prot · GG09100 · 1993-04-27 00:00:00 — Rent generellt, utan att därmedföregripa vad som kan komma fram, kan mankonstatera att den här typen av frågor i högsta gradrör det allmänna rättsmedvetandet och är avpolitisk betydelse. Om det skulle bli fråga om ettstörre arbete är en parlamentarisk kommitté därförtroligen rätt självklar. Vi måste emellertid förstavvakta och se vad JK kommer fram till.Anf. 119 ():Fru talman! Jag glädjer mig åt att justitieministernser en parlamentarisk kommitté som en naturligfortsättning. Jag menar att det på det här områdetkanske ännu mer än på många andra områden äreftersträvansvärt med en god samstämmighetmellan samhällets uppfattning och det allmännarättsmedvetandet.Jag vill, fru talman, avslutningsvis refereraytterligare en mening ur Justitiekanslerns översyn:Frågan hur spridningen av våldspornografisk olagavåldsskildring på ett ännu mer effektivt sätt änhittills skall kunna stävjas med rättsliga medel ärmed andra ord knappast definitivt löst. Jag hoppasatt justitieministern liksom jag kan instämma i denuppfattningen.Anf. 120 Justitieminister ():Fru talman! Av betydelse i sammanhanget är ocksåden skärpning av straffet för spridning avpornografi som fattade beslut om förungefär en månad sedan. Denna straffskärpningräcker inte, men det är ändå en markering i rättriktning.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.21 § Svar på fråga 1992/93:584 omflyktingpolitikenAnf. 121 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att ändra inriktning på flyktingpolitikenmed beaktande av resultatet av en undersökninggjord inom området.Svaret på frågan är nej.Regeringen har tillsatt en parlamentariskkommitté för översyn av invandrarpolitiken samtinvandrings- och flyktingpolitiken. Kommitténkommer bl.a. att analysera och överväga hur nyaregler för ett framtida flyktingmottagandelämpligast skall utformas för att överensstämmamed det skyddsbehov som finns . Det är förstefter denna utrednings avslutande som vi har ettordentligt underlag för att kunna ta ställning till denframtida flyktingpolitiken.Anf. 122 (nyd):Herr talman! Jag förstår mycket välatt man måste invänta bra underlag för att kunnafatta beslut i en sådan här känslig fråga. Men detsom är så beklämmande är att man nu tydligenåterigen håller på att sätta sig fast i byråkratinsgrimma.Vid ett annat tillfälle, när vi väntade på attvisumtvång skulle införas för folk från diverseställen i Jugoslaven -- bl.a. från Kosovo vill jagminnas -- kostade det 4--5 miljarder kronor.Jag har en enkel stillsam fråga att ställa: När ärdenna kommitté färdig med sitt arbete eller haråtminstone kommit så långt att det finns någragrunder som man kan fatta beslut på?Anf. 123 Kulturminister ():Herr talman! Det finns redovisat i direktiven att deolika förslagen skall lämnas etappvis, dels ett 1994,dels ett i mars månad 1995.Anf. 124 (nyd):Herr talman! Att jag ställer den här frågan nu berorpå att det återigen har kommit alarmeranderapporter om att det pågår en trafik frånSwinoujscie i . Det handlar om 500--600människor som väller in via färjelinjerna.Det är gott och väl belagt att det här är en trafiksom delvis styrs av kommersiella intressen frånUngern.Flyktingarna sitter på en buss, och de fåri princip inte lämna bussen . Dekörs till Swinoujscie i , där de får en biljettoch skickas raka vägen till . måste vi fören gångs skulle försöka stämma i bäcken och få slutpå den här trafiken. Visst handlar det till en del omolyckliga människor, men handlar detåterigen om kommersiella intressen som bl.a. drarnytta av den förskräckliga situationen iJugoslavien.Anf. 125 Kulturminister ():Herr talman! kommer en särskild debattom kriget i Bosnien att anordnas i denna kammare.Jag ser med intresse fram emot vad Ny demokratisföreträdare skall säga i den debatten.Robert Jousma talar om att det väller in folk, attdet handlar om kommersiella intressen, att mananvänder bussar och annat. Inte med ett ordnämner han det fasansfulla krig, om den slakt påmänniskor, som pågår i Bosnien.Herr talman! Jag är statsråd och skall svara förregeringen. Jag skall även svara på frågor i dennakammare. Men det är oerhört frestande att överhuvud taget inte delta i den här typen avdiskussioner.Anf. 126 (nyd):Herr talman! Jag håller med fru statsrådet att detmåste vara enorma problem att svara på det här.Som jag nämnde är den förskräckliga situationen iJugoslavien delvis orsaken till problemet. Samtidigthar vi gång på gång sagt att det måste ges starkasignaler om att de här ordnade resorna måsteupphöra. Jag säger ingenting om att folk kommerpå det ena eller det andra sättet, exempelvis medflyg. Men gång på gång verkar det vara en massakonstiga intressen i grannländerna som drar nyttaav situationen. Det är alarmerande. Vad kommeratt hända i ? Av svenskarna är 55--somär negativa till hur det här sköts. Det kommer attbädda för konflikter i vårt land,konflikter som vi gärna vill försöka undvika.Det är tyvärr så, att det är dem som vi kallar förflyktingar som kommer att drabbas -- vare sig de ärriktiga flyktingar, eller inte. Det är beklagligt,eftersom vi naturligtvis skall hjälpa och skyddariktiga flyktingar.Anf. 127 Kulturminister ():Herr talman! hänvisar till enundersökning som har publicerats under de senastedagarna.För det första är den undersökningen inte klar. Fördet andra gjordes den och är inte allsaktuell. För det tredje är den fråga som där ställtsfullständigt omöjlig att besvara. Vad menas medfrågan om huruvida vi skall ta emot fler eller färreflyktingar? Menas med detta asylsökande, ellerdem som de facto får uppehållstillstånd och fårstanna här i , vilkas antal just nu kraftigt gårned? Att jag skulle dra några som helst bestämdaslutsatser av den presenterade undersökningen ärhelt uteslutet.Anf. 128 (nyd):Herr talman! Tycker statsrådet helt skall nonchalera de strömningar som trotsallt finns? Även om undersökningen är ,förmodar jag att dessa ytterligare har förstärkts idag.Man hävdar alltid att man inte kan ställa ekonomimot flyktingar. Men den enkle mannen på gatan --oavsett vilken information han än får --sammankopplar hela den här problematiken medatt svensken i gemen måste spara. Det dras ned närdet gäller skolböcker och skolmat, och människorute i landet drabbas.Jag säger inte att dessa människor har rätt, men jagtror att det bäddas för enorma problem inom dennärmaste framtiden i . Människor sernämligen de försämringar som de får och även hurförtvivlat litet som görs på det här området. Nästanalla människor som jag pratar med ute på gator ochtorg menar att vi skall försöka hjälpa dessahjälpsökande människor i närheten av deras egnahemländer. Vi bäddar tyvärr bara för egna problemi genom att ta hit så många. Vi kan snartvarken försörja dem eller sätta dem i arbete, då dettyvärr inte finns någon fungerande arbetsmarknadatt tala om.Anf. 129 Kulturminister ():Herr talman! vet mycket väl attstora insatser görs i närområdet och att det har getteffekt att man har kunnat ge skydd och humanitärhjälp där. Det är uppgift att talaom det för det svenska folket, när han möter sinaväljare.Dessutom kom en ny opinionsundersökning frånTEMO , som visade en annan trend,dvs. minskat motstånd att ta emot fler flyktingar --är ganska många emot, men trenden ären helt annan. Menar att vi därförnu skall ändra flyktingpolitiken så att vi skall, somhan säger, ta hit fler flyktingar? En ansvarsfullpolitik kan naturligtvis inte ändras efter tillfälligaopinionsundersökningar, där det kanske ställsfrågor som nästan inte går att tyda.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:586 om utvisning avkosovoalbanerAnf. 130 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att påskyndaavvisningen av kosovoalbaner.Invandrarverket och fattar förnärvarande många beslut avseende de asylsökandesom har kommit från Kosovo. Regeringen har varitangelägen om att asylsökande så snart som möjligtskall få sin sak prövad. Därför har givits ökade resurser.Det är riktigt som säger att en storandel av de asylsökande från Kosovo inte beviljasuppehållstillstånd i . Den exakta andelen ärdock lägre än den siffra som anges i frågan.Förutom de som fått negativa besked från svenskamyndigheter är det dessutom ett stort antalpersoner som väljer att återkalla sin asylansökanoch återvända frivilligt till det forna Jugoslavien.Dessa personer får hjälp med återresan avInvandrarverket.Vad gäller den faktiska verkställigheten avavvisningar till Kosovo finns såvitt jag har förståttinga problem. Resorna sker ofta med buss. Meneftersom det nu fattas så många beslut i dessaärenden har polisen, som ansvarar föravvisningarna, svårt att hinna med att verkställabesluten. Balanserna ökar.Jag anser att det är väsentligt att polisen gesmöjligheter att snabbare än kunna verkställaavvisningar till bl.a. Kosovo. Mot denna bakgrundpågår nu inom en bedömning av ivilken utsträckning det ökade antaletavvisningsbeslut kräver utökade resurser hospolismyndigheterna. Regeringen kommer därefterta ställning till vilka åtgärder som krävs.Anf. 131 (nyd):Herr talman! Jag börjar med att tackaför svaret. Av svaret drar jag i alla fall slutsatsen attregeringen synes ha ambitionen att ta itu med deproblem som kan dyka upp i detta sammanhang.Jag hade kanske förväntat mig att man skall kunnata ställning till det som statsrådet säger om attpolisen kanske behöver utökade resurser för attkunna verkställa de avvisningsbeslut som är svåraatt verkställa, kanske på grund av antalet. Jag hadeväntat mig något slags statistik eller några siffrorsom visade hur många av dessa kosovoalbaner somhar rest ut frivilligt -- jag är medveten om att mångaväljer den varianten -- och hur många som medtvång får förvisas från landet.Att jag tog upp denna fråga beror på att vi i pressenfrån och till ser upplysningar om att man försvårarför myndigheterna att verkställa dessaavvisningsbeslut. Jag tänker då på att man kanskeförstör pass eller ID-handlingar eller på annat sättförsöker göra det svårt för polisen att verkställadessa beslut. Jag antar att sådana bekymmer finns.Men jag skulle vilja fråga statsrådet om hon harnågra exakta besked om förekomsten av sådanasvårigheter detta innebär, eller om svårigheternauppstår enbart på grund av antalet kosovoalbanersom skall återsändas.Jag skulle också av allmänintresse gärna vilja hasvar angående en procentsats som jag också har setti pressen, nämligen att av de prövadeärendena har avslagits. Det spelar i och för sig inteså stor roll om det är eller , men eftersomstatsrådet säger att den exakta andelen är lägrekunde det vara intressant att få veta den exaktasiffran.Anf. 132 Kulturminister ():Herr talman! Beträffande frågan om att vi fårökade balanser, dvs. att det finns avvisningbeslutmen att de inte verkställs, är min uppfattning att deti huvudsak är ett kvantitetsproblem. Man har haften ganska jämn nivå tidigare. Polisen har haft vissaresurser. Eftersom beslutsfattandet nu har fått enmycket större volym, bl.a. beroende på att vi nu harfått effekter hos av den ökadepersonal som har tillsatts där, har polisensvårigheter att hinna med. Det är viktigt attundanröja sådana hinder. Det är detta som vi hållerpå att undersöka för att möjliggöra att demänniskor som har fått ett avslagsbeslut skall inomrimlig och normal tid åka hem.När det gäller frågan om avslagsbeslut fattar manöver huvud taget inte beslut om en del av dem somkommer från Kosovo eller från andra delar. Det ärframför allt krigsvägrare som är i en viss ålder ochblev inkallade när de kunde få myckethårda straff.Det går alltså inte att göra en ordentlig utvärderingav genomsnittet av antalet avslag. I de ärenden somman har fattat beslut är avslagsprocenten hosInvandrarverket nu för Restjugoslavien. Densiffra som hade härrör förmodligenfrån . Då skall man veta attmänniskor överklagar dit. Det bör råda ganska storsamstämmighet mellan Invandrarverkets ochUtlänningsnämndens beslut. Utlänningsnämndenbör alltså ha avslagsbeslut, annarsskulle ju ha gjort en felaktigbedömning.Anf. 133 (nyd):Herr talman! Det är intressant att få ta del av dessasiffror. Jag tror att det är bra att den här uppgiftenockså kommer ut i pressen, där man har skrivit omandelen avslagsbeslut från på96 %. Jag tror därför att detta var ett lämpligttillfälle att rätta till en sådan siffra, dvs. att den nuär 83 %.Det som jag fortfarande inte har fått svar på är hurmånga människor som har fått avvisningsbeslutmen som ännu inte har utvisats. Har man kanskeinte kontroll över detta, på grund av att mångareser tillbaka frivilligt, eller har man kontroll överdetta? Just för att man skall veta vilka åtgärder somskall vidtas för klara av detta -- jag tänker då på depolisiära resurserna -- är det viktigt att veta detverkligen är. Jag upprepar därför min fråga: Hurmånga är det?Anf. 134 Kulturminister ():Herr talman! Det är klart att det alltid finns ettmörkertal i detta sammanhang, därför attmänniskor som har fått ett avvisnigsbeslut flyttarfrån förläggningen. En del kan befinna sig i ,andra kan gömma sig och åter andra kan ha åkt hemhelt frivilligt.Vad som är intressant ur vår synpunkt när det gälleratt möjliggöra verkställighet är de öppna balansersom finns. Vi har balanser upp mot7 000 personer eller något liknande. Det är väldigtviktigt att man möjliggör för de människor som harfått besked om att de inte har rätt att stannna iSverige att åka hem så fort som det över huvudtaget är möjligt. Det förbilligar ocksåverksamheten.Anf. 135 (nyd):Herr talman! När jag ser vilka åtgärder somregeringen har för avsikt att vidta, blir jag litetfundersam, eftersom statsrådet inte säger något omdet som man har läst i pressen om att människorfrånhänder sig pass och om vilka åtgärder som manbedömer från regeringens sida är möjliga att vidtaför att klara av en avvisning till dessa människorsresp. hemländer.Jag tackar för siffran 7 000 personer. Det visar attdet i alla fall finns en statistik över detta. Jag skalldärför inte förlänga diskussionen.Anf. 136 Kulturminister ():Herr talman! Jag skall bara göra en komplettering.Jag har inga informationer om att det skulle varanågot stort bekymmer med att människor avhändersig handlingar, utan det är kvantitetsfrågan som detgäller.Överläggningen var härmed avslutad.23 §Svar på fråga 1992/93:593 omorganisationsbidragenAnf. 137 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig vilkakrav som bör ställas på en organisation för att denskall komma i fråga för statliga bidrag.Statsbidragen till ungdomsorganisationerna prövasav i enlighet medförordningen (SFS 1991:370) om statsbidrag tillungdomsorganisationer. Dör regleras utförligtvilka formella krav som skall ställas påföreningarna för att de skall kunna få bidrag.Dessutom prövas organisationerna gentemot defastställda målen för det statliga stödet, nämligenatt det skall--främja en demokratisk fostran bland barn ochungdomar,--främja jämställdhet och jämlikhet mellan olikaungdomsgrupper,--medverka till en meningsfull fritid för barn ochungdomar och--uppmuntra fler barn och ungdomar att delta iföreningsliv.Dessa mål ses över inom i syfteatt få till stånd en bättre målstyrning ochutvärdering av bidragen. Jag avser att föreslåregeringen att förelägga förslag tilleventuella förändringar under 1994.Maud nämner i sin fråga en organisation,Loesje. Denna organisation är enligt förordningeninte berättigad till generellt statligt bidrag avformella skäl, bl.a. är den inte rikstäckande.Statens Ungdomsråd disponerar dock en särskildpott ur Allmänna arvsfonden förutvecklingsinsatser inom föreningslivet, så kallatutvecklingstöd. Detta stöd fördelas enligt särskildariktlinjer och avser bl.a. att stödja lokala projektoch nya ungdomsrörelser. Syftet med stödet är attnå ungdomar som normalt inte nås via detraditionella ungdomsorganisationerna. Det är urdenna pott som föreningen har erhållit ettstöd om 20 000 kronor.Jag har vidare från myndigheten fått informationom att stödet avser föreningens första rikskongress.Statens ungdomsråd ger ofta stöd till nyaföreningars första kongress för att ge också nyaorganisationer möjlighet att samlas, diskutera,utveckla och konstituera sig.Det är självklart att ingen form av statligt stöd skallutgå till olagliga verksamheter.Avslutningsvis vill jag framhålla att jag ser det somviktigt att en viss del av det statliga stödet kan gå tillatt utveckla nya verksamhetsformer för ungdomar.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tackar civilminister för svaret. Jag skulle vilja utveckla minfrågeställning något.Jag tycker att det är mycket värdefullt och är gladför att vi i har det fria ordet och därmedyttrandefrihet. Det är dessutom värdefullt attorganisationerna skall kunna erhålla ett visststatligt bidrag som stöd. Det är viktigt och rätt.Jag anser däremot, vilket jag tog upp i min fråga,att det är litet egendomligt att stöd ges till enorganisation som bedriver en opinionsbildning somuppenbart skadar annans egendom.Tar man del av vissa tidningar, både större ochmindre här i landet, finner man att organisationenLoesjes tillvägagångssätt för att sprida sinabudskap är via affischering på olagligt sätt. Det skerofta på grå plåtskåp.Jag ser också i svaret att organisationen har fått justdet här stödet till sin kongress. Det är kanske rättoch riktigt. Men man kan ju aldrig veta hurpengarna används med tanke på att denhuvudsakliga uppgiften är att sprida informationgenom affischering.Mina frågor är: Kommer man med anledning av deregler som finns angivna att ompröva bidragen?Gäller samma regler för utvecklingsstödet som förde medel man får ur Allmänna arvsfonden?Anf. 139 Civilminister ():Herr talman! Jag vill först säga att enligt min ochStatens ungdomsråds kännedom har den aktuellaorganisationen inte anmälts för olaga affischeringeller skada på annans egendom. Om det är enmedveten inriktning från föreningen att affischerapå platser där det är otillåtet eller där det medförskada på annans egendom, kan staten självfalletinte stödja verksamheten. Men jag måsteunderstryka att stödet inte har gått till affischer ochtapetklister, utan till föreningens första kongress,för att man skulle få möjlighet att konstituera sig.Nu har dessa uppgifter kommit fram. Skulle denhär föreningen begära ytterligare utvecklingsbidragkommer det naturligtvis att prövas på nytt. Dåkommer man också att väga in de uppgifter som nufinns. Men det är inte så enkelt. Man måste ocksåkunna avgöra om föreningen står bakom denolagliga affischeringen eller om det är enskildamedlemmar som utför olaglig affischering, medanhuvudinriktningen är att den skall göras på platserdär det är tillåtet. Självfallet kommer det att ske enomprövning om de begär nya medel.Anf. 140 ():Herr talman! Jag har en del tidningsartiklar medmig där det tydligt framhålls att detta är deras sättatt arbeta, att affischera. Jag har också bilder påjust elskåp där man har affischerat. I minhemkommun pågår det en affischering för fullt,som faktiskt förfular stadsmiljön. En person somhar uppmärksammat det här problemet och skrivitom det i en hemortstidning har också kommit upppå affischen, med en viss kommentar.Jag skall inte förlänga debatten, herr talman, jag ärså nöjd med civilminister svar.Givetvis håller jag med om att man skall ompröva,men man skall också se till att nyautvecklingsformer får komma till stånd blandungdomar. Det är viktigt.Anf. 141 Civilminister ():Herr talman! Jag vill också betona att vi måste varaöppna för att ungdomar vill skapa nyaverksamhetsformer. De vill arbeta på ett litet annatsätt. De vill inte komma in i färdigstöptaverksamheter. Därför är jag mycket glad för att vihar utvecklingsstödet, som vi naturligtvisskall se till att vi inte stöder olaglig verksamhet.Anf. 142 ():Herr talman! Förvisso är de 20 000 kronornaegentligen en droppe i det svenskaunderskottshavets miljardrullning. Men det är inteså jag vill se det. Om organisationen använder sigav pengarna på det här viset, kan det kanske finnasett bättre sätt att använda dem på.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:623 om lagförslagetmot könsdiskriminerande reklamAnf. 143 Civilminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att se till att det lagförslag motkönsdiskriminerande reklam som finns hosdepartementet kommer till prövning.Låt mig först säga att det är angeläget att kommatill rätta med de avarter inom reklamen som tar siguttryck i framställningar av könsdiskriminerandenatur och som människor kan ta anstöt av. Det ärockså viktigt att reklamen återspeglar ettlivsmönster som bygger på principen om kvinnorsoch mäns lika värde och på jämställdhet mellankönen.Frågor om könsdiskriminerande reklam har sedanlång tid diskuterats i olika sammanhang. Det är ensvårlöst fråga.Man kan säga att det finns två huvudformer avkönsdiskriminerande reklam, nämligen kränkandeoch schabloniserande reklam. Med kränkandereklam menar man framställningar vars innehåll är iegentlig mening kränkande mot det ena könet ellervars budskap är ägnat att nedvärdera det ena könet.Med schabloniserande reklam menar manframställningar som är könsrollsbevarande och sompå det sättet motverkar jämställdhetssträvandena.Bland dem som har behandlat frågan märks 1983års konsumentpolitiska kommitté. Kommitténbedömde att den schabloniserandereklamen föll under begreppet åsiktsannonseringoch ansåg att det var uteslutet att lagstifta motsådan reklam. Däremot ansåg kommittén attlagstiftning mot kränkande reklam var möjlig, menatt en sådan lagstiftning skulle krävagrundlagsändringar.Sedan slutet av finns ().Rådet har till uppgift att bedöma om enreklamåtgärd kan vara könsdiskriminerande ochprövar såväl kränkande som schabloniserandereklam. prövar i första hand anmälningarutifrån, men tar också upp ärenden på eget initiativ.Beslut som innebär att en reklamåtgärd befunnitsvara könsdiskriminerande offentliggörs bl.a.genom att pressen underrättas. har sedanstarten prövat omkring 400 reklamåtgärder.Antalet fällande uttalanden uppgår till nära 40.ERK:s uttalanden har stor genomslagskraft.Det lagförslag som syftar påfinns i en promemoria som har upprättats iCivildepartementet. Ett stort antal remissinstanser ärkritiska mot förslaget. Kritiken går ut på dels attkönsdiskriminerande reklam inte kan betraktassom otillbörlig mot konsumenter ellernäringsidkare, dels att den föreslagna lagstiftningenskulle bli svår att tillämpa. Flera remissinstanseranser att en sådan lagstiftning också krävergrundlagsändringar.Det står alldeles klart att reklam som ärkönsdiskriminerande inte kan accepteras i någotavseende. Men frågan är hur man effektivast råderbot på avarterna. Lagstiftning eller egenåtgärderfrån näringslivet? Personligen skulle jag inte hanågot emot en lagstiftning, om jag var heltövertygad om att det var det effektivaste sättet attstävja avarterna. Trots alla utredningar finns detännu inte tillräckligt underlag för att vara säker påden saken. Frågan måste undersökas och övervägasytterligare.Mitt svar till är därför att jagi vart fall inte nu är beredd att lägga fram någotförslag i frågan.Anf. 144 ():Herr talman! Jag ber att få tacka civilministern försvaret på min fråga.Jag har en annons framför mig. ''Kurvor utanstörningar.'' Den föreställer en kvinna, tror jag ialla fall. Hon har inga ben och inget huvud. Honhar ett par minimala trosor och ett par armar somdrar ett litet linne över axlarna. Det borde väl varareklam för underkläder, men det är reklam för ettdataprogram.För att testa bad jag en normalutbildad,normalinformerad att anmäla annonsen tillERK, utan att tala om något mer än vad det hette.Hon har inte lyckats få tag på dem . Hon harhållit på i . Hennes första åsikt var att jagskojade med henne. Men jag sade att det inte varnågot skoj, att det var ett reellt test.Det är klart att man kan tala väl om egenåtgärder,det gör jag gärna också.