prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Det är beställning somjag svarar upp mot i skrivelsen.Anf. 126 ():Herr talman! Ja, vi fick vänta på den härskrivelsen. Det är tråkigt, bl.a. av det skälet attriksdagen under detta riksdagsår inte hinner ha engenomgripande diskussion om de här sakerna. Dethade kanske varit bra att ha en sådan diskussionmed tanke på förhandlingarna om ett eventuelltmedlemskap.Det är också tråkigt att inte, tillskillnad från t.ex. , besökt oss ijordbruksutskottet för att redogöra för positionenvad gäller förhandlingarna. Jag hörde nu att EG-delegationen i går fick sådan information.Olof talar om två saker som, såvitt jagförstår, är övergripande för förhandlingarna.För det första gäller det detta med högstatillämpade ambitionsnivå -- så står det. Jag vill dågå tillbaka till skrivelsen, vilken -- som AnnikaÅhnberg sade -- är väldigt tunn. De sex första av defemton sidorna är en beskrivning av EG och . Därpå följer den s.k. strategin.På s. 7 står det: Inga normer kommer att sänkas.På s. 8 står det: I de fall harmoniserande reglerinförs kommer detta med nödvändighet att minskaSveriges möjligheter att ha särlösningar inomvarurelaterade områden.Vilken är positionen i det här fallet -- den ambitiösaeller den anpassliga? Mera konkret undrar jag:Kommer regeringen att hävda att deövergångsbestämmelser som EES-avtaletinnehåller skall permanentas i ettförhandlingsresultat?För det andra säger : Den andraövergripande saken är att man skall höja nivån.Betyder det att menar att det vid etteventuellt medlemskap blir möjligt för oss attensidigt -- något som i alla fall miljöministern vill,om jag har tolkat honom rätt -- höja våraambitioner på exempelvis det varurelateradeområdet?Anf. 127 Miljöminister ():Herr talman! Först och främst vill jag tillbakavisadet som sades om att jag skulle ha visat en oviljaatt uppträda i jordbruksutskottet. Jag har inte varitinbjuden. I varje fall har någon inbjudan inte nåttfram till mig, men jag kommer gärna!För det andra förstår jag inte invändningen attskrivelsen skulle komma sent. Skrivelsen har jutagits fram utan att gjort någonframställning därom. Det finns alltså ingetuttalande, tillkännagivande, från , utan vigör detta frivilligt.Det var en motion från somföranledde utskottet att säga: Det här är välsjälvklart. Således kan vi väl förutsätta att enredogörelse kommer.För det tredje var detta inte bundet tillmedlemskapsförhandlingarna, utan det är bundettill vårt framtida agerande i förhållande till EG somorganisation -- egentligen oavsett om vi är med ellerinte. Men om vi förutsätter att svaret ifolkomröstningen blir ja, är det självfalletintressantast att tala om våra möjligheter att somdeltagare i EG påverka miljöpolitiken i den delenav , med spridning till andra delar avvärlden. Så är det med själva uppdraget.När det gäller frågan om förmenta motsättningar iformuleringar i skrivelsen vill jag svara att det ärfelaktigt. Det finns inga sådana motsättningar.Harmonisering är inte a priori en sänkning avambitioner. Harmonisering är en del av en process,där man samordnar sig. Man kan samordna siguppåt, som bekant. Därför finns det ingenmotsättning i förhållande till detta ochregeringsförklaringens ord om att vi skall användahögsta tillämpade ambitionsnivå.Anf. 128 ():Herr talman! Jag vet inte hur inbjudan utformades,men statssekreteraren och en person till var där. Jagtolkade det som att det var i stället förmiljöministern, eftersom jordbruksministern självkom när vi bjöd på samma vis. Men det behöver viinte diskutera här.När det står i skrivelsen att det kommer att minskaSveriges möjligheter att ha särlösningar inomvarurelaterade områden, skall jag tolka det som attdet handlar om de fall där vi har en lägreambitionsnivå än EG? Är det då vi inte skall hanågra särlösningar?Anf. 129 Miljöminister ():Herr talman! Tillämpningen av ''högsta tillämpadeambitionsnivå'' är en förpliktelse för oss själva attanpassa oss uppåt när vi ligger lägre och att intesänka våra krav när vi ligger högre. Det ärinnebörden av den principen. Det är den som vitillämpar med syftning i första steget på EG-medlemskapsförhandlingarna, i nästa steg på detsom kan komma att hända därefter.Anf. 130 ():Herr talman! Min fråga gäller trafikområdet. Detstår på s. 14 i skrivelsen att det är särskilt angeläget,för att möta den ökande transportvolym som kanbli följden av den inre marknaden, att man tar framnya konkreta handlingsplaner. Jag har inte sett tillnågra sådana planer, och jag är mycket bekymradöver den ökande transportmängd som vi kommeratt få som en nästan automatisk följd av den inremarknaden.I en rapport som heter Task force on theenvironment and the internal market, som kom förnågra år sedan bedömde EG självt attmiljöproblemen när det gäller trafiken kommer attbli närmast oöverstigliga.Jag har försökt att läsa litet i de papper som harkommit senare, bl.a. någonting som heter Towardssustainability. Jag har inte hittat någonting somlugnar mig på den här punkten. Miljöministernsade att vi måste uppmärksamma effekterna av denökande trafiken. Skogen dör i västra , där jag bor.Miljöministern sade att vi måste minska utsläppenav nedsmutsande och försurande ämnen. Jo,självklart. Men genom trafiken får vi utsläpp intebara av nedsmutsande ämnen, utan också avkoldioxid, som inte är någon förorening, men engas som finns i för stor mängd och som påverkarklimatet. Jag vet att miljöministern förstår detta.Men de flesta människor tror att om man bara haravgasrening och katalysatorer på bilarna löser sigdetta.Vi kommer inte åt kväveutsläppen från trafikenheller, vi kommer inte ens att uppnå de mål som vihar beslutat om här i . Hur skall vi kommatill rätta med miljöproblemen från trafiken? Vilkenstrategi finns det där?Anf. 131 Miljöminister ():Herr talman! Det som står i skrivelsen är självfalletframåtsyftande i de delar som följer efter deninledande problembeskrivningen, eller analysen,som efterlyste.Det är klart att det då återstår saker att göra. Detvore märkligt annars. En av de saker som vi harvarit pådrivande för är att de regionala trafik- ochmiljökonferenser som diskuterades underRioprocessen också kommer till stånd i vårvärldsdel. Det är vad jag också vet attkommunikationsministern, som sitter framför mig,arbetar för. Man bör alltså inom ramen för ECE,som ju omfattar hela och dessutomNordamerika, ta tag i de regionala trafik- ochmiljöfrågorna och där ta fram handlingsplaner.Jag har fört debatten om hur vihandlar själva. Det kanske för för långt att i dettasammanhang beskriva helheten. Men det handlarom att vi måste se till att byta mesta möjliga av våradrivmedel mot biobaserade drivmedel. Det måstevara inriktningen. Det finns ingen annan inriktningför att klara miljöproblemen, inkluderande CO2-utsläppen. Det är inriktningen. Det är det som hargjort att regeringen , med börjanfrån , brutto har höjt miljöskattermed ca för att belasta just detsom skall pressas ut ur systemet. Detta trodde jagvar allmänt bekant i den här kammaren.Självfallet räcker inte detta. Därutöver har vi detsom i hög grad är EG-relaterat i de diskussionersom pågår; våra avgasbestämmelsekrav, hållbarhetför utrustning, etc. Men jag går inte in på dendelen, utan jag konstaterar bara att detta ärkontroversiellt i förhandingarna i förhållande tillEG. Vi driver vår linje, så får vi se vad vi till sistkan komma fram till för resultat. Jag har redovisatvilken ambitionsnivå vi har, dvs. vi skall inte sänkavåra ambitioner.Jag tycker däremot att det är viktigt att vi själva sålångt det är möjligt sopar rent framför egen dörr.Det ger den starkaste positionen i allaförhandlingar. Det är klart att vi har anledning attdriva på här hemma för miljöklassning av bränslenoch miljöklassning av fordon. Det är precis det vihar gjort. Dessutom har vi agerat föratt få bort blyet ur bensinen genom att ökadifferentieringen av drivmedelsskatten på detområdet.Jag vill tillägga en reservation. En del gör en analysav varje del i sig. Jag tycker att det är viktigt att göraden på helheten. Vi är naturligtvis medvetna om attökade transportbehov skapar risk för ökademiljökonsekvenser. Det är bl.a. sådant som viprövar när det gäller den tilltänkta och av dentidigare riksdagsmajoriteten beslutadeförbindelsen över Öresund.Anf. 132 ():Herr talman! Jag bedömer risken för ökandenegativa miljökonsekvenser som så överhängandeatt jag ställer mig tveksam till hela idén om att ha eninre marknad på det sätt som man har tänkt. Jag villfråga miljöministern: Hur bedömer miljöministernmöjligheterna att komma ifrån fossila bränslen ibilar, när lobbyverksamheten från bil- ocholjeindustrin är så stark som den är inom EG ochnär erfarenheterna är ganska dystra på dethär området? Jag tänker då på koldioxidskatten.Anf. 133 Miljöminister ():Herr talman! Jag skall inte diskutera den fastaförutsättningen för vår debatt, den inre marknadeneller inte. Den är under uppbyggnad och Sverigehar bestämt sig för att vilja vara en del av dennainre marknad. Det får vi båda godta somförutsättning för den här debatten i varje fall,annars leder det fel.Vi vet att det här är ett område som det ärbesvärligt att påverka. Det är inget att hymla om.Så är det. Vi vet att det inte lyckades för EG attinför komma fram till engemensam uppfattning. Det är bl.a. den frågan somjag syftar på när jag talar om vilka länder som liggeross närmast i miljöarbetet. Det är de i den norradelen av och våra egna grannar i ,om de blir medlemmar.Jag är för min del övertygad om att man i förstahand måste gå den ekonomiska vägen. Det är dåman motiverar och initierar alla konsumenter attsätta kraft bakom sitt handlande. Om man hartillräckliga ekonomiska incitament styr man mycketstarkt. Det innebär inte att man skall ge upp denpolitiska vägen eller samarbetet mellan stater. Detär en kombination. Man måste ha de ekonomiskaincitamenten. Vi har inte haft tillräckliga sådanaännu.Därför är CO2-skatten naturligtvis viktig. Det ärockså viktigt att den kan etableras konkret inomEG. har det inte lyckats, men egentligenborde framgången , efter den nya amerikanskaadministrationen, vara enklare att nå än föreRiokonferensen. Jag vet att de som ärmiljöpolitiskt verksamma inom EG använder sig avden förändrade amerikanska positionen som ettbetydelsefullt argument för att driva på interntinom EG. Men där som här finns det intressen sommotarbetar detta, det är riktigt.Anf. 134 ():Herr talman! Tydligen är det fel på inbjudan frånEG-delegationen också, eftersom miljöministern,på samma sätt som när det gälldejordbruksutskottet, inte har förstått att han varvälkommen dit. Det är kanske detta som medför attdet blir problem. Jag var visserligen inte med helatiden på informationen från delegationen i går, menjag var inne när frågorna ställdes. Det är sammafrågor som ställs här. Man efterlyserförhandlingsunderlag, förhandlingsplan, strateginosv. och tycker att man är allmänt dåligtinformerad.Vi måste sopa rent framför egen dörr. Det ärnaturligtvis det allra första vi måste göra. Menmånga har stora förväntningar påSverige när det gäller miljöfrågorna, därför att vitidigare ansetts som det absolut mest pådrivande.Om vi vill medverka till att flytta fram EG:spositioner, måste vi också göra det här i Sverige.EG ser till tendenserna i medlemsländernas politikpå olika områden. Om regeringen nu intar en meraåterhållen ställning, kan EG dra den slutsatsen attdet hos oss saknas det stöd som man hade förväntatsig. Det gäller både i förhandlingssituation och i ettkommande medlemskapsförhållande.Vad vi har efterlyst är en strategi för det framtidamiljöarbetet. Den strategin finner vi inte i dennaskrivelse. Vi vill se en strategi som innehållerhelheten, som själv sade alldelesnyss. Men den här skrivelsen innehåller inte någonhelhet, utan där behandlas olika delfrågor var försig.Vi skulle vilja veta vad har förstrategiska framtidsplaner för att höjamiljöambitioner utöver den nivå som vi har i dag.Anf. 135 Miljöminister ():Herr talman! Departementet företräds naturligtvisi de berörda organen, jordbruksutskottet och EG-delegationen, av personer som svarar för helheten.Om det sedan är statssekreterare eller jag spelarmindre roll. Det går på ett ut. Så jag förstår inte vadden här kritiken består i. Den har i varje fall intenått mig tidigare. Dessutom har jag haft möjlighetatt diskutera med hela jordbruksutskottet pådepartementet.Här saknas inte några möjligheter till öppenhet.Jag har, som jag sade, t.o.m. frågat vad ni helst villeha. Om ni ville ha den här skrivelsen, skulle vi tafram den . Men får jag kritik för attden kommer . Ni får bestämma er hur niskall ha det.För det första har ni inte begärt att få ett dokumentdär man tar upp medlemskapsförhandlingarna. Jagkan bara åberopa riksdagsbeslutet i den delen. Jagkan citera -- om inte någon annan har texten kansäkert mina medarbetare hjälpa mig med det.Detta har vi alltså rättat oss efter, så den debattenkan vi lämna åt sidan, för det börjar bli tröttsamt.Vad utskottet sade var att ta till vara den möjlighetatt påverka miljöpolitiken som ges av EES-avtalet.Regeringens strategi skulle enligt utskottet handlaom detta, inte om medlemskapsförhandlingar.Sedan får EG-delegation fortlöpandeinformation i ärendet, liksom de utskott som såbegär. EG-delegationen fick så sent som i går enorientering om förhandlingarna på miljöområdetefter den senaste chefsförhandlarträffen i Bryssel.Jag tillbakavisar definitivt att vi på något sätt skulleförsöka hålla tillbaka någon information.För det andra vill jag naturligtvis tala om för detsamma som jag har sagt tidigarei debatter här, att vi inte sänkt ambitionsnivån. Vihävdar högsta tillämpade ambitionsnivå imiljöpolitiken. Om inte trorpå mig, kan jag hänvisa till regeringsförklaringenoch de riktlinjer som vi följer i förhandlingarna ochsom är offentligt redovisade. Det är alltså försök tillmytbildning när någonting annat sägs. Jag kan ta tillstarkare ord än så, men jag skall stanna där förtillfället.Det är riktigt att vi bör sopa rent framför egen dörr.Det är precis vad vi gör. Om det är så stora bristeri det som har varit i , kan det inteenbart bero på den regering som har suttit ett ochett halvt år, när den tidigare regeringen hade ettnioårigt mandat på sig.Anf. 136 ():Herr talman! Det är inte jag som blandar införhandlingarna, utan det är faktiskt ministern.Jag försökte få ministern att tala om vilkenkommande miljöstrategi den här regeringen har föratt höja ambitionsnivån. Det gäller naturligtvis iförsta hand nivån i , om vi skall kunna hävdaden gentemot EG och EES.Beträffande informationen till EG-delegationen --håller sig gärna till den delen avdebatten -- kan jag säga att det enda underlag somvi har fått är ett allmänt uttalande i Dinkelspielsanförande om att vi skall hålla den nivå som vi har.Men vi har inte fått några konkretaförhandlingskrav, och det har vi begärt. För att viskall kunna ställa krav gentemot andra måste vialltså ha dem själva först. Det hade vi förväntat ossatt få i den här strategiskrivelsen. Det har vi intefått.Anf. 137 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig hänvisa till dokumentet''Position Paper on EnvironmentalProtection'', daterat ochöverlämnat till EG-delegationen, visserligen påengelska men ändå, och i den del som berörEuratom till dokumentet ''positionrörande Euratom'', daterat . Ompostgången inte har fungerat beklagar jag det. I såfall vill jag veta om detta inte nått EG-delegationen.Anf. 138 ():Herr talman! Vi är alla medvetna om attmiljöpolitiken inom EG alltjämt i huvudsak är ennationell angelägenhet och att EG i huvudsakfastställer centralt minimiregler. Men finns enutveckling på gång, inte minst närMaastrichtavtalet en gång är genomfört, där merakommer att kunna beslutas på EG-nivå.Mot bakgrund av den inriktning i det svenskamiljöarbetet som miljöministern här har redogjortför vill jag fråga: Finns det någonting i det som EGarbetar med, eller i det som man kanse komma in, som oroar miljöministern? Ser manskillnader av central betydelse när det gäller viljanatt komma till rätta med miljöproblemen inom EGoch i ? Är det något särskilt område sommiljöministern särskilt har uppmärksammat?Anf. 139 Miljöminister ():Herr talman! CO2-beskattningen, som vi redanberört här, är naturligtvis ett problem. Det ärdokumenterat att EG inte har kunnat samla sig gemensam uppfattning där. Avsikten var att såskulle ske före . Där har man inte lyckats. Detberor på att man har olika uppfattningar om bådeambitionsnivå och framgångssätt och, vill jagtillägga, på icke-tillräcklig press från andra parter,eftersom detta naturligtvis påverkarkonkurrensförmågan.Japan och har inte legat långt framme på dettaområde. Det har däremot vi och de övriga nordiskaländerna. och är världsledande pådetta område. Den mytbildning som ibland sker attdetta skulle ha förändrats sedan den 1 januari 1993är felaktig. Vi har ju höjt ambitionerna på CO2-beskattningsområdet. Vi väntar fortfarande på ettgenombrott på det området.Ett annat tydligt problem, som öppet debatteradesinom EG-kretsen för påLucernkonferensen, är hur mycket avskattepolitiken som i fortsättningen skall ligga inomEG och hur mycket av den som inte skall göra det.På den punkten har en heltavvikande uppfattning. Engelsmännen vill överhuvud taget inte tänka tanken att få in helaskatteproblematiken i EG-sammanhanget. Det fården indirekta effekten att inte heller harmoniseringpå miljöområdet blir möjlig. Det är ett olöstproblem inom EG.Man kan också rada upp en del andra frågor -- ävenom de inte är av så principiellt avgörandekaraktär -- där vi har nått olika långt. Vi kan t.ex.när uttalar sig om den svenskaförhandlingsuppläggningen få ett negativt beskeddärför att det just nu inte finns något annat atthänvisa till inom EG.Bilavgasområdet är ett exempel på detta. Men detinnebär inte att vi anser att loppet på något sätt ärkört. Det handlar om att driva dessa frågor vidareså framgångsrikt som möjligt enligt den princip somjag har nämnt, om högsta tillämpadeambitionsnivå.Låt mig också säga att jag tycker att det inom EGfinns ett starkt gehör för de svenska kraven inommiljöområdet, vilka i allmänhet är meralångtgående. Ett uttryck för detta fick vi i sambandmed mötet i när Efta-kandidatländerna ochEG:s miljöledning, såsom jag nämnde i mittinledningsanförande, träffades under SvendAukens ordförandeskap.Det sades då direkt, och jag upprepade det sedanvid presskonferensen, att det handlade om ''nolowering of standards'', dvs. ingen sänkning avstandarder, på miljöområdet. Det var detuttryckssätt som personer från EG-kommissionensjälva använde vid dessa överläggningar. När jagrepeterade det på presskonferensen sade ingenemot.Det är ett belägg för att det inom miljösektorn finnsbra möjligheter att föra dialogen vidare både medden nye kommissionären ochnaturligtvis med . Det är motden bakgrunden som detta arbete bedrivs. Vi äralltså hoppfulla om våra möjligheter. Men det skallinte förnekas att det inom EG också finnssektorintressen som håller emot. Man skall i detavseendet vara öppen och redovisa sinaerfarenheter utan hänsynstaganden.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Information från regeringen om SASAnf. 140 Kommunikationsminister ():Herr talman! SAS har, som jag vid tidigare tillfällenberört här i kammaren, förtdiskussioner med flygbolagen (), Swissair () och AustrianAirlines () med sikte på ett omfattandesamarbete. Detta arbete har kommit så långt attjag har funnit det lämpligt att informera riksdageni frågan.Bakgrunden till dessa diskussioner finns i denfortgående avregleringen av flygbranschen iEuropa och den genomgripande strukturförändringsom denna för med sig. Jag kan beträffandebakgrunden även hänvisa till vad regeringen sagt iproposition 1992/93:59 om omstrukturering av detsvenska ägandet i SAS, som behandlattidigare , och till proposition 1992/93:202 omändring i avtalet mellan , och EEGom civil luftfart, som har på sitt bord förnärvarande och som behandlar en anslutning till dets.k. tredje avregleringssteget inom EG:sluftfartsmarknad, vilket tillämpas i EG:smedlemsländer sedan den 1 januari 1993.SAS ledning har mot denna bakgrund satt upp ettantal kriterier som man menar är nödvändiga för attlyckas på en flygmarknad präglad av frikonkurrens. Dessa kriterier innefattar finansiellstyrka, konkurrenskraftig kostnadsnivå, en starkposition på en tillräckligt stor hemmamarknad, ettbrett kundunderlag, ett bra trafikprogram och enbra produkt.Med dessa utgångspunkter har SAS utvärderat trestrategiska framtidsalternativ:1. att fortsätta som självständigt flygbolag2.att söka samgående med ett av de tre storaEuropabolagen (, Lufthansa ellerAir )3. att delta i en ''fjärde styrka'' genom att sökasamgående med och Austrian -- som redaningår i det existerande samarbetet '''' -- utökat med KLM.Utvärderingen har bl.a. skett med hjälp av ettinternationellt konsultföretag, och den har visat attdet sammantaget är fördelaktigast för SAS attarbeta utifrån alternativ 3, ett samgående med fleraandra medelstora europeiska flygbolag. I grundenför analysen har legat omsorgen om de nödvändigainterkontinentala flygförbindelserna för deskandinaviska ländernas näringsliv.Ett fortsatt agerande som självständigt flygbolag,eller med lösa allianser som , har bedömts geotillräckliga stordriftsfördelar och marknadsbaser,vilket innebär lönsamhetsproblem som leder till engradvis minskning av SAS trafiksystem och som påsikt hotar den interkontinentala verksamheten.Ett samgående med något av de tre störstaeuropeiska flygbolagen skulle visserligen innebäratillgång till stordriftsfördelar och ettkonkurrenskraftigt internationellt trafiknät, menger ett mycket begränsat inflytande för deskandinaviska länderna gentemot en heltdominerande motpart, vilket skulle kunnaleda till försämringar av trafiksystemet frånskandinavisk utgångspunkt.Det förordade alternativet innebär däremot attungefär jämnstora flygbolag går samman, vilketleder till att inget av de ingående bolagen ensamtkan dominera verksamheten, somkonstellationen blir tillräckligt stor för att kunna gede eftersträvade rationaliseringsmöjligheterna ochstordriftsfördelarna.SAS företagsledning och styrelse har delatslutsatserna av denna analys. Mot denna bakgrundhar diskussioner förts inom ramen för projektet,som haft arbetsnamnet Alcazar. 16 olikaarbetsgrupper med representanter från de fyraflygbolagen har haft som uppgift att genomlysamöjligheter och problem med ett tätt samarbetemellan bolagen. De övergripande principerna iarbetet är att etablera ett integrerat trafiksystembaserat på flera knutpunkter och utnyttja dengeografiska spridningen av dessa knutpunkter föratt skapa effektiva förbindelser till, från, via ochinom . Nonstopförbindelser skall finnasfrån samtliga knutpunkter där det lokalatrafikunderlaget så tillåter ellerkonkurrenssituationen så kräver. Samarbetet avsesge synergieffekter och kostnadsreduktioner inombl.a. marknadsförings- ochförsäljningsorganisationen, produktutveckling ochupphandling etc.Samordningen inom konstellationen SAS, Swissair,KLM och Austrian har föreslagits ske genombildande av ett gemensamägt managementbolag,där ägarandelarna 30, 30, 30 resp. för AustrianAirlines tills vidare föreslagits.Managementbolaget skall övergripande styra allflygverksamhet i gruppen, och de ingåendeflygbolagen skall införa gemensamresultatfördelning och utdelningspolitik.Arbetet har kommit så långt att det finns ettutkast till intentionsavtal (''memorandum ofunderstanding''). Detta dokument avses bliundertecknat om det gesklarsignal för förhandlingar. Vidare avses underperioden juni--september ett s.k. integrationsavtalknutet till etablerandet av det tidigare nämndamanagementbolaget bli utarbetat. I denna förstafas bibehåller parterna sina rättsliga identiteter,medan managementbolaget leder verksamhetenmed en styrelse med representanter från samtligadeltagande flygbolag. I utkastet till intentionsavtalingår emellertid också förpliktelser om att arbetamot en andra fas, där flygbolagen fusioneras till enrättslig enhet. Denna fas bedöms dock tidigastkunna inträda om , men blir beroende påbl.a.