prot · GG0998 · 1993-04-23 00:00:00 — Dekristna socialdemokraterna i har vädjattill regeringen om att bifalla nådeansökan.Regeringen har dock återigen beslutet att avslåansökan om nåd.Enligt den undersökning om beviljande av nåd,som distriktsåklagare genomfört,har bifallsprocenten halverats sedan den borgerligaregeringens tillträde. Regeringen synes ha skärptnådepraxis.För att generalisera utifrån fallet ärfrågan som måste ställas, om regeringen numerfinner det rimligt att en sängbunden människa meden livshotande sjukdom och kanske med kort tidkvar att leva inte skall få möjligheten att få avslutasitt liv i frihet tillsammans med sina anhöriga.Samtidigt brukar den borgerliga regeringen varasnar att hänvisa till etik och västerländskhumanism som grund för sin politik.Frågeställningen får därmed en ytterligaredimension.Min fråga till justitieministern blir därför, omstatsrådet anser det förenligt med den avregeringen framhävda kristna etiken ochvästerländska humanismen att kraftigt inskränkamöjligheten att erhålla nåd?1992/93:599 av () tillkommunikationsministern om lokaliseringen avTelestyrelsen:Rykten gör gällande att planerar nyflyttning av verksamheter från tillStockholm. I tur nu står som enligtuppgift skall flytta till andra lokaler på mitt i Stockholm.Riksdagen har tidigare , så gottsom ehälligt, uttalat sig för att verka för att statligaverksamheter flyttas från till främstsydligare kommuner för att därmed medverka tillsysselsättningsbalans i län.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern följande:Överensstämmer flyttningen av frånHaninge till med tidigarebeslut?1992/93:600 av Skånberg (kds) tillutbildningsministern om anstånd medåterbetalning av studielån:Allt fler har svårt att betala tillbaka sina studielån.De flesta som ber om uppskov är arbetslösa ellerhar fått ökad försörjningsbörda och har inte någrapengar över till att betala studieskulderna med.Centrala tar dock ingenhänsyn till att de som ska betala tillbaka har detsvårt ekonomiskt. Nämnden räknar på tidigareinkomstår och struntar i hur de betalningsskyldigahar det . De som inte kan betala får besök avkronofogden.Sedan inte beviljat anståndmed studielån överklagar allt fler tillkammarrätten. Överklagandena har ökat med 25--jämfört med . Bara en på hundrasom överklagar får anstånd, dvs. ca 40 av 4 000.Kammarrätten i , som är ensam om attbehandla studiestödsmål, ägnar tre fjärdedelar avarbetstiden åt sådana mål. borde enligt min mening visalitet mer flexibilitet och ge uppskov medåterbetalningen av studielånet. Samhället tjänarknappast på att kronofogden skickas efter dem.Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att ökamöjligheten att ge anstånd med återbetalningen avstudielånen?1992/93:601 av () till socialministernom vårdnadsbidrag:Statsministern har aviserat att ettvårdnadsbidrag kommer att införas undermandatperioden. föreslås en sänkning avföräldraförsäkringen från till 80 %.Kan det vara rimligt att införa nyakostnadskrävande bidrag i närbudgetunderskottet bara växer?1992/93:602 av () till statsrådet om åtgärder mot illegala aborter i tredjevärlden:Eftersom säkerheten i legala aborter nu är så stor,kan man påstå att dödsrisken för kvinnan nästanhelt och hållet är knuten till illegala aborter. Främstgäller det kvinnorna i tredje världen. Dessa kvinnorhar dessutom haft ytterst få chanser att förebyggasin oönskade graviditet. I abortdebattens Sverigeborde detta vara en stor fråga för vårtsolidaritetsarbete.Är biståndsministern beredd att intensifiera arbetetpå detta område?1992/93:603 av () tillsocialministern om kompetensutveckling avkvinnor i statlig tjänst:Kvinnorna är de stora förlorarna när staten läggerned sin verksamhet. Det framgår av tillgängligforskning. Framför allt gäller detta när detraditionella sekreteraruppgifterna försvinner, menöver huvud taget förändrar strukturbeslutenstatliga verksamheters kompetensprofil.Behovet av kompetensutveckling för att kvinnornainte skall drabbas ondödigt hårt kräver bådeeftertanke och åtgärder.Regeringen skulle på lämpligt sätt, t.ex. genom attkontakt med parterna i ochFörnyelsefonden i staten, kunna informera sig omdessa förhålladnen och föreslå åtgärder. innebära att i fortsättningen skallutredningarna som föregår strukturbeslut ha tilluppgift att granska förändringar avkompetensprofiler, så att utvecklingsinsatser urjämställdhetssynpunkt kan komma i gång i ett tidigtskede.Jag vill fråga socialministern:Är ministern beredd att vidta denna för de statligtanställda kvinnorna viktiga åtgärd?1992/93:604 av () tilljustiteministern om skyddet för hotade kvinnor:För ett år sedan infördes på försök möjligheter förkvinnor, som av olika anledningar är hotade, att fålarmpaket eller livvaktsskydd.Jag interpellerade också justiteministern om detinte var de som hotade som borde bevakas. Detvanliga är ju att gärningsmannen straffas.Nu är det angeläget att utvärdera insatserna så attalla de kvinnor som är hotade kan få snabb, effektivoch trygg hjälp.Min fråga till justitieministern är:Vilka är erfarenheterna av de prövade åtgärderna?1992/93:605 av () tillarbetsmarknadsministern om invandrade kvinnorsarbetslöshet:Bland dagens hundratusentals arbetslösa finnssärskilt utsatta grupper som löper stor risk att blipermanent utestängda från arbetsmarknaden.Invandrare och flyktingar liksom ungdomar ocharbetshandikappade är de värst drabbadegrupperna när arbetslösheten skjuter i höjden.För gruppen invandrade kvinnor, som består avgamla arbetskraftsinvandrare , anhöriginvandrare och flyktingar ärsituationen ytterst allvarlig. Arbetsskador,bristande kunskaper i svenska och kort, föråldradeller i icke gångbar utbildning,huvudansvar för barn och hem jämteortsbundenhet försvårar och begränsar ofta dessakvinnors möjlighet att få del av de arbetsmarknads-och utbildningspolitiska medlen.Med hänsyn till ovan anförda vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att sätta in föratt de arbetslösa invandrade kvinnorna inte skall blipermanent utslagna från arbetsmarknaden?1992/93:606 av () tilljustitieministern om åtgärder mot sexuelltutnyttjande vid framställning av pornografiskaalster:Att personer som avbildats i pornografiska alsterinte sällan utsatts för grovt våld är ställt utom allttvivel.Det råder ingen tvekan om att barn som äravbildade i pornografiska alster utnyttjats sexuellt.Mot detta reagerar vi starkt och efterlyser -- medrätta -- skärpning av lagtexter m.m.Att vuxna personer är utsatta för sexuelltutnyttjande i samband med produktion avpornografiska alster är mindre uppmärksammat.Jag förmodar att justitieministern delaruppfattningen att även vuxna utsätts för sexuelltutnyttjande i samband med framställning avpornografiska alster.Avser statsrådet att agera för att detta sexuellautnyttjande av människor skall förhindras?1992/93:607 av () tilljordbruksministern om fiskevården i statligt ägdavatten:Vid bolagiseringen av behöll statenfiskerätten i de statsägda vatten som skyddas enligtnaturresurslagen. I de vatten där staten behållersina rättigheter bör en sund fiskevård bedrivas ochfiskekortförsäljningen till allmänheten, somtidigare sköttes genom , måstefortsätta.En möjlighet är att staten bildar en stiftelse förförvaltande av fiskerätten, där företrädare förberörda kommuner, lokalt näringsliv,fiskevårdsorganisationer etc. finns representerade.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser jordbruksministern att medverka till attstärka det lokala inflytandet över fiskevårdengenom inrättande av en stiftelse?1992/93:608 av () till civilministernom möjligheten för gravida och föräldraledigakvinnor att återanställas:I samband med privatiseringen av offentligverksamhet har tidigare offentliganställda förloratsina jobb. De privata arbetsgivarna har i vissa fallåteranställt tidigare anställd personal påarbetsuppgifter, som liknar dem de tidigareinnehaft.Här har den nye arbetsgivaren kunnat välja blandden tidigare personalen. Enligt tidningsuppgifterskall detta i flera fall ha lett till att gravida kvinnor,samt kvinnor som varit föräldralediga, nekatsåteranställning. De har ju inte stått tillarbetsgivarens förfogande.Vilka åtgärder är civilministern beredd att vidta föratt inte omstruktureringen inom den offentligasektorn skall leda till att gravida och föräldraledigakvinnor diskrimineras?1992/93:609 av () tillarbetsmarknadsministern om den s.k. 150-dagarsregeln i arbetslöshetsförsäkringen:Antalet deltidsarbetslösa har enligt senastetillgänglig statistik stigit till 97 000. Huvuddelen avdessa är kvinnor. Den s.k. 150-dagarsregeln somfinns i förordningen om arbetslöshetsförsäkringenmedför att tusentals kvinnor står inför den nästintill omöjliga beslutssituationen att antingen sägaupp sig från den anställning man har och stämpla påheltid eller försöka leva på en lön som inte räckertill. Detta är ett förhållande som är oacceptabelt.Denna åsikt delas av ett enigtarbetsmarknadsutskott som i betänkande1992/93:AU17 föreslog att till regeringenuttala denna uppfattning. har därefterbeslutat i enlighet med arbetsmarknadsutskottetsförslag.Mot bakgrund av tydligaställningstagande i frågan är min fråga nu tillarbetsmarknadsministern:När kommer arbetsmarknadsministern att föreslåregeringen förändringar i förordningen omarbetslöshetsförsäkringen i syfte att ta bort den s.k.150-dagarsregeln?1992/93:610 av () tillstatsrådet om förtidspensionen ochinvandrarkvinnor:Förslitnings- och belastningsskadorna är desnabbast växande arbetsmiljöproblemet, och 70 %av de drabbade är kvinnor.Av de kvinnor som förtidspensioneras är detbetydligt fler invandrande kvinnor än svenskor.Dessutom inträffar förtidspensioneringen drygt tioår tidigare bland kvinnor som är födda utomlandsjämfört med svenska kvinnor.Kunskaper behövs för att kunna åstadkommaförändringar till det bättre.Ämnar sjukvårdsministern vidta några åtgärder föratt undersöka varför skillnaderna iförtidspensionering mellan svenska ochinvandrande kvinnor finns och lämna förslag tillförändringar?1992/93:611 av () tillstatsrådet om lagstiftningen omaborter:I morgon, , demonstrerar enorganisation som kallar sig ''Rätt till liv'' iStockholm. Namnet är synnerligen missvisandeeftersom de genom sin reaktionära inställning tillvår svenska abortlagstiftning verkligen väljer attutsläcka liv. dör 400--500 kvinnor ivärlden till följd av illegala aborter. I vissa störrestäder i tredje världen upptas avsängplatserna av kvinnor som genomgått illegalaaborter och blivit skadade. När man i Rumänieninförde abortförbud under regimsexfaldigades mödradödligheten.Sammanfattningsvis; aborter sker alltid -- oavsettvilken abortlagstiftning man har i ett land. Vill manvärna livet skall man därför ha en liberallagstiftning -- då sparas kvinnoliv och en godpreventivmedelsrådgivning erbjuds.Mot bakgrund av abortmotståndarnas mobiliseringvill jag fråga statsrådet det skäl att ändra gällande abortlag?1992/93:612 av () till statsrådet om invandrarkvinnors hälsa:Undersökningar som gjorts avRiksförsäkringsverket och SCB visar attinvandrarnas hälsa är sämre än totalbefolkningensoch att det finns stora skillnader mellan olikainvandrargrupper. Invandrarkvinnor är oftare merlångvarigt sjuka än män. Självmordstalet är högrebland invandrade kvinnor än bland svenskor.I den utredning som gjortoch som kallas ''Invandrare och kvinna'' föreslåssom åtgärd att forskning skall satsas på invandradekvinnors hälsa och hur det påverkar deras situation.Vilka åtgärder har regeringen vidtagit medanledning av rapporten?1992/93:613 av () till statsrådetBo Könberg om forskning om kvinnorshälsoproblem:Ett av målen för vår svenska välfärd är att ge allamänniskor lika rätt till hälsa. Forskningsrapporterunder visar att skillnaderna ihälsotillstånd på grund av klass och kön är stora.De sämst ställda i samhället har den sämsta hälsan,och dit hör stora grupper kvinnor.Kvinnor lever i allmänhet längre än män, trots dettavisar de ett sämre hälsotillstånd och utnyttjar ävenhälso- och sjukvården i större utsträckning än vadmännen gör. Sjukskrivning och förtidspensioneringär också vanligare bland kvinnor än bland män.Behandlingsmetoder prövas ofta på män ochöverförs sedan bara till kvinnor.Forskning om kvinnors hälsoproblem förekommeri mindre omfattning än vad som gäller mäns hälsa.På vilket sätt ämnar sjukvårdsminister och prioritera forskning om kvinnorshälsoproblem?1992/93:614 av () tillarbetsmarknadsministern om kvinnors arbetsmiljö:Det är en närmast bedövande överenskommelsemellan förhållandena i arbetsmiljön och hälsan.Detta har många kvinnor fått erfara och det ärnaturligtvis inte en slump att det är så. De flestaarbetsplatser är utformade av män för män. Ingenhänsyn har tidigare tagits till kvinnors behov vadavser arbetsmiljö och arbetsorganisation. Vanligakvinnovillkor i arbetslivet är monotonaarbetsuppgifter med små utvecklingsmöjligheter,obekväma eller oregelbundna arbetstider,deltidsarbete som inte räcker till att försörja sigsjälv samt litet inflytande i arbete och överarbetsuppgifterna. Vi vet också att problem medupprepade och ensidiga arbetsrörelser,arbetsställningar med statisk belastning och tungalyft förorsakar värk som ofta övergår till allvarligasjukdomstillstånd. Dåliga arbetsmiljöer orsakarmycket mänskligt lidande och storasamhällskostnader i form av produktionsbortfallsamt utgifter för vård och rehabilitering. Min frågatill arbetsmarknadsministern är:Vilka insatser avser regeringen att göra för attförbättra kvinnors arbetsmiljö?1992/93:615 av () till statsrådet om marginaleffekter i ett reformerat ATP-system:Ett stort problem i det nuvarande svenskapensionssystemet är de marginaleffekter somuppstår vid samordningen mellan ATP-pensionenoch det grundläggande skyddet i form avfolkpension, pensionstillskott, kommunaltbostadstillägg för pensionärer och denskattereduktion som de får som enbart uppbärdessa förmåner. Detta får till följd att den somtjänat in kring tre ATP-poäng, som är medelpoängför dagens kvinnliga pensionärer, inte får ut någotav sin insats i systemet. De får inte mer än den somenbart är berättigad till folkpension. mindre.Kommer man i ett reformerat ATP-system attdrabbas av samma marginaleffekter, eller blir mangaranterad att få ut åtminstone något av vad manbetalt in?1992/93:616 av () till statsrådet om finansieringen av pensionsförmån förvård av barn:Den pension som enligt pensionsarbetsgruppensförslag skulle kunna erhållas för vård av barn skiljersig från övrig skisserad pension, som enligtdirektiven skall ha ett klart samband mellaninbetalda avgifter och erhållna förmåner. Denbryter också en annan av direktivensförutsättningar, nämligen att systemet skall varauppbyggt så att det stimulerar till arbete.Pensionsförmånen som skulle utgå för vård av barnminskar ju mer föräldern tjänar, för att helt uteblivid full lön.Olika metoder kan användas för att finansieradenna vårdpension.Kan man tänka sig att låta de avgifter som går in isystemet för inkomster över ATP-taket användastill denna vårdpension, eftersom barnen är engemensam resurs för kommande generationer?1992/93:617 av () till statsrådet om ett reformerat ATP-system:Ett av förslagen till reformerat ATP-system sompensionsarbetsgruppen redogör för i sinpromemoria är att pensionen skall beräknas på helalivsinkomsten.Om då inkomsten blir pensionsgrundande frånförsta kronan i stället för att som först minskasmed ett basbelopp och taket ligger kvar vid 7,5basbelopp, skulle det innebära att pensionenmaximalt kan erhållas på 7,5 basbelopp i stället för6,5 som , eller skall taket då sänkas till 6,5basbelopp?1992/93:618 av () till statsrådetBo Könberg om vårdutbildningarna ochabortfrågan:Förutom en inskränkning i aborträtten utreder nuregeringen frågan om att införa en''samvetsklausul'' i högskolans vårdutbildningar.Den studerande skall kunna välja bort deutbildningsavsnitt som berör aborter och visspreventivmedelsrådgivning utan att legitimationenför yrket påverkas. Detta innebär i sin tur att mani sin yrkesverksamhet skall kunna vägra att utföraaborter.Jag anser att en kvinna som vill ha abort har rätt attfå den hjälp hon behöver. Om en ''samvetsklausul''införs kan det leda till att ingen läkare finnstillgänglig som vill hjälpa henne. Detta trots attlagen ger henne rätt till abort. Risken för illegalaaborter ökar till följd av detta.Min fråga till statsrådet är:Anser statsrådet att en''samvetsklausul'' är förenlig med kravet om godkvalitet och säkerhet i svensk sjukvård?1992/93:619 av () tillsocialministern om kvinnors alkoholkonsumtion:Den totala alkoholkonsumtionen bland kvinnorökar. Kvinnorna svarar för en tredjedel av dentotala konsumtionen. Ökningen av kvinnorsmissbruk anses hänga samman med nyalevnadsmönster. Kvinnorna döljer länge sittmissbruk, och det är svårt at komma åt det. Derasmissbruk drabbar också barnen, eftersomkvinnorna i regel har huvudansvaret för familjen.Forskning om alkoholmissbruk och rehabiliteringär till största delen inriktad på män. Vård ochbehandling av kvinnor måste utgå från kvinnorsbehov.Avser statsrådet att medverka till en intensifieradforskning omkring kvinnors alkoholmissbruk ochatt behovet av insatser tillgodoses?1992/93:620 av () tilljustitieministern om bestämmelserna om olagavåldsskildring:I slutet av förra året överlämnade Justitiekanslerntill regeringen en redogörelse för behovet avåtgärder rörande bestämmelserna om olagavåldsskildring. Justitiekanslerns utredning skeddepå uppdrag av den tidigare socialdemokratiskaregeringen.Vilka åtgärder har regeringen vidtagit ellerplanerat med anledning av JK:s redogörelse?1992/93:621 av () tillsocialministern om barnens situation:I en interpellationsdebatt ombarnomsorgen m.m. anförde socialministern atthan ville avvakta , innan han svarade påfrågan om det nu är aktuellt med några initiativ frånregeringens sida när det gäller barnens situation.Den 1 mars kom . I denkonstateras bl.a. att man i många kommuner sermed oro på de besparingar som väntar innevarandeoch följande år. På många håll anser man det varatveksamt om de kan genomföras utan att kvalitetenoch tillgängligheten bir lidande. Risken är attnedskärningar i generella verksamheter leder till enallmänt sänkt kvalitet samt större utsatthet ochökade behov av särlösningar för vissa barn.Kan socialministern svarar på om regeringenär beredd att ta några initiativ med anledning avbarnens situation i kommunerna?1992/93:622 av () till statsrådet om kommunernas äldreomsorg förinvandrare:Erfarenheten visar att när invandrare blir gamlaoch har svårt att klara sitt dagliga liv så har de ocksåtappat den svenska de en gång lärt sig. Det innebärofta att de lever mycket isolerade, eftersom de intekan kommunicera med sin omgivning.Vi känner också till att de här problemen kommeratt öka . hartidigare uttalat sig om kommunernas ansvar ochskyldigheter för de äldre invandrarna. Med denekonomiska situationen som många kommunerbefinner sig i kan de äldre invandrarna bli glömdagrupper. Det är viktigt att det görs en kartläggninghur kommunerna fullgör sina skyldigheter motäldre invandrare.Är beredd att medverka till att geSocialstyrelsen i uppdrag att göra enkartläggning om hur kommunernas äldreomsorgför invandrare fungerar?1992/93:623 av () tillcivilministern om lagförslaget motkönsdiskriminerande reklam:I en fråga i TV-programmet reklamenblivit litet mer kvinnoförnedrande de senaste årensvarade förra JämO :''Inte lite, tycker jag, utan har detgått mot ett crescendo, liksom. '', Näringslivets etiska råd motkönsdiskriminerande reklam, har påtagit sigansvaret för att få bort avarterna. Där säger man attkönsdiskrimineringen har en mycket begränsadomfattning och att den minskat väsentligt. Det vetman av antalet anmälningar. Man måste dock ta ibeaktande att , trots att verksamheten harvarit i gång , fortfarande inte har något egettelefonnummer.Många frågar sig varför svenska kvinnor är såarga. Svaret finns givietvis bl.a. i den förnedring iord och bild som kvinnor utsätts för och som helatiden blir grövre. En lagstiftning motkönsdiskriminerande reklam skulle naturligtvis intehelt förändra situationen men är en nödvändigmarkering från samhällets sida.Jag vill ställa följande fråga tillkonsumentministern:Är ministern beredd att se till att det lagförslag motkönsdiskriminerande reklam som finnshos departementet kommer till riksdagensprövning?1992/93:624 av () tillnäringsministern om ABEM i har tillsatten konsult för att försälja SGAB:sInstrumentverksamhet i (ABEM).Personalen har utan resultat försökt attfå klarhet i hur utförsäljningen skall gå till.Under hösten 1992 bildades en ägargrupp --Malåkonsortiet -- med planer att förvärva ABEM iMalå, liksom helägda dotterbolaget i . Deplanerade också att de delägda bolagen iCanada och i samt i skulleingå. Ägargruppen har också försöktatt få till stånd en seriös diskussion med konsultenoch med ägaren. Detta har inte lyckats. Någonvärdering på företagsekonomiska grunder avMalåkonsortiets koncept har ej skett/redovisats.Den 19 april 1993 informerades personalen om attett annat företag troligen kommer att förvärvaABEM. Detta företag finns inte branschen och harinte någon tillgång till internationellamarknadskanaler. Det kommer dessutom inte attförvärva de övriga dotterbolagen.Är näringsministern beredd att låtaMalåkonsortiets koncept prövas av annan änkonsulten?1992/93:625 av () till statsrådet om BNP och EG-förhandlingarna:Enligt uppgifter i pressen vill regeringen justeraberäkningen av BNP införförhandlingarna om ett medlemskap i att , enligt uppgift, inte skulle vara sårikt som det ter sig när man ser vår BNP.Avsikten med denna justering skulle vara attSveriges avgift till EG skulle bli lägre än de 20miljarder kronor som den skulle bli med nuvarandeberäkningsmetoder. Motivet för justeringen nedåtav den svenska BNP skulle vara att de svenskakvinnorna förvärvsarbetar i högre grad änkvinnorna i EG. Barn- och äldreomsorgen räknasalltså in i BNP. Genom att räkna bort värdet avdetta arbete skulle vår medlemsavgift kunnasänkas.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Avser statsrådet att i EG-förhandlingarna vidberäkning av BNP dra av värdet av de tjänster somutförs inom barn- och äldreomsorgen?16 § Kammaren åtskildes kl. 16.02.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 28 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 58(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 85(delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.