prot · GH0944 · 1993-12-15 00:00:00 — Men detta överskott ärsjälvfallet ingen vinst för ett litet företag. Dessapengar går till att köpa arbetsredskap,arbetskläder, kontorsmateriel, bensin, bilar, betalaförsäkringar för de anställda osv. Med andra ordblir dessa pengar beskattade.Om man ser på dessa 400 000 arbetstillfällen à18 , får man en dynamisk effekt på 7miljarder kronor, som givetvis är beskattningsbarai det här ledet.Dessutom köper företaget material för 3 miljarderkronor. Detta gynnar naturligtvis grossist- ochtillverkarleden. Och det här, mina damer ochherrar, är ett sätt att få bort den svarta sektorn.Detta blir en allvarlig konkurrent till den svartasektorn. konkurrerar företagen med en svartsektor som näst intill är omöjlig att konkurreramed. Men med detta förslag skapas 25 000arbetstillfällen. Den svarta sektorn får rejälkonkurrens, som den dynamiskaeffekten -- dvs. skatteeffekten -- blir 10 miljarderkronor.Är det så svårt att fatta sådana här enkla, raka ochklara beslut i den här ?Herr talman! Därmed hoppas jag ni tittar igenomdet här papperet ordentligt, funderar över det somdär står och kommer tillbaka och förhoppningsvisröstar på Ny demokratis reservation.Anf. 179 (m)replik:Herr talman! När jag lyssnar till den härutläggningen av , förstår jag mer ochmer att det ibland kan finnas ett värde i att illustrerasaker med ölbackar.Anf. 180 (nyd) replik:Herr talman! Jag ville illustrera det här med hjälpav overheadapparat, men den fungerade tyvärrinte. Då hade det kanske varit lättare att förstå.Men förhoppningsvis finns det en del intellektuellamänniskor här, som förstår sig på siffror och sådant.Det var min förhoppning att de skulle kunna följamed i mina uträkningar. Det var därför som jagdelade ut detta papper innan. Men det är kanskesvårt ändå. Ni har ju eller två på er attfundera innan vi skall gå till omröstning.Anf. 181 ():Herr talman! I propositionen omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomaroch långtidsarbetslösa, som vi just nu behandlar,fanns det inga förslag om mera resurser tillfolkbildningen. Det är det som vi socialdemokraterhar lagt fram ett förslag om.Vi vet att folkhögskolor och studieförbund hargjort mycket fina insatser med de medel som de hartilldelats. Många arbetslösa har fått värdefullaerfarenheter och kunskaper som de har haft glädjeav, både när det gäller fortsatta studier och när detgäller att gå ut i jobb. Detta måste tas till vara ochockså utvecklas.Vi socialdemokrater föreslår därför att ytterligare100 skall gå till ,att fördela mellan studieförbunden ochfolkhögskolorna. Av dessa 100 miljoner kronormåste nu anslås för resterandedel av det budgetår som just nu löper.Folkhögskolorna har /93, då det förstbetalades ut riktade bidrag för anordnande avkurser för arbetslösa, haft ca 8 000 deltagare i desärskilda arbetsmarknadsanpassadeutbildningarna. Under innevarande budgetår, dvs.1993/94, har man antagit 10 000 extra studerandevia kompletteringsanslagsmedlen. Därmed harfolkhögskolorna visat att de både snabbt ochflexibelt har kunnat utnyttja hela 1993/94 årssärskilda anslag.Till har det dessutom kommitytterligare ansökningar om bidrag för 2 000 eleversom skulle kunna påbörja en utbildning, omFolkbildningsrådet fick ytterligare resurser.Studieförbunden har också bedrivit en omfattandeverksamhet för arbetslösa. De preliminärauppgifter som finns visar att enbart /93uppgick studiecirkelverksamheten till över 8 000arrangemang med över 70 000studiecirkeldeltagare. Utöver cirkelverksamhetentillkommer också en omfattande insats när detgäller t.ex. föreläsningar, kurser och information.Den samlade omfattningen visar attstudieförbunden använder många olikainkomstkällor -- det gäller särskilt några avstudieförbunden -- just för att kunna genomföraverksamheter som riktar sig direkt till dearbetslösa.Genom ett exempel från innevarande år på vad somgörs för de arbetslösa kan jag visa på nyttan avökade resurser.Exemplet avser ABF . omfattarfem kommuner, och befolkningen uppgår till ca95 000 människor. Under föregåendeverksamhetsår har haft 875 arbetslösa sominom folkbildningens ram deltagit i studiecirklar,längre kurser och i olika ALU-projekt.Studiecirklarna har pågått i . ABFKungälv har dessutom på uppdrag avarbetsförmedlingen genomfört olika kurser för 140arbetslösa. Längre kurser på 28--har isamarbete med folkhögskolor genomförts. Endastdenna studieförbundsavdelning kommer under dethär året att ha 280 arbetslösa i längre kurser. Två avkurserna har riktat sig speciellt till särskilt utsattakvinnor. Mer än 1 000 arbetslösa, eller ungefär varfemte arbetslös, i denna region har deltagit i någonform av folkbildning, såsom cirklar, föreläsningar,kulturprogram och andra aktiviteter. Detta är enverksamhet som har haft stor betydelse för alla dearbetslösa som har fått chansen att studera som ettalternativ till arbetslösheten.Den stickprovsundersökning som ABF-avdelningen har genomfört visar att av de 1 000deltagare som fanns med i olika verksamheter vardet hela 850 som hade varit med i enstudiecirkel eller kurs hos ABF.Men det stannar inte med detta. Ingen kurs ellerstudiecirkel, inget avslutas utan attdet förs ett utvärderingssamtal. I det tas exempelvisupp vad man kan göra efter det att kursen,studiecirkeln eller projektet har avslutats.Undersökningen visar att en fortsättning som ettalternativ till återgång till arbeslöshet ofta kanåstadkommas.Exemplet från ABF i visar tydligt attfolkbildningen har förmåga att nå dem som bästbehöver utbildning. Kommer den arbetslöse bara ikontakt med folkbildningen vill denne oftastfortsätta att skaffa kunskaper för att lättare kunnafå jobb och för att stärka sitt eget självförtroende.Det är detta som vi socialdemokrater vill ta vara på.Enligt min bedömning når studieförbunden underinnevarande år för de medel som de har fått ca150 000 arbetslösa. Det är en imponerandeverksamhet som studieförbunden genomför.Folkhögskolorna gör också stora insatser förarbetslösa. Många som gått en folkhögskolekursvittnar om att det blev vägen till ett nytt liv. Enfolkhögskolekurs betyder i många fall en chans attbryta isoleringen och öppna en dörr till samhället.De kunskaper man får kan betyda mycket för detframtida yrkeslivet, inte minst för mångainvandrare och flyktingar, som ofta saknartillräckliga kunskaper i svenska ochsamhällskunskap. Flera folkhögskolor har ocksåarrangerat speciella kurser för arbetslösainvandrare och flyktingar, som därmed får en chansatt bli bättre rustade för arbete eller fortsattastudier. Flera folkhögskolor har även kurser förhandikappade och för kvinnor.Arbetslösheten är katastrofalt hög, vilket fleradebattörer har vittnat om. Ingen ljusning kan sesinom . De som drabbas avarbetslöshet riskerar att bli passiva och tappasjälvförtroendet. De som är eller riskerar att bliarbetslösa saknar, det vet vi, ofta utbildning utöverfolk- och grundskola. Folkbildningen har visat attden är bra på att nå just dessa grupper. Vi vet ocksåatt folkbildningen har en erkänt god pedagogiskmetod för just korttidsutbildade.Behovet av insatser för de arbetslösa är stort.Folkbildningen är ett utmärkt verktyg.Folkhögskolor och studieförbund har visat att deklarar den uppgift som de har fått. Vi måsteanvända folkbildningen offensivt för att lindraarbetslöshetens gissel. Då handlar det omekonomiska resurser. är vad visocialdemokrater begär för verksamheten undervåren. Det finns en beredskap hos bådefolkhögskolor och studieförbund. Det är dennaberedskap som vi vill ta vara på.Anf. 182 ():Herr talman! På allmän begäran skall jag korrigeramitt yrkande, som jag i hastigheten råkadeformulera fel. Jag yrkar alltså inte bifall till samtligas-reservationer utan bara till dem som min högstvärderade kollega yrkade bifall till.Anf. 183 ():Herr talman! Jag begärde ordet i anledning av PeterKlings genomgång över hur lönsamt det är attgenomföra hans förslag. Det må vara så att det ärlönsamt om man utgår från att det bara ärtillkommande arbeten som skall finansieras på detsätt han föreslår. Men det utförs trots allt en hel delreparationsarbeten i det här landet på ett normaltsätt som ger skatteintäkter. Om man inför ettsådant system som förespråkar, måstealla de arbeten som genomförs på ett normaltsätt och som genererar skatteintäkter föras in isystemet. Då blir det faktiskt ordentligaskatteförluster för staten.Jag tycker att skall redovisa dearbetstillfällen som ger skatteintäkter tillstaten men som, om detta system genomförs, måsteomfattas av systemet, vilket medför skatteförluster.Det måste med i bilden, om man skall få etthelhetsgrepp.Anf. 184 (nyd):Herr talman! Jag kan givetvis inte, ,säga hur många jobb som skulle ha utförts om inteROT-avdraget hade tillkommit. Självfallet är detinte fråga om . Det är jag fullständigtmedveten om. Men vi tror att många flerreparationer och ombyggnader har kommit tillstånd genom detta system. Jag är helt övertygad omatt många som äger villor, bostadsrätter ellerfritidshus inte gör jobbet när de inte harmöjlighet till ett avdrag. Där ligger den storaarbetskvantiteten. Det fåtal jobb som utförs i dagutförs helt kolsvart.Anf. 185 ():Herr talman! Det är klart att det blir en deltillkommande arbetstillfällen genom detta system.Men man måste då ta reda på vad dearbetstillfällena faktiskt kostar statskassan, innanman lägger fram ett sådant här förslag. En sådanberäkning saknas i förslag.Anf. 186 ():Herr talman! En snabb kalkyl ger vid handen attom av jobben är nya jobb kostar varjehelårsarbete iskattebortfall. Därför blir de nytillkomna jobbendyrare. är en realistisk bedömning.Anf. 187 (nyd):Herr talman! Det är inte stor idé att stå här ochspekulera i vad utfallet kan bli. Men vi är heltövertygade om att utfallet skulle bli betydligt störreän och tror.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Förändringar i arbetsrättenFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU4 Förändringar i arbetsrätten (prop.1993/94:67).Anf. 188 ():Herr talman! Dagen har varit lång. Det har varit enintensiv debatt om arbetsmarknaden och a-kassan.Vi har också mött många förtvivlade människor utepå . Såsom f.d. facklig förtroendemanär det ganska tungt att i denna sena timma gå upp italarstolen i detta ärende.Vilka uppgifter har vi politiker framför oss denärmaste åren? Enligt mitt förmenande finns dettvå mycket viktiga saker. Den ena är att lägga omden ekonomiska politiken. Den andra är att skapajobb, jobb, jobb. Det är jobb människorna vill ha.Men vi måste också se till att det blir ett brasamarbetsklimat på arbetsplatserna och att alla görsitt bästa för att ta till vara deutvecklingsmöjligheter som finns och som kanskapa de nya jobben. Det gör man inte genom attförst utfärda en krigsförklaring mot löntagarna.Man inte först ge en anställd en smäll och sedansäga: min vän skall vi samarbeta för att nå ettgott resultat. Man kan inte heller skapa regler, somgör varje enskild anställd beroende avarbetsgivarens gunst. Då slår man söndersamarbetet arbetare emellan och diskussionentystnar. Inga kreativa idéer kommer fram. Man mårdåligt och gör inte ett bra jobb. Tyvärr -- jag sägertyvärr -- måste jag konstatera att nu är påväg i precis motsatt riktning mot den riktning somman borde ha valt.Herr talman! Vi socialdemokrater anser att densvenska arbetsrättsliga modellen skall utvecklas,inte avvecklas. Spelreglerna på arbetsmarknadenär viktiga både för företagen och för de anställda.Syftet med denna lagstiftning är att skapa en rimligbalans mellan parterna och att stödja utvecklingenmot ett mer demokratiskt arbetsliv. Det är en viktiguppgift för arbetsmarknadens parter att genomkollektivavtal ge de arbetsrättsliga reglerna ensådan utformning att de fungerar väl i praktikenoch blir så enkla och effektiva som möjligt.Lagstiftningen bör på olika sätt stimulera parternaatt träffa sådana uppgörelser. Hänsyn måste därvidtas till de förändrade förutsättningar för inflytandesom den ökade internationaliseringen ochutvecklingen av företagsformer innebär. Vi ansermot denna bakgrund att det är grundläggande attslå vakt om den fria förhandlingsrätten och rättenatt vidta fackliga stridsåtgärder. Kollektivavtalenmåste värnas såsom bärare av de anställdasrättigheter och skyldigheter och såsom ettinstrument i samarbetet mellan parterna.Det är angeläget att öka den enskildes inflytandeöver den egna arbetssituationen och det fackligainflytandet vid företagsöverlåtelser och i koncernersamt slå fast att de arbetsrättsliga reglerna skallgälla oberoende av hur arbetsgivaren väljer attorganisera sin verksamhet. Antalet tillfälligaanställningar bör snarare minska än öka, vilket blirresultatet av regeringens förslag.Genom de förändringar som föreslås i LAS,lagen om anställningsskydd, och MBL,medbestämmandelagen, fullföljer enligt vårmening regeringen sin strategi för att försvagalöntagarnas ställning på arbetsmarknaden ochstärka arbetsgivarnas inflytande. Syftet är att detskall bli lättare för arbetsgivarna att bl.a. nå sinalönepolitiska målsättningar. Det gäller exempelvismålsättningar om ökad lönespridning och lägreingångslöner. Det gäller också arbetsgivarnasönskan att fritt få anställa och avskeda personal.Det är för oss uppenbart att regeringen vill försvagalöntagarnas organisationer ekonomiskt ochförsvåra organisationsarbetet. Vi socialdemokrateravvisar mot denna bakgrund den av regeringenföreslagna inriktningen av den nya lagstiftningen.Herr talman! Jag kan inte påstå attarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4 harnågon som helst överensstämmelse med densocialdemokratiska synen på arbetsrätten.Regeringen har ända sedan den tillträddehösten 1991 haft en medveten strategi motlöntagarna och deras fackliga organisationer.Denna strategi fullföljs nu av utskottsmajoriteten,som inte verkar ha någon annan uppfattning änregeringen.Kännetecknande för regeringens handlande harvarit dels att regeringen har bestämt sig för vad somskall göras utan att först utreda eventuella problemoch lösningar, dels att regeringens genomfördaförändringar nästan helt överensstämmer med deförslag som SAF, ,har fört fram. Man kan lugnt påstå att det fackligt-politiska samarbetet mellan regeringen och SAFhar fungerat berömvärt.Jag vill ge några exempel på vad som redan hargjorts. Det tål nog vid att vi litet nu och dåpåminner oss vad som har hänt under resans gång.Sålunda vill man minska de fackligaorganisationernas inflytande i samhället. Därförhar man ordnat så att löntagarnas företrädare istatliga styrelser har försvunnit. Man vill försvagalöntagarnas organisationer ekonomiskt ochförsvåra deras organisationsarbete. Därför har manbl.a. genomfört ett slopande av avdraget förfackföreningsavgiften samt helt slopat eller kraftigtminskat olika former av stöd för studier som givitsför utbildning inom de fackliga organisationernasram. De fackliga stipendierna har gjortsskattepliktiga, vilket kraftigt har fördyratstudieverksamheten. har fattatbeslut om införandet av en statlig a-kassa, somdessutom skall få väsentliga konkurrensfördelargentemot de privata kassorna, de som ägs av sinamedlemmar. Till råga på allt kommer färremänniskor att få utdelning från den nya a-kassan,om man nu följer den proposition som harbordlagts.Nu är det då dags att försämra arbetsrätten. Dedirektiv som fickkontrasterar helt mot de direktiv som skrevs av densocialdemokratiska regeringen, vilken faktisktstartade ett översynsarbete. I stället för att värnaanställningsskyddet och utvecklamedbestämmandet vill regeringen minskaanställningsskyddet, försvaga den enskildesrättigheter, minska de fackliga rättigheterna ochförsämra medinflytandet.Det förslag som nu har att ta ställning tillbygger på förslag, men detär bara en del av kommittéförslaget. Regeringen harför vsikt att återkomma med det resterande.Jag gör samma beklagande som . Jag hade faktiskt tänkt frågaarbetsmarknadsministern när han avser attåterkomma. Det står nämligen i propositionen avser att återkomma. Tyvärr är ministern inteinne. Jo, ursäkta, nu ser jag att han har tagit platspå tjänstemannabänken. Då ställer jag frågan: Näravser arbetsmarknadsministern att återkomma tillriksdagen med det som resterar avArbetsrättskommitténs förslag? är frågan ställd.Sedan vill jag kommentera de förslag som vi har attta ställning till . -- och det hänt i mångadebatter -- får jag en känsla av att borgerlighetentror att vi socialdemokrater aldrig träffar företagareoch att borgerligheten har monopol på företagare.Så är inte fallet, . Jag träffar mångaföretagare. Jag har haft för vana att fråga: Har nihaft problem med LAS? Nej, blir svaret, vi har intehaft några speciella problem. Vi träffar kanske intesamma företagare. Men jag har en känsla av attpropagandamaskinen -- som vi blir beskyllda för attutnyttja ibland -- har gått väldigt häftigt i deborgerliga leden. Man har gjort sig till talesman församtliga företagare i detta land, och därför har vifått de diskussioner som vi har fått.Så till en del av förslagen. Visstidsanställning vidarbetsanhopning skall nu förlängas från sex till tolvmånader. Med behöver maninte vara så hemskt matematiskt kunnig för attkunna räkna ut att det handlar om halvtid. Har manså stora behov av att utöka sin personal, kanskeman i stället bör fundera över om man inte skullenyanställa.Också provanställningen skall förlängas till tolvmånader. Man kan fråga: Varför? Här går faktisktpropositionen längre än vad Arbetsrättskommitténgjorde. I sitt betänkande skriver utskottet att ''manvill uppnå en överensstämmelse mellanvisstidsanställing och provanställning''. Jag måstefråga: Av vilken anledning? Det är i två olikasituationer som dessa anställningar blir aktuella:visstidsanställning vid arbetsanhopning ochprovanställning när man vill prova en anställd.Dessa anställningar har inte med varandra att göra.Provanställningen ändrades 1982. Ingenarbetsgivare har begärt förhandlingar om förlängdprovanställning. Då kan inte behovet vara specielltstort.Sätter man in detta i sitt rätta sammanhangtillsammans med att det nu går att hyra inarbetskraft helt fritt och att det finns mångaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, inte minstungdomspratiken som har diskuterats så mycket , ställer jag frågan till : Vemkommer att ha en trygg tillsvidareanställning iframtiden?Den andra fråga som jag vill ställa lyder: Vad ärskälet till att man vill gå in och lagstifta motgällande kollektivavtal beträffande just visstids-och provanställning? Här går man betydligt längreän gjorde. Frågan var uppetill diskussion i kommittén, som gjorde den klokabedömningen -- det vill jag påstå -- att man intekunde göra en ändring, eftersom det skulle stridamot den fria förhandlingsrätten. Men döm om min förvåning, närfrågan återkommer i propositionen.Respekterar man inte att parterna tar sitt ansvaroch tecknar avtal med utgångspunkt i de behov somfinns i branscherna? Varför skall vi gå in ochlagstifta beträffande tecknade avtal?Sedan gäller det övertaligheten. Man hör ibland idebatten att det är så svårt och så besvärligt. Det ärså svårt att säga upp folk, och därför måste vi nuändra reglerna. har vi juupplevt övertalighetssituationer, så nu måste vi harutin i det avseendet. Men inte skulle över 600 000människor vara arbetslösa om det var svårt att sägaupp folk.Nej, sanningen måste vara en annan! Sanningen äratt man vill ge arbetsgivaren möjlighet att litetförsiktigt själv välja ut vem som skall vara kvar.Därför kommer förslaget om att arbetsgivarenensam skall få välja ut vilka två personer som skallställas vid sidan av när det gäller turordningen.Tycker att det här är motiverat?Många många fackliga förtroendemän har tagit ettstort ansvar och har i övertalighetssituationer haftordentliga diskussioner med sina medlemmar ochkommit fram till en lösning. Så har det varit i deallra flesta fallen. Det finns alltså ingen anledningtill ändring här.Och säg inte, , att det här inte flyttarpositionerna och ger arbetsgivaren ett övertag!Kvällen är sen. Jag tittade påRapport och hörde då professor , somär kunnig på det här området, säga: Ja visst, detförstärker arbetsgivaren. Ja, litet och litet, men detär kanske första steget.Så till den fackliga vetorätten vid entreprenader.Jag får ibland en känsla av att man tycker att facketinte skall bry sig, att detta inte är en sak för facket.Man tycks mena att det finns myndigheter som skallsköta den biten. Varför finns då den fackligavetorätten? Ja, inte för att facken skall bråka ionödan. Den fackliga vetorätten finns för attförhindra oseriösa företag, företag som inte skötersig, att komma in och ta jobb.Jag måste säga att det är mycket konstigt att deföretag som sköter sig, de seriösa företagen, tyckeratt det är bra att den här regeln finns. Då är frågan:Vem skall vi värna -- dem som sköter sig eller demsom inte sköter sig? För mig är svaret ganska klart.Så några ord om detta med blockader mot företagsom tillfälligt saknar anställda. Här har vi också ettuppdrag som egentligen omotiverat kom tillkommittén: Undersök på vilket sätt vi kanundanröja det här! Det är samma sak här. Den härregeln finns inte bara för att facket skall få varabesvärligt, utan denna regel finns för att skydda densom anställs.En arbetsgivare t.ex. kan vilja anställa en person.Den här arbetsgivaren har inte har något avtal medfacket, men vederbörande vill ändå anställa. Facketkontaktas, och man säger: Okej, vi skriver avtal.Man är alltså överens om att göra det, men det tarett par dagar innan detta sker. Killen, eller tjejen,kommer till företaget och jobbar där. Så händer enolycka. Den här personen skadar sig ochomkommer kanske. Då gäller inga försäkringarsom är kopplade till avtalen. Därför är det så himlaviktigt att hålla rätt på de avtal som finns. Dessa ärtill för att skydda människor.Så litet om ett par saker som inte tas upp ipropositionen men som vi socialdemokrater har lyftfram. är ju antaget i denna kammare.Vi har ställt oss bakom detta avtal. Det finns ocksåett EG-direktiv som handlar om arbetstagarnasrättigheter vid överlåtelse av företag. Dettadiskuterades i kommittén. Men då tog vi inteställning. har vi undersökt detta närmare ochsäger: börjar gälla . Vi fårlov att se till att det här direktivet följs, för det äregentligen det vi har skrivit under när vi antog . Men regeringspartierna vill inte göra detta.Min fråga till är: Tycker inte ElverJonsson att svenska löntagare skall ha sammamöjligheter och samma rättigheter som löntagare iövriga länder som omfattas av EES?En annnan fråga som jag vill ta upp och som liggermig mycket varmt om hjärtat är: Vad ont har våradeltidsanställda kvinnor gjort? har viju fattat beslut om a-kassan. Det här kommer attslå mycket hårt mot deltidsanställda kvinnor. Dekommer icke att kunna kvalificera sig för en ny a-kassa om de här reglerna börjar tillämpas.Vi har begärt en lagstiftning som ger de härkvinnorna laglig rätt att utöka sin anställningstid.Nej, den begäran nobbar ni också. Är det ändå inteså att sittande regering en gång i världen sagt skall kunna leva på sin lön? Det kan inte dehär kvinnorna göra. Därför borde vi ha ställt uppför dem.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att jagtycker att det denna sena timme faktiskt voreklädsamt om regeringspartiernas företrädare ,när vi står inför att fatta beslut, sade precis som detär, nämligen: Detta är ideologiskt betingat. Vi villatt det skall vara så här. Vi vill att arbetsgivarnaskall ha större makt. Därför gör vi det här.Sluta i fridens dar att gömma er bakom talet om enhög arbetslöshet och om att detta skall skapa jobb!Detta skapar icke jobb.Med detta vill jag markera att vi socialdemokraterfullständigt tar avstånd från den här raseringen.Den dagen vi återtar regeringsmakten avser vi attriva upp det här beslutet.Jag yrkar bifall till samtliga socialdemokratiskareservationer. (Applåder)I detta anförande instämde , EwaHedkvist , , , , , PerErik , , ,, , Bo Finnkvist,, , , , , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , (alla s).Anf. 189 (nyd):Herr talman! Timmen är sen, och alla är vi trötta.Därför börjar jag med att yrka bifall till Nydemokratis reservationer iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4beträffande punkterna 2, 4, 6, 9, 11 och 13.