prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — Man kan tänka sig självhur man skulle känna sig om man enbart på grundav sin hudfärg inte blir insläppt på olika ställen, dvs.vilken förödmjukelse det faktiskt skulle innebära!Jag tror att det är viktigt att det som sker bliroffentligt. Jag uppskattar mycket att medierna görförsök att visa dessa saker tydligt, t.ex. att närmänniskor står i kö -- en del vita, andra svarta -- fårde vita komma in men inte de svarta. Det är ganskauppenbart att det sker en selektering. Det går inteatt säga att det är fullt i restaurangen eftersom endel kommer in medan andra inte gör det. Jag trormycket på att göra problemet tydligt och att detfinns människor som är beredda att ta en diskussionoch debatt om detta.År 1998 skall , här i , blieuropeisk kulturhuvudstad. Jag skulle vilja påståatt det är inte mycket till kultur som kan erbjudasom människor som bor i landet men har en annanetnisk bakgrund -- än mindre om det kommerturister från andra länder -- inte kan komma in pårestaurangerna i . Nöjeslivets olikagrenar tar på sig ett stort ansvar om skullefå rykte om sig att det inte går att komma in på olikanäringsställen eller att delta i livet på olikanöjeslokaler.Martin tar upp frågan om människor skallstraffas då man inte är säker på att de har begått ettbrott. Det är en viktig grundprincip i vårträttsväsende att det skall vara bevisat att det harbegåtts brott. Visst kan man känna sig frustreradöver att det ibland inte går att få fram bevis. Mendet är viktigt att hålla på grundprincipen.Anf. 46 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jaginstämmer i mycket av det kulturministern säger.Men jag vill ändå påstå att detta är exempel på falldär det är svårt att få fram fällande domar. Vi vetinte resultatet av det aktuella fallet som visades iRapport. Men de flesta människor av annatursprung som går på krogen har inte dolda TV-kameror med sig. De är beroende av den vanligavardagen.Utgångspunkten bör vara att det inte är enmänsklig rättighet att få servera alkohol i vårt land.Det finns mängder av restauranger och krogar sompå betydligt svagare grunder än etniskdiskriminering aldrig får utskänkningstillstånd. Jagbegär inte ett svar av kulturministern . Menkulturministern kan kanske tillsammans medsocial- och justitieministern se över eller förändragällande lagstiftning eller finna andra metoder föratt komma till rätta med problemet. 47 Kulturminister ():Herr talman! Hur gärna jag än skulle viljatillmötesgå önskan om sanktioneräven när brottet inte är bevisat, kan jag inte göraså. Jag vet också att det ibland är svårt att bevisanär det har begåtts brott i dessa fall.Det kan vara en bra metod när man harblivit avvisad från ett ställe att faktiskt ta med sigvänner och bekanta. Då har man med sig vittnensom kan lägga fram bevis på att det förekommerdiskriminering.Jag tror att det finns även andra metoder ochmöjligheter. Det gäller att synliggöra denöjesställen som beter sig på detta sätt, dvs. där detinte går att ta med sig alla sina bekanta beroendepå att de har ett annat etniskt ursprung. Det blir enform av skandalisering. Det finns inte anledning attgå till sådana näringsställen där man inte kan tamed sig sina vänner och bekanta.Anf. 48 ():Herr talman! Vi är överens på den sista punkten.Flertalet av de politiska ungdomsförbunden -- allautom -- har tagitinitiativ till en kampanj att bojkotta de krogar somdiskriminerar på grund av etniskt ursprung.Min poäng är fortfarande att jag inte tycker att detär en rättighet att i alla lägen få servera alkohol.När utskänkningstillstånd beviljas i ett första skedegörs bedömningen inte utifrån att brott skulle habegåtts utan det är endast fråga om en striktlämplighetsbedömning. Jag tycker att man i ettsådant fall skall kunna omprövautskänkningstillståndet beroende på lämplighetunder den tid som utskänkningstillståndet harfunnits. Jag tycker inte att dagens lagstiftning gerutrymme för detta.Jag vill tacka för svaret. Med gemensamma krafterskall vi förhoppningsvis lösa problemet.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 49 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Frågesvaret under punkten 11 påföredragningslistan, fråga 1993/94:225, utgår.10 § Svar på fråga 1993/94:231 om ökadbyggverksamhetAnf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat statsrådetBo Lundgren om vilka åtgärder regeringen ämnarvidta med anledning av en skrivelse från AMS ochBoverket om ökad byggverksamhet. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande.AMS har i en skrivelse till regeringen bl.a.föreslagit att medel på innevarande års anslag förarbetsmarknadspolitiska åtgärder disponeras om såatt de kan användas för insatser för att stimulerasysselsättningen inom byggnadssektorn. Förslagenomfattar ROT-insatser för bostäder, förkommunala och landstingskommunala fastighetersamt bidrag för äldrebostäder. AMS och Boverkethar senare presenterat ett förslag till utformning avROT-stödet för bostäder.Som jag sade i ett frågesvar är jagmedveten om problemen inom byggbranschen. Isynnerhet bekymrar mig den höga arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna.Skrivelserna bereds således inomregeringskansliet. Det pågår också en diskussion iarbetsmarknadsutskottet om ett eventuellt tillskottav pengar till ROT-insatser. Därför är det för tidigtför mig att uttala mig om vilka åtgärder regeringenkan komma att vidta.Anf. 51 ():Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Anledningen till att jag ställde frågan var denskrivelse som berörda verk och myndigheter,och , hade tillställt regeringen.Svaret skingrade inte dimmorna så alldeles solklartenligt min tolkning. Jag kom att tänka påordspråket att medan gräset växer dör kon. Mångamed mig befarar detta.Byggarbetslösheten ökar katastrofalt i landet.Börje sade i sitt svar att han är isynnerhet bekymrad över den höga arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna. Om så är fallet, herrtalman, borde rimligen arbetsmarknadsministernvidta åtgärder mycket snabbt, för att inte sägaomgående. Läget är faktiskt mer eller mindreförtvivlat. redovisar en arbetslöshet på38 %. I mitt hemlän, , är arbetslösheten24--. I länet som helhet är 10 925 personer,dvs. , öppet arbetslösa. Men blandbyggjobbarna är arbetslösheten relativt sett tregånger så hög, dvs. 24--25 %.Herr talman! Situationen förvärras av attregeringen inte i klartext talar om närinfrastruktursatsningen skall göras. Det framgårinte när länsflygfältet i skall få pengarna,när skall få pengarna och när Banverketskall starta sitt arbete mellan ochKil, osv. Kan inte statsrådet ge närmaretidsangivelser för hur regeringen har tänkt sig dethela? Beställare, byggare och byggnadsarbetare villha besked -- helst . Det är tydligen tänktatt det skall vara en viss tidsprecisering för närjobben skall göras.Anf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det finns ju såväl ROT-stöd somberedskapsjobb att tillgå, ochlänsarbetsnämnderna betalar mellan och, ivissa områden, per byggdagsverke.När det gäller länsflygfältet uppvaktades jag i gårav flygplatskommittén i . I den fråganåterstår finansieringsfrågan att diskutera, inteminst lokalt men naturligtvis också medKommunikationsdepartementet ochLuftfartsverket, och man vände sig till mig för attefterhöra möjligheterna att få medel från AMS-anslaget.Något som jag vill nämna som mycket positivt ochbra är att byggkostnaderna, som t.ex. i nybyggnationen var uppe i perkvadratmeter, i princip för både småhus ochhyreshus, nu är nere på ca perkvadratmeter. Därutöver bör nämnas att densjunkande räntenivån gör det lättare att över huvudtaget diskutera investeringsfrågor. Vår förhoppningär att räntan skall sjunka ytterligare ett par snäpp,så att såväl företag som enskilda vågar investera.Anf. 53 ():Herr talman! Jag kan förstå att harproblem med att försvara åtgärderna inombostadssektorn, i det här fallet frånbostadsministern, men det är ett faktum attbyggarbetslösheten är katastrofal ochgalopperande. har i varje fall itidigare skeden gjort sig känd som ett statsråd meden regionalpolitisk inriktning. Vi har en bestämdkänsla av att många av infrastruktursatsningarnahar gått snett, i så måtto att de uppvisar en starktkoncentration till storstadsregionerna medanglesbygden och särskilt skogslänen har blivit destora förlorarna.Herr talman! Statsrådet borde rimligen nu kunnagöra en analys av hur det här ser ut. Man kunde geROT-pengarna också en regionalpolitisk profil. Jagtror att jämtlänningar, värmlänningar,norrbottningar m.fl. förväntar sig att något skallske. Det är ett sådant besked som jag skulle viljaha.Anf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Den höga nivån påbyggarbetslösheten beror också på attbyggarbetarkåren blev alldeles för stor under deöverheta byggåren --1991. Alla är väl i dageniga om att den måste minskas, men det finnsnaturligtvis en gräns för detta -- om minskningenblir för stor uppstår flaskhalsar. Problemet är attdet inte finns så många områden påarbetsmarknaden som på allvar efterfrågararbetskraft.När det gäller infrastruktur som vägar ochjärnvägar har jag deltagit i framförhandlandet avfyra paket avseende småvägar, vilka har fått enmycket god fördelning. De stora projekten beslutasju prioriteringsmässigt i stor utsträckning i dennakammare.Anf. 55 ():Herr talman! Regeringen har en viss beslutsvånda.När pressmeddelandet skickades ut tänkte mångamed mig att man kommer att fatta beslut om attinom kort ge byggherrar, byggentreprenörer ochbyggjobbare besked att vissa byggen skall sättas igång under förhoppningsvis nästaår, dvs. den allra bekymmersammaste tiden.Fundera nu inte alltför länge, ,utan ge klara besked! Låt inte denna beredninghamna bakom de moderata statsråden, utan se tillatt verkligen ge klara besked! Det är vad viförväntar oss, oavsett om vi bor i , iVärmland eller i och oavsett om vi ärbyggherrar eller tillhör någon annan kategori. Detär jobben som det gäller. Under kommandevintersäsong kommer kanske 45 000--50 000byggarbetare att vara arbetslösa, och det är enotillständig situation.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:246 omadministrationsavgifter i a-kassaAnf. 56 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag vidtagit för attadministrationsavgifterna till de nuvarandearbetslöshetskassorna skall likställas medavgifterna till den föreslagna statligaarbetslöshetskassan.Av propositionen om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (prop. 1993/94:80) framgåratt regeringen återkommer medmer detaljerade förslag bl.a. angående huradministrationsordningen skall vara utformad. Ettberedningsarbete rörande denna fråga pågår inomregeringskansliet.Avslutningsvis vill jag framhålla att jag kommer attkalla representanter för de fackligacentralorganisationerna och KAS-administrationen till överläggningar om hurkonkurrensneutralitet skall uppnås.Anf. 57 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, som jag intealls är nöjd med.Regeringens proposition om försämringarna i a-kassan har mött en storm av protester över helalandet, av förståeliga skäl. Den förtjänar en starkkritik. Det är orimligt att, som regeringen föreslår,genomföra ytterligare försämringar för den gruppsom redan har slagits ut från arbetsmarknaden ochblivit arbetslös.Jag var gäst på och hördearbetsmarknadsministerns tal till den. Jag tog ocksådel av den hälsning som arbetsmarknadsministerngenom SIF:s förbundsordförande , nämligen att administrationsavgifterna iden privata och i den kommande statliga a-kassanskall jämställas. Men hur det skulle ske fick vi inteveta. Inte heller det svar som jag har fått gernågon klarhet om detta.Jag vill ställa en direkt fråga tillarbetsmarknadsministern: kvar vid sitt löfte till ? I propositionen föreslås ju att denstatliga a-kassan till skillnad från de privata inteskall ta ut någon administrationsavgift. Jag har,som sagt, inte hört någonting om hur den uppgiftenskall . Hur har arbetsmarknadsministerntänkt lösa denna fråga?Finns det några beräkningar av vad detta kommeratt kosta? Staten har inte några kostnader föradministration av a-kassan. Vetarbetsmarknadsministern vilka kostnaderna kanbli? Hur stor beräknas t.ex. överströmningen blifrån de privata kassorna?Det finns en rad frågor att ställa i anslutning till denhär propositionen. Jag tycker att det vore bättre attregeringen tog tillbaka den och gjorde ordentligaundersökningar innan beslut skall fattas iriksdagen.Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Om frågar omadministrationsavgifterna och får till svar att vikallar parterna till oss för att uppnåkonkurrensneutralitet, att de centrala fackligaorganisationerna därmed får inflytande över hurdet läggs upp för att de själva skall förstå att det ärkonkurrensneutralt, tycker jag uppriktigt sagt atthon skall vara ganska nöjd med svaret.Anf. 59 ():Herr talman! Som jag ser det finns det två vägar attgå. tar man ut från de privata a-kassorna. Antingen kan man förbjuda dem att ta utavgifter, så att det därigenom blirkonkurrensneutralt, eller ta ut en avgift från denstatliga a-kassan. Arbetsmarknadsministern måsteväl ha haft någon tanke om detta när fick sitt löfte.Jag frågar än en gång: Stårarbetsmarknadsministern kvar vid sitt löfte?Anf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag står kvar exakt vid det som jag härskrivit och det som jag meddelade ordföranden förSIF. Jag glömde faktiskt i mitt anförande att sägaatt jag skall se till att konkurrensneutralitetkommer att föreligga. av förbundsordföranden efter det attjag hade lämnat den.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tar detta som ett ytterligare löfteom att detta skall ske.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:238 om laxfisket iTorne älvAnf. 62 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat omregeringen avser att verka för att begränsningarnai laxfiskerätten i nedre delen av älv avskaffas.Förvaltningen av gränsälven till sker enligten konvention mellan ochSverige. Konventionen gäller i som lag. Ikonventionen regleras bl.a. åtgärder som innebärbyggande i vatten, som innebär vattenregleringeller som kan medföra förorening. I konventionenregleras också fisket. För fisket finns dessutom enstadga som är beslutad av de båda regeringarna.Verkställande myndighet är en särskildgränsälvskommission. Reglering av fisket ärsåledes en av flera av kommissionens uppgifter.Svenska och har under ett antal årsatsat åtskilliga på åtgärder somsyftar till att skydda den naturreproducerandelaxen i älven. Bl.a. har man på svensk sida löst inett antal fasta fisken i älven.Enligt min mening är nuvarande ordning vad gällerförvaltningen av fisket i älvs fiskeområdeändamålsenlig. Därför är jag inte beredd att tainitiativ till någon ändring.Anf. 63 ():Herr talman! Jag vill först tacka jordbruksministernför svaret.Under 1500-talet fråntog den bryske och byborna boende utmed älvlaxfiskerätten. Staten lade beslag på laxfiskerätten,varefter man arrenderade ut fiskerätten tillbyborna mot en administrationsavgift.I nuläget, alltså 1993, existerar det förhållandet attlaxfisket är fritt för de tornedalingar som bor vidTorne älvs övre del. Men är man markägare och borvid den nedre delen av älv, omfattandenuvarande och kommuner,tillhör laxen och laxfiskerätten kronan, eller somdet vid andra tillfällen heter, staten.Att staten utmed samma vattensystem, sammaälvflöde, tillämpar helt olika regler för rätten tilllaxfiske beroende på vid vilken älvdel eller i vilkenkommun man råkar bo är för mig och alla demänniskor som bor utmed älvs nedre del etthelt oförklarligt förhållande. Det borde snarasträttas till, och det borde vara en uppgift förregeringen.Herr talman! Jag vill också frågajordbruksministern: intejordbruksministern med mig om attlaxfiskerättsförhållandena utmed älv avbefolkningen kan upplevas som mycket orättvisa?Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan delvis hålla med HugoBergdahl om att situationen vid älv kanupplevas som orättvis. är detta, som jagsade i mitt svar, en gränsälv där systemet är reglerati en konvention och där en gränsälvskommissionhar tillsynen. Med de problem som vi har trorvi att det här är ett lämpligt sätt att hantera frågan.Själva rätten till laxfisket tilldömdes staten ävensenare än på tid. Ärendet varnämligen uppe i 1960. Där fickbyborna rätt att fiska efter alla andra arter, menlaxfisket skulle tillhöra staten.Visserligen var detta hårda utslag inte enigt, menman har hanterat det på ett ganska snyggt sätt. Viser inte några direkta skäl att nu gå in och ändra påförhållandet.Anf. 65 ():Herr talman! älv har alltid varit en fredensälv. Förhållandena mellan finländare och svenskarhar man ordnat på ett fredligt sätt. Laxfisketfungerar på ett utmärkt sätt när det gäller övredelen av älv. Men att det inte är riktigt ochbra när det gäller nedre delen av älv tror jagatt även jordbruksministern väl känner till.Frågan om vem som skall ha laxfiskerätten i nedreTorne älv har drivits i en långvarig juridisk process.Högsta domstolen fastslog slutgiltigt, med en röstsövervikt, att fiskevattnen i nedre älv tillhörkronan när det gäller laxfisk.Den orättvisa som existerar i den här fråganborde enligt min och många andras mening rättastill, och den uppgiften ankommer på regeringen,enligt mitt sätt att se.Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi är överens på punkten om dethårda utslaget och att det inte var enigt. Jag ärmedveten om det förhållandet.Men en fråga som är viktig att se på är om detvore rimligt att avskaffa den begränsning i fisketsom det nuvarande systemet innebär. Det tror viinte är möjligt beroende på att man bedömer attsmoltproduktionen, föryngringen av laxen i Torneälv, inte är av vad som skulle varaoptimalt. På grund av problemen med denbesvärliga sjukdomen M74 är smoltdöden iodlingarna nu . Därför ser vi det som svårt attta bort de begränsningar av fisket som finns.Anf. 67 ():Herr talman! Jordbruksministern kommer fram tillfrågan om fiskvård. Jag tror att ett av de riktigasteoch viktigaste resultat man skulle nå om mantillämpade samma fiskeregler i nedre delen avTorne älv som i övre delen av älv är en aktivfiskevård. I en fiskevårdsförening skullestrandägarna säkert med liv och lust ställa upp. Dehar under århundraden varit med om att verka förbra lösningar.Anf. 68 Jordbruksminister ():Herr talman! Den inriktning som den nyafiskelagstiftningen och de förenkladefiskebestämmelserna har generellt i är justatt vi skall ge de lokala fiskevattensägarna ett störreinflytande. Därför har jag stor förståelse för desynpunkter som framför i det härsammanhanget.För närvarande pågår ett arbete rörande vissaändringar i gränsälvsöverenskommelsen, bl.a. motbakgrund av att vi både i och i harfått en ny lagstiftning. I de här ändringarna ingårockså att se över fiskestadgan. När det är klartkommer förslag att tillställas de båda regeringarna.I det läget får naturligtvis den här frågan prövas pånytt.Anf. 69 ():Herr talman! Jag är ändock någorlunda tacksamöver det sista beskedet som jordbruksministern geri den här frågan. Jordbruksministern har redovisatstor förståelse för att det här är ett problem för demsom bedriver laxfiske i älv. Skillnaden mellanatt vara boende i norra delen eller att vara boendei södra delen innebär stora problem.Beträffande de justeringar som skall görasställer jag stora förhoppningar på attjordbruksministern skall göra allt han kan för atträtta till det som är orättvist i dag.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på frågorna 1993/94:223 och 251 ommötesfriheten, m.m.Anf. 70 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta sådana åtgärder såatt mötesfriheten kan upprätthållas.Kjell Eldensjö har frågat mig om jag har någraplaner på förändringar som kan leda till lägrekostnader och mindre polisintensiva insatser viddemonstrationer.Frågorna ligger nära varandra. Jag avser därför attsvara på dem i ett sammanhang.Varje medborgare är i regeringsformen gentemotdet allmänna tillförsäkrad mötesfrihet ochdemonstrationsfrihet. Det skall därför föreliggasärskilt starka skäl för att förbjuda endemonstration.Regeringen har dels , dels den 29november prövat beslut att förbjudademonstrationer . Den förstaprövningen gällde ett beslut fattat avpolismyndigheten i och den andra ett beslutfattat av polismyndigheten i Stockholm.Regeringen har i båda fallen funnit att det inteförelegat tillräckliga skäl för att förbjudademonstrationerna och ändra besluten. Genom attsammankomsterna begränsades till tid och plats påsätt som skedde och genom den omfattandepolisinsatsen kunde demonstrationernagenomföras.Vissa demonstrationer har under senare åruppenbarligen dragit till sig enskilda och gruppersom inte är ute för att uttrycka sin åsikt, utan somenbart har som mål att ställa till skada. Omfattandeskadegörelse blir därför oftast följden av dessademonstrationer, och detta är mycket ororande.Rikspolisstyrelsen har i samråd medlänsstyrelserna i , och Bohussamt tagit initiativ till en arbetsgruppmed uppgift att utvärdera polisens åtgärder när detgäller att upprätthålla lag och ordning viddemonstrationer. Arbetsgruppen kommer, vad jaghar erfarit, bl.a. att ta upp polistaktiska ochutrustningstekniska frågor.Mot bakgrund av detta anser jag inte att det förnärvarande finns skäl för regeringen att vidta någraytterligare åtgärder när det gäller att upprätthållamötesfriheten.Inte heller finns det anledning för regeringen att nugå in på frågor om kostnader och polisinsatser viddemonstrationer. Jag vill avvakta resultatet avarbetsgruppens utredning innan jag tar ställning tillom det behövs åtgärder från regeringens sida på deområden som frågeställarna ha berört.Anf. 71 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Frågan ställdesju , och regeringens sista beslutfattades . Frågan ställdes medanledning av den oro som fanns för att man skulleförbjuda en demonstration i . Det äralldeles uppenbart att demonstrationsfriheten harett mycket starkt stöd i regeringsformen.Jag uppskattar de åtgärder som regeringen vidtognär den beslöt att den här demonstrationen skullefå hållas. Det visade sig ju också att den gick attgenomföra utan att det inträffade några storakatastrofer. Jag tackar för svaret.Anf. 72 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Min fråga är föranledd av att folk i allmänhet frågarsig om dessa massiva polisuppbåd, kravallstaketosv. är en vanlig syn som vi skall se i TV framöver.Kan vi hantera den här frågan på ett annat sätt såatt vi slipper de stora massiva polisuppbåden? Denhär typen av demonstrationer har ju blivit alltvanligare under senare år.Kostnaderna är ju varje gång betydande församhället. Då kan man ju fråga sig hur storakostnader och vilka polisiära resurser vi egentligenhar möjlighet att sätta in i dessa sammanhang.Enligt min mening är det viktigt att samhället, ochkanske framför allt ochpolisen, utarbetar strategier för hur man iframtiden skall hantera dessa frågor på bästakostnadseffektiva sätt. Risken finns ju tyvärr för attde här problemen kommer att öka. Tendensen äråtminstone sådan nu.Under senare tid talas det dessutom om bombhotoch liknande i samband med den här typen avdemonstrationer. Justitieministern hänvisar till enarbetsgrupp som är tillsatt. Det är i och för sig braatt det snabbt har tillsatts en arbetsgrupp somjobbar med dessa frågor, men jag skulle ändå viljafråga om justitieministern kan tänka sig någonåtgärd som kan minska polisens insatser och få nerkostnaderna för samhället i samband med den härtypen av demonstrationer.Anf. 73 Justitieminister ():Herr talman! Jag skall inte konkret gå in på polisenssätt att arbeta. Jag är övertygad om att polisenklarar det bättre. Jag vill dock göra någrapåpekanden som jag tycker är viktiga i den härdebatten.Det ena är kopplat till det heltkorrekt beskriver med bombhot och annat som harförekommit i samband med demonstrationer. Detär viktigt att komma ihåg att det inte är de legaltdemonstrerande som sysslar med bombhot. Somjag sade i mitt svar är det olika grupper somutnyttjar dessa tillfällen.