytas till fastigheten, intetill lägenheten, vilket medför attsysselsättningseffekten blir större. På den punktenråder ingen delad mening.I skatteutskottet diskuterar man nu avdragsrättenmot fastighetsskatten som en ren teknisk avräkningmot den statliga totala fastighetsskatten. För denenskilde skulle det i praktiken innebära renskattereduktion. Det finns då också möjligheter tillatt begära jämkning i skatteuttaget.Samstämmigheten mellan bidrag och avdrag blir dåväldigt liten. Jag hoppas att det blir möjligt attsnabbt få fram dessa åtgärder. För en gångs skullhar regeringen verkligen visat sig vara snabb. I minhand har jag det första utkastet till författning, sååtgärderna kan igångsättas.Socialdemokraternas andra reservation som intedirekt berör uppgörelsen finns det ingen anledningatt kommentera, efter inte haryrkat bifall till densamma.Anf. 43 () replik:Herr talman! Majoriteten som när det gäller avdragsrätten har inte settdet fina i att de som bygger om och som skall få stödtill det får pengarna ganska snabbt.