prot · GH0934 · 1993-12-01 00:00:00 — Mycket av underlaget ligger iandra handlingar, exempelvis våra positioner införEG-förhandlingarna.När vi fattade beslutet , kunde vi se att densvenska spannmålsproduktionen både volym- ochprismässigt kom att pressas nedåt.Konkurrenskraften skulle då vara förhållandevishög vad gäller alternativ produktion. Genomansökan om EG-medlemskap, ett sannolikt sådant,är spannmålsproduktionen i något merlönsam. Det ställer saken i ett nytt sken. Enåterbetalning med till dem som fullgjortalla skyldigheter, utom kravet på varaktigomställning, synes orimlig, medan en fullständigeftergift också tycks orimlig. Man skall kommafram till ett belopp någonstans däremellan.Bedömningen är politisk, och det är svårt att exaktsäga vad man kommer fram till. Men enligt enbedömning tycks vara ett rimligt belopp.I detta anförande hade jag tänkt ta upp treområden, nämligen frågorna som rör miljön,ekonomin och landsbygden.Margareta tog upp miljöfrågorna ganskamycket, och som vanligt finns det en strävan frånSocialdemokraterna att blanda sammanregleringsavgifter och miljöavgifter. MargaretaWinberg påpekar att vi har sänkt kostnaden påhandelsgödsel, och det är i och för sig sant. Vi hartagit bort regleringsavgifterna, men inte någramiljöavgifter. Om man jämför handelsgödselnskostnad med spannmålspriset -- det är egentligendär jämförelsen skall göras -- finner man atthandelsgödseln är ett dyrareproduktionsmedel än den var års beslut,då Socialdemokraterna hadehuvudansvaret för den här politiken.När det gäller fosforavgift och kadmiumavgift harutredningen på kommit fram tillatt avgiften på handelsgödselfosfor egentligen inteär särskilt miljömässigt betingad.Handelsgödselfosfor påverkar inte miljön negativt,utan lägger sig i marken. Det är därför som vi hargjort om fosforavgiften -- dvs. den mängdenpengar -- till en kadmiumavgift. Det är riktigt, somhar nämnts i debatten, att vi lägger den på en nivåsom i stort sett motsvarar fosforavgiften, men visäger att man bör titta på detta ocheventuellt skärpa avgiften.Jag tycker -- det vill jag understryka -- att det ärviktigt att tala om det. Vi vill i princip kommamycket långt när det gäller att reducerakadmiuminnehållet i fosforgödsel, men det finnstekniska bekymmer att göra det mycket snabbt.Därför kan det vara fel att lägga på en alltför högavgift . Men att signalera att en hög avgift kankomma om man inte anpassar sig tillräckligt snabbtär ett korrekt budskap.Jan Jennehag var inne på hur det går i EG-förhandlingarna. Vi gör den bedömningen att vikan behålla den typ av avgifter som vi har när vi gårin i EG. Men jag gör också den bedömningen attdet finns ett betydande stöd i EG-kretsen förtanken att gå vidare i miljöarbetet. Jag finner ettmycket stort stöd för våra ambitioner, framför allti de norra och nordvästra staterna i EG. Jag kännerpå mig att de nordiska länderna kommer att spelaen betydande roll i fråga om att skärpa miljöarbeteti EG -- även om vi skall vara klara över att dettaarbete är ganska jobbigt och går ganska trögt.Så går jag över till den ekonomiska bedömningen.Vi har förändrat en del av politiken, och det ärbetingat av de anpassningar till EG:s kommandejordbrukspolitik som vi har känt oss nödsakade attgöra. I det sammanhanget nämner vi i den härpropositionen att djurbidragen till mjölkkor skallavskaffas fr.o.m. nästa budgetår. Det beror på attvi har underlättat produktionen genom att sänkakostnaderna, som jag har varit inne på tidigare. Vihar tagit bort dels regleringsavgifterna påhandelsgödsel, dels proteinavgifterna. Vi kommeralltså på kostnadssidan ner på en nivå som i stortsett motsvarar den man har i EG.Det är rimligt att sträva efter att få bort bidrag sominte finns i EG-sammanhang. I grundalternativetfinns inget bidrag till mjölkproduktion. Däremotfinns det bidrag till mjölkkor i de områden somkallas ''less favoured areas'', eller mindre gynnadeområden. Där har vi positioner både för attanvända detta i skogs- och mellanbygder i södraSverige, men också för att behålla stödnivåerna förnorra tror att Norrlandsbönderna, om några, kankänna sig säkra på att vi driver de här frågorna. Jagvill gärna nämna, att i de kontakter jag nu har bådemed kommissionen i och med regeringar ide flesta medlemsländer är stödet till jordbruket inorra en av de absolut viktigaste frågorna.Det gäller inte bara jordbruket i , utan detgäller hela svenska folket, som inte kan tänka sig attge efter på kravet att fortsätta att bedriva jordbruk iden delen av landet. Frågan om hur stortNorrlandsstödet skall vara har vi anledning attåterkomma till i sedvanlig ordning undervårriksdagen.Margareta säger att djurbidragenavskaffas för att spannmålsproducenterna skallkunna få mer. Det är inte riktigt. Som jag sade,avskaffas djurbidraget till mjölkkor därför att detfinns fog för det. Spannmålsproducenterna fårytterligare något stöd genom arealbidrag.Det är viktigt att notera att vi när det gällermjölkproduktion ligger på en prisnivå som ärjämförbar med EG:s, men att Sverigesspannmålspris plus arealbidrag ligger på en ganskamycket lägre nivå än EG:s. Det är alltså inte frågaom överkompensation, utan vi producerar faktisktbilligare i än vad man gör i EG-länderna.Därifrån går jag över till kostnaderna. Det görs frånsocialdemokratiskt håll en antydan om attjordbrukspolitiken skulle leda till att kostnadernaökade för samhället och för statskassan. Jag vet intevad det grundar sig på. Det skulle vara välgörandeom och andra företrädare förSocialdemokraterna försökte studera de fakta somfinns i sammanhanget.Under de som jag har haft ansvar förden här politiken har direktbidragen sjunkit medöver . Budgetomslutningen iJordbruksdepartementet har sjunkit med i stort sett40 %. Det som kanske är allra viktigast är att nivånpå stödet till det svenska jordbruket, som mäts iPSE-tal, har gått ner från år år1992. Det förväntas närma sig under 1993.EG ligger på 49--50 %.Vi har alltså gått ner i stödnivå. Det är viktigt attunderstryka detta, på grund avSocialdemokraternas ständiga tal om att det haruppkommit nya kostnader. Det är inga nyakostnader.I ett EG-perspektiv kan spannmålsarealen ochspannmålsproduktionen i och för sig tänkas öka iSverige, därför att den är inte uppdelad på olikaländer. Då är det väl rimligt att vi skall kunnaproducera sådant som vi är konkurrenskraftiga på ivårt land. Kostnaden för detta överskott belastarhelt EG-budgeten, inte budget. Jag kaninte se varför vi skulle låta bli att producera i detsammanhanget.Jag kommer då in på landsbygden. Jag beklagar attsocialdemokratin fortfarande inte har någon känslaför landsbygdsfrågorna och jordbruksfrågorna.Socialdemokraterna och , somär intresserade av bra miljö, bra livsmedelskvalitetoch gott djurskydd, måste väl tycka att det är bättreatt vi producerar livsmedel i den goda miljö vigemensamt har lyckats uppnå i det svenskajordbruket, än att vi överlåter åt Central- ochSydeuropa att göra det, där djurskyddet är mycketsämre. Det är viktigt att komma ihåg att jordbruketi kan producera mycket livsmedel ochandra råvaror även i ett framtida EG-sammanhang.Anf. 49 (nyd):Herr talman! Jag vill svara jordbruksministern attjag faktiskt tycker att det är befogat att kräva ettbättre underlag än den proposition som vi fick idetta fall. Det handlar inte om raggsockor ellertunna strumpor. Jag skulle kunna vara elak ochsäga att det inte handlar om kvantitet, utan omkvalitet. Men det vill jag inte säga, därför att detskulle nästan vara förolämpande.Jag vill i stället säga att det inte handlar omvolymen, utan om sakinnehållet, speciellt när detgäller EG. Det fanns alltså inget underlag, i varjefall inte då jordbruksministern vari jordbruksutskottet -- vi fick inga svar.Jag skulle vilja ställa en fråga med anledning avjordbrukspolitiken i dess helhet, somjordbruksministern berörde: Anserjordbruksministern att det finns någon ambitioninom EG att förändra jordbrukspolitiken i stort,enligt de principer som livsmedelspolitiskabeslut i står för?Anf. 50 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi skulle kunna diskutera underlagetför beslutet . Jag kan bara konstatera attutskottets majoritet har kommit fram till att detbehövs mer underlag. Det är synd att vi inte kanfatta ett beslut -- det hade varit bratidsmässigt.När det gäller ambitionerna i EG att förändrajordbrukspolitiken i stort vill jag gärna säga att detfinns sådana ambitioner på väldigt många håll, t.ex.inom kommissionen, där man är medveten omkostnadsproblemen och där man ser bekymret medalla regleringarna. Men också mångamedlemsländer har sådana ambitioner.Jag var så sent som i Storbritannienoch samtalade då med den brittiskajordbruksministern. Hon har ganska klaraambitioner precis i den riktning som vi i harförsökt att driva politiken. Jag ser alltså framförmig en förändring av jordbrukspolitiken i EG. Manhar där själv sagt att det kommer efter 1995, när av förändringar som man nu är inne i ärslutförda. Jag gör bedömningen att den processenefter hand kanske t.o.m. kan öka i hastighet.Anf. 51 ():Herr talman! Jordbruksministern gav här ett löfteom bättre utformade propositioner -- åtminstonetolkar jag det så. Det gör jag därför att de som vihar fått inte precis harframstått som något under av klarhet. Ofta står detatt man skall återkomma till någon viss fråga. Vihar i utskottet vid upprepade tillfällen varit tvungnaatt ringa till departementet för att över huvud tagetförstå och tränga bakom de luddigaformuleringarna i propositionerna. Det löftettackar jag därför för.Kadmiumavgiften ligger enligt vår uppfattning --och den tycks jordbruksministern dela -- på en lågnivå. Jordbruksministern säger -- och det förvånarmig mycket -- att den skall skärpas 1995. Jag förstårinte hur det skall vara möjligt. Skälet till att viunder hela 1993 så enträget har tagit upp frågan omen kadmiumavgift är att vi vet att man måste införaden före . Sedan går det enligtEES-avtalet inte att göra det. Men när den nu kaninföras tycker vi att det är viktigt att den ocksåblir så bra som möjligt. Hur det då kan vara möjligtatt skärpa den vill jag gärna ha en kommentar till.Jordbruksministern talade om Norrlandsstödet.Jag vet att det är en het fråga och att mångapolitiker och kommissionsledamöter tar väldigtallvarligt på den. Frågan gäller om vi får stödjaNorrland, vilken nivå vi får ha på stödet, om detskall bestå av både svenska nationella pengar ochEG-pengar och om stödet skall kunna utgå i formav ett prisstöd eller på annat sätt. Jag skulle gärnavilja att jordbruksministern utvecklade om detfinns något nytt i den frågan. Jag vet att mandiskuterar det just i dessa dagar.När det gäller ekonomin hävdarjordbruksministern att kostnaden för statskassaninte ökar. Det beror ju alldeles på vad man jämförmed. Jag jämför med det som vi hade tänkt skulleske under de här fem åren, alltså på den avvecklingav regleringssamhället på det här området som vivar överens om 1990. Då måste man ändå hävda attde nya signaler som regeringen nu har hissat ochsom vi också har fattat beslut om innebär enväsentlig kostnadshöjning jämfört med hur det vartänkt. Jag vill fråga jordbruksministern om han sernågot samband mellan ett stort överskott om vi blirmedlemmar i och den tänkta årliga avgiften.Finns det något slags samband mellan storleken pådet belopp vi får tillbaka till bönderna och tillregionalpolitiken och storleken på den tänkta årligaavgiften?Anf. 52 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är klart att vi alla strävar efter såstor klarhet som möjligt, när det gäller bådepropositioner och utskottsbetänkanden.Jordbrukspolitiken är komplicerad och innehålleren förfärlig massa detaljer. Det är uppenbart att vii de här sammanhangen ibland inte uppnår denklarhet som man borde sträva efter. Det tror jag attvi alla som har jobbat inom det här området ärmedvetna om.När det gäller kadmiumfrågan vill jag bara citeravad jag har skrivit i propositionen, där det stårordagrant: ''En utvärdering av avgiften bör ske år1995 för att bl.a. bedöma avgiftens effektivitet. Idetta sammanhang bör även övervägas om avgiftenkan höjas för att styra kadmiumhalterna mot - - -lägre nivåer. ''Det viktiga är att vi i och med det här beslutet införkadmiumavgifter. Jag ser det som en framgång förmiljöintressena. När vi har gjort det tror jag att vihar chansen att gå vidare och att vi också harchansen att driva på utvecklingen i andra länder,även i ett EG-perspektiv.För att mycket kort kommenteraNorrlandssituationen vill jag säga att jag alldelesnyligen vid ett samtal med den ansvarigekommissionären i har fått en hel del vagasynpunkter på det mesta. Kommissionen ärförsenad i sitt arbete när det gällerjordbruksfrågorna, vilket jag beklagar, och viväntar fortfarande på många svar när det gäller vårapositioner. Men de bästa uttalanden som vi hör ärde som gäller Norrlandssituationen. Man säger:Detta måste vi klara på något sätt. Det ärvisserligen litet svävande men ändå positivt.Vår ambition är en till-hälften-finansiering frånEG; det kommer säkert att bli diskussion om det.Rättigheten är det första vi måste ha. Däreftermåste vi sträva efter en finansiering från EG:s sida.När det gäller frågan om kostnaderna ochvolymerna vill jag säga att förhållandena ärdiametralt motsatta om kommer att vara endel i den europeiska gemenskapen och om Sverigestår för sig självt. I den framtida europeiskaunionen har man en gemensam jordbrukspolitik,och i det läget kan inte jag ta ansvar för att säga attinte skall vara med om att producera demiljövänliga produkter som vi kan och dedjurprodukter som vi kan producera med ett gottdjurskydd. Vi skall ta den andel som vi kan,eftersom vi faktiskt t.o.m. gör det bättre än en delandra länder. Varför skulle vi inte göra det -- tillgagn för den svenska landsbygden och den svenskaekonomin? Där förstår jag mig inte på MargaretaWinbergs synpunkt.Det finns enligt EG:s uttalande inga sambandmellan volymen i det svenska jordbruket ochavgifterna till EG. Avgifterna bedöms på annatsätt.Anf. 53 ():Herr talman! Jag vet vad det står omkadmiumavgiften i propositionen. Det är det somhar gjort mig så förvånad. Jag skulle nog rådajordbruksministern att läsa på litet grand ommöjligheterna att höja avgiften -- med hänsyn tillEES och även med hänsyn till EU.Min bestämda uppfattning är att det är omöjligt.Vilka möjligheter det finns att höja ambitionsnivånpå miljöområdet diskuterar vi bl.a. medMiljödepartementet. Vi har fullt sjå med attförsvara de nivåer som vi har nått -- det verkar gådåligt med det. Därifrån till att höja ambitionsnivånär det ett väldigt långt steg.Jordbruksministern säger att det inte finns någotsamband mellan avgiften och produktionsvolymen.Det är, måste jag säga, väldigt märkligt. Anta att viblir medlemmar av den europeiska unionen och gårin med ett överskott på både mjölk och spannmål --jordbruksministern säger själv att man kanförutskicka att spannmålsproduktionen i Sverigekommer att öka vid ett medlemskap. Det är i dag50 % av EU:s totala budget som går till jordbruketrunt om i medlemsländerna. Då skulle alltså enännu större andel gå till jordbruket. I så fall måsteman dra in på någonting annat. Alternativet är får in mera pengar från medlemsländerna. Dåmåste man väl ändå säga att det finns ett sambandmellan vår överskottsproduktion -- det vi fårtillbaka -- och den tänkta avgiften. Hur skall manannars lösa det? Ett alternativ är naturligtvis sänker det som går till respektive land menbibehåller 50--av den totala budgeten. Mendet skulle vara intressant att höra hurjordbruksministern ser på det.Sedan vill jag också ha ett annat svar -- det är ingenav de övriga borgerliga talarna som har kunnat gemig ett råd på den punkten. Jag är ibland ute ochträffar bönder som vill bygga ut, som vill sätta infler kor i ladugården och öka sin mjölkproduktion.De säger: Det är nog bäst det, så att vi får en så stormjölkkvot som möjligt. har jag allvarligtvarnat dem för det. Jag vill bara höra omjordbruksministern delar min uppfattning. Ger jagdem rätt råd?Anf. 54 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill säga två saker. För det förstaär jag väldigt envis; det tror jag att MargaretaWinberg känner till. För det andra lever vi inte inågot statiskt samhälle. Vi kommer inte att slutamed att driva miljöpolitik bara för att vi blirmedlemmar i . Det finns möjligen en del somvill framhålla det, men så är inte fallet.Det är inte självklart att EG:s totala produktionökar om produktion skulle bli litet större.Man lever ju i en ekonomi, med en gemensamkonkurrens. Vi har genom en jordbrukspolitik somMargareta och jag faktiskt delvistillsammans har genomdrivit i riksdagensjordbruksutskott satt en press på det svenskajordbruket. Vi har uppnått en effektivitet som göratt är konkurrenskraftigt. I kan vit.o.m. producera till lägre kostnader än vad mankan i EG. Detta skall vi naturligtvis utnyttja i ettEG-sammanhang. Allting annat måste varaorimligt.Avgiften till EG beräknas inte påjordbruksvolymen. Avgiften beräknas på grundvalav den svenska ekonomin. Avgiften sjunker om densvenska ekonomin skulle bli sämre, t.ex. på grundav att vi producerar för litet livsmedel eller omnågonting annat negativt inträffar.Jordbruksproduktionen utgör av ekonomin iSverige -- jordbruksproduktion utgörungefär av jordbruksproduktionen i EG. Denpåverkar inte avgiften. Det kan MargaretaWinberg, Socialdemokraterna och alla andra varahelt lungna för.När det gäller sista fråga harvi samma ståndpunkt. Om vi tvingas att tillämpagårdskvoter måste de i huvudsak vara baserade påett historiskt material. Jag hoppas att vi slipperdetta, men det kan bli tvunget när det gällermjölkproduktionen. En utbyggnad i dagslägetgaranterar inte någon högre kvot i framtiden.Anf. 55 ():Herr talman! Jordbruksministern sade att det finnsvissa tekniska svårigheter att bestämmaatt det skall vara ett lägre kadmiuminnehåll ihandelsgödsel än vad som är föreslaget. Vad ärdet för svårigheter? Det kan knappast gällatekniken för att mäta och kontrollera halterna i detsom importeras och säljs i Sverige.Jag tror att jordbruksministern med tekniskasvårigheter avser läget i EU-förhandlingarna ochatt det i det sammanhanget är svårt att komma mednågonting annat än den nivå som i praktiken redanär uppnådd. I så fall förhåller det sig precis som jagbefarade i mitt huvudanförande.Anf. 56 Jordbruksminister ():Herr talman! När man skall fastställa en avgift somskall styra mot lägre kadmiumhalter skall mannaturligtvis titta på vilka omedelbara effekter denkan få och om avgiften är rimlig i förhållande till deråvaror och den teknik som används. Dessa frågorhar vi beaktat när vi har bedömt avgiftens storlek idagsläget. Men därmed har jag inte sagt att avgifteninte skulle kunna bli högre i ett framtida perspektiv.Anf. 57 ():Herr talman! Den avgift som har bedömts rimlig ären avgift som icke skall innebära ytterligarekostnadsbelastning för svenskt jordbruk och förkonsumenterna. Detta står i betänkandet och ipropositionen.Då återkommer jag till det som jag sade i mitthuvudanförande. Vad är detta för ekonomisktstyrmedel? Det innebär vare sig morot eller piskaoch har därmed ingen styrande effekt. Det somjordbruksministern hotar med är att regeringen,om halterna inte sänks automatiskt, kan övervägaatt höja avgiften för att styra kadmiumhalterna motännu lägre nivåer. Med ännu lägre nivåer avsestydligen det som har uppnåtts. Detta äricke styrande politik. Detta är låt-gå-politik. Manhoppas att det nog skall fixa sig så småningom.Anf. 58 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att riktigthar förstått innehållet i förändringen av avgift påhandelsgödsel.Det är riktigt, som det står i betänkandet och ipropositionen, att detta beslut inte innebär någonökad avgiftsbelastning. Man förändrar nämligenavgiften på fosfor, eftersom kadmium finns ifosforgödsel. Det skall vara en avgift påfosforgödseln, som i stort sett är lika stor som denavgift vi tar ut på fosfor, men den skallberäknas på kadmiuminnehållet. Om man skullehöja avgiften ytterligare blir det svårt för attskaffa råvaran till rimlig kostnad, eftersom den ärbegränsad och är en ganska liten marknad.En signal om en höjning är given. Jag tror attproducenterna kommer att göra vad de kan för attefterleva detta. Det ligger en liten uppmaning, ettlitet hot, i formuleringen att avgiften kan tänkashöjas . Vi får inte slå oss till ro med att mani andra länder godkänner höga kadmiumnivåer iråvaran. Den råvara som vi importerar kan renas,men det är mycket dyrbart.Anf. 59 ():Herr talman! Jag konstaterar återigen attjordbruksministerns utgångspunkt har varit attkostnadsbelastningen inte skall öka närkadmiumhalterna skall styras mot en lägre nivå.Det är ett pedagagogiskt problem förjordbruksministern att förklara, och för mig attfatta, att detta innebär en styrning. Detta är attavstå från styrning.Anf. 60 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag erkänner att det är ettpedagogiskt problem. Det är möjligt att minförklaringskonst har sina brister. Kanske gäller detäven fattningsförmåga.Vi avskaffar en avgift som fullständigt okänsligt tasut på fosfor och som har inbringat istorleksordningen . Därmedlåter vi inte jordbruket få minskade kostnader. Vilåter avgiften vara kvar, men vi lägger den på detfarliga i fosforgödseln, nämligenkadmiuminnehållet. Vi säger att denna avgift kanminskas om man tar bort kadmiuminnehållet. Dåfår detta naturligtvis en styrande effekt. Den andraavgiften styrde möjligen mot en mindrefosforanvändning. Denna avgift styr naturligtvismot användning av fosforgödsel med ett mindrekadmiuminnehåll.Jag hoppas att åtminstone någon fattar vad dettainnebär, även om inte gör det.Anf. 61 ():Herr talman! Vi har alla att arbeta med defattningsgåvor som har givits oss.Så långt den svenska allmänheten och de svenskalantbrukarna kan begripa innebär en avgift icke enaktiv styrning om gränsen sätts på en högre nivå änvad som är en genomsnittlig nivå förinnehållet av kadmium. Det är inte konstigare änså.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill bara tala om att jag inte hellerförstår.Anf. 63 Jordbruksminister ():Herr talman! Om gränsvärdet ligger vid ettgenomsnittsinnehåll innebär det att en del gödselinnehåller lägre halter och en del väsentligt högre.Det är inte gödslet med de låga halterna som ärproblemet utan det med de höga halterna. Dettagödsel drabbas av den här avgiften. Det blir en klarstyreffekt.Jag tror att denna avgift får en bra effekt. Men vihar inte trott mer på den än att vi direkt ipropositionen skriver att vi 1995 skall utvärderaeffekten och se om det behövs ytterligare skärptaåtgärder.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )6 § Godkännande av överenskommelse mellanSverige och på fiskets områdeFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU10 Godkännande av överenskommelsemellan och på fiskets område(prop. 1993/94:18).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )7 § Vissa ändringar i vallagenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU12 Vissa ändringar i vallagen (prop.1993/94:21).Anf. 64 (nyd):Herr talman! Propositionen innehåller flera förslagsom vi i Ny demokrati har ställt oss bakom. Ibesparingssyfte har vi också med viss tvekan ställtoss bakom beslutet att kvoten för gratis valsedlartill varje parti sänks från nuvarande fyra till tregånger antalet röstberättigade i valkretsen. Ettsådant förslag kan missgynna små partier, och detförsvårar partiernas möjligheter att inom ramen fördet nuvarande valsystemet öka personvalsinslaget,dvs. att gå ut med flera olika listor inom sammaparti.Vi har i vår reservation föreslagit ytterligarebesparingar. Vi anser att ett parti som inte kommeratt ställa upp i ett visst val, t.ex. landstingsvalet,inte skall behöva omfattas av den s.k. obligatoriskautdelningen av valsedlar i det valet.Det är heller inte rätt mot väljarna och motdemokratin att valsedlar läggs ut för vilka det intefinns någon täckning -- resultatet blir ju tommastolar i fullmäktige. Därför har vi föreslagit enändring i vallagen, t.ex. i form av ett undantag från6 kap. 9 § vallagen.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation.Anf. 65 ():Herr talman!