prot · GH0917 · 1993-10-28 00:00:00 — Dagstidningar harnaturligtvis en viktig funktion i den demokratiskautvecklingen. Om vi kan bidra till fortsatttidningsutgivning genom att tillhandahålla svenskttidningspapper är det naturligtvis en bra insats.Eva nämnde de enskildaorganisationerna: Röda korset ochprotestillverkningen nämnde jag själv, somi samarbete med Afrikagrupperna samlar in kläderför , U-landshjälpen Folk till Folk ochPraktisk solidaritet som är engagerade i stöd tilllandsbygdsutvecklingen i , bl.a. i provinsenBenguela. Det statliga biståndet finansierar ju endel av dessa insatser, men -- låt mig få säga det somsvar till -- vi ser gärna fler initiativoch är beredda att stötta dem ekonomiskt.Jag tycker inte att det var riktigt rättvist av EvaZetterberg att försöka göra gällande att vi inte bryross om kriser utanför . Jag har sagt att vi ärparata att göra insatser så fort vi får önskemål omdet. Vi känner till att har varit väldigt alertnär det gäller . Vi kan erinra osstorkkatastrofen i som vi hade på agendan förbara något år sedan.För min personliga del gäller uppfattningen att vialdrig får ett tryggt om vi inte engagerar ossi nord--syd-dialogen. Jag är mycket angelägen att fåsäga det. Varken eller kan förlitasig på någon trygg framtid om vi inte ser till att göranågonting åt situationen i de verkligt fattigaländerna. 76 ():Herr talman! Det svar som jag ville ha bekräftat,och som jag tycker att jag har fått, är att Sverigemed mycket kort varsel -- när FN så begär -- kananslå katastrofmedel till . Det är väldigtviktigt att vi gör klart att man kan göra det utandröjsmål. Av de beskrivningar som vi så väl kännertill vet vi att behoven är stora och situationenfruktansvärd. Den är egentligen ofattbar i sinhemskhet. Därför måste vi vara klara över attSverige kan ställa upp med kort varsel.Den andra frågan tycker jag inte attbiståndsministern svarade på: Hur deltar ien politisk lösning? Det är ju ändå så att fred måsteråda i landet för att man på ett strategiskt ochkonsekvent sätt skall kunna sätt in biståndsinsatser.Var finns i det arbetet? Det skulle jag viljahöra litet om. Det är ju det primära just nu.Jag uppskattar, och jag tycker att det är viktigt, attvi markerar nord--syd-dialogen och lyfter fram vadsom händer i världen, utanför . Vi är flerasom försöker göra det i debatterna här i kammareni form av frågor och interpellationer. Det ärnödvändigt att vi gör det.Anf.77 ():Herr talman! Till vill jag säga att jagdelar bedömningen att det är rätt att vänta på attFN kommer med en begäran om ytterligare medel.Det viktiga är dock, som ocksåunderströk, att har beredskap att direktgöra det. Vi vet att biståndet i allra högsta gradbehövs. gav själv exempel på biståndsom faktiskt går att genomföra trots kriget.Behoven är så otroligt mycket större. Även ommattransporter kommer fram tillprovinshuvudstäderna är det på många håll så attförnödenheterna inte når fram.Herr talman! Jag vill också kommentera frågan omenskilda organisationer. Jag är glad åt det svar somAlf gav, nämligen att enskildaorganisationer som vill starta eller utöka sinverksamhet kan få ytterligare bidrag. Jag vet vilketväsentligt arbete de utför. Flera av de enskildaorganisationerna, Afrikagrupperna, ,m.fl., kan nämligen nå fram till områdensom exempelvis FN-organisationerna inte når. Detär absolut nödvändigt med kombinationen avenskilda organisationer och FN-bistånd. Det är jagövertygad om.Jag är också glad att betonar attnord--syd-dialogen är viktig. Jag spetsade till dethela och tycker att jag har fog för att påstå attregeringen har visat väldigt stort intresse försituationen i f.d. ; det har man gjortmed rätta. Jag kritiserar inte det. Jag tycker att detär riktigt. Men jag menar att kriget i ochden situation som kriget har skapat där inte hartagits upp på samma sätt vare sig av regeringen ellersvenska massmedier. Den bilden har inte spritts påsamma sätt. Regeringen har inte visat detengagemanget utåt.Jag vill instämma i fråga om vadSverige gör i FN-arbetet. Och jag vill upprepa attett sätt att åtminstone symboliskt visa regeringensintresse vore att personligen reste tillLuanda och de delar man kan nå i . Det voreett sätt att visa sitt personliga intresse för attåstadkomma politiska lösningar för att få slut påkriget.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan hålla med om att den eländigasituationen och nuvarande terrorn i bordefå mycket större uppmärksamhet. Det är ju tyvärrså att en hel del konflikter, krig ochvedervärdigheter hamnar vid sidan om och interiktigt ryms i aktualitetens ljus i den omfattningsom skulle vara berättigat. Vi kan hitta flerexempel, såsom , för att nämna ett.Jag tycker att vi gemensamt skall försöka lyfta framsituationen i och skapa en opinionsmässigberedskap för att snabbt göra insatser närmöjligheterna infinner sig; jag är övertygad om attde kommer förr eller senare.Min personliga uppfattning är att västvärlden varlitet sen att sätta ned foten -- som det brukar heta --efter valet, som ju såvitt vi känner till gick efterförhållandena hedervärt till. Jag tror att det hadevarit rimligt att Unita-ledarna med eftertryck hadefått höra från västvärlden, och kanske ännu hellrefrån den kvarvarande stormakten, att valutgångenskulle respekteras. Det tog enligt min mening förlång tid innan det skedde.Det är klart att det är via FN som vi har möjligheteroch kanaler. De kanalerna försöker vi använda sålångt det går och så långt vi mäktar. Jag tror inte attKristina och förväntar sigatt man skulle använda någon annan kanal för attpolitiskt påverka situationen i Angola.Anf. 79 ():Herr talman! Jag fäste mig vid att biståndsministerntog upp frågan om att skapa en opinion. Det tyckerjag att vi skall ta fasta på. Det är delvis därför somjag har framställt min interpellation.I sak är vi överens. Det här är självklart inte ensådan fråga där vi kan se partipolitiska skiljelinjer.Vad det handlar om är ju ett svenskt stöd och ensvensk medverkan. I slutänden gäller detnaturligtvis att mildra och att nå fred. Bådemänniskorna och landet skall kunna utvecklas.Jag tycker därför att det har sitt berättigande, dvs.att det är viktigt, att vi här i kammaren lyfter framde här frågorna. Jag skriver i min interpellation attdet gäller ett glömt krig, inte ett . Menunder har nog medierna ändånågot mera uppmärksammat de här förhållandena.Jag förväntar mig av det som biståndsministern härsäger att vi skapar en opinion -- det förpliktar!Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1993/94:11 omoffentlighetsprincipen och EGAnf. 80 Statsrådet ():Herr talman! har i eninterpellation om offentlighetsprincipen och EGställt vissa frågor om regeringens ståndpunkt i depågående medlemskapsförhandlingarna tillstatsrådet . Interpellationen haröverlämnats till mig.När förhandlingar med EG inleddes den 1februari förklarade jag i våröppningsdeklaration att offentlighetsprincipen ären omistlig del av politiska och kulturellaarv. Den linjen, som är förankrad i svenskgrundlag, ligger fast.Enligt regeringens mening finns det inte någonanledning att i medlemskapsförhandlingarnaförhandla om vilka villkor som skall gälla föroffentlighetsprincipens tillämpning i . EGhar ingen gemensam offentlighets- ellersekretesslag. Vilka regler som skall gälla i dessafrågor beslutar i stället medlemsländerna självaom. Det självbestämmandet skall vi sommedlemmar utnyttja till att besluta regler sompassar oss. Det behöver vi inte be någon annan omlov att göra.Vi undersöker dock möjligheterna att på ett ellerannat sätt dokumentera den svenskaoffentlighetsprincipen i samband medförhandlingarna utan att det för den skull skallbehöva diskuteras att reglera den i avtalet ochdärmed göra de svenska offentlighetsreglerna tillEG-rätt. Det finns ju i EG-rätten inte någongenerell reglering om offentlighet och sekretess.När och på vilket sätt denna dokumentering kankomma att ske är det ännu för tidigt att säga.Det finns kanske skäl att särskilt understryka att detsom ett ansökande land förhandlar om är degemensamma regler som vid tillfället gäller inomEG. Några generella regler om offentlighet ochsekretess finns, som jag sagt, inte inom EG.EG som sådant har ännu inte någonoffentlighetsprincip, men inom EG diskuteras nuett förslag från kommissionen om ökad insyn ibeslutsprocessen och förbättrad tillgång förenskilda till institutionernas handlingar. Dennautveckling mot ökad öppenhet inom EG är mycketvälkommen.EG:s ministerråd har fattat beslut i fråganom offentliggörande av resultaten av omröstningaroch röstförklaringar i rådet. Enligt beslutet skallröstsiffrorna offentliggöras i de fall där ettmedlemsland begär omröstning eller där någotmedlemsland begär offentliggörande och enmajoritet av de andra inte motsätter sigpublicering. Röstförklaringar skall offentliggörasnär den som avgett en sådan förklaring begär det.Beträffande just detta beslut haromröstningsresultatet offentliggjorts.Ministerrådet var inte enigt i frågan. ,och hade velat gålängre i fråga om offentlighet.Från svensk sida hade vi gärna sett att röstbilden ialla omröstningar om nya EG-regler alltidoffentliggjordes. Regeringen önskar attutvecklingen skall gå i den riktningen och kommerunder alla omständigheter att öppet redovisa hurSverige som medlemsland ställt sig i alla sådanaomröstningar.Anf. 81 HANS ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Men detförvånar mig något att statsrådet är svarande. Jag har vid upprepade tillfällenhaft debatter med henne och räknade nu med att fåett preciserat svar på mina frågor av henne. Jag ärinte nöjd med svaret från statsrådet säger: ''Vi undersöker dockmöjligheterna att på ett eller annat sättdokumentera den svenska offentlighetsprincipen isamband med förhandlingarna -- -- --. ''I den debatt som jag hade med statsrådet vidett TCO-seminarium för sadehon något annat än vad statsrådet sägeri dag. Hon förklarade nämligen att regeringenöverväger andra åtgärder än en ensidigdeklaration. Hon tillade att hon kände sigövertygad om att resultatet av dessa andra åtgärderskulle bli tillfredsställande.Är det så att regeringen överväger andra åtgärdereller inte? Om så är fallet borde det vara självklartatt dessa andra åtgärder skall bli föremål för enoffentlig debatt här i riksdagen.Det är enligt min mening alldeles klart att detframdeles vid ett svenskt medlemskap inte räckeratt har gjort en ensidig markering. Ihändelse av en framtida tvist inför EG-domstolenhar en sådan ensidig markering inte någon juridisktbindande effekt.Statsrådet säger att det inte finns någonanledning att i medlemskapsförhandlingarnaförhandla om vilka villkor som skall gälla föroffentlighetsprincipens tillämpning i . Mendet är inte heller någon som har begärt något dylikt.I fråga om offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten finns inte skäl till några som helstkompromisser. Vad det rör sig om är att få enuttrycklig förklaring eller garanti om att EG/EU vidett svenskt medlemskap inte kan göranågra inskränkningar eller andra förändringar ivåra rättsregler på detta område.Statsrådet säger att EG inte har någongemensam offentlighets- eller sekretesslag. Nej,någon särskild lag finns inte. Men det finns regler,bestämmelser och praxis som innebär attoffentlighetsprincipen inte tillämpas av EG somsådant och i sin helhet. EG-institutionernabestämmer själva om en handling skall lämnas uteller inte. En handling är sålunda hemlig utan ettuttryckligt beslut om motsatsen. Handlingar hosEG-institutioner blir som regel offentliga först efter30 år. Det krävs ett särskilt beslut för att enhandling skall kunna lämnas ut.EG-kommissionen har förslag till EG-direktivrörande skydd för enskilda vid behandling avpersonuppgifter, vilket innehåller bestämmelsersom inte går att förena med den svenskaoffentlighetsprincipen. Detta är givetvisoroväckande. Uppgifter i offentliga register fårendast lämnas ut till en privat mottagare om dennekan åberopa ett legitimt intresse som tar över denregistrerades intresse. Återstår då att pröva omoffentlighetsprincipen är ett sådant intresse somalltid skall ta över den registrerades intresse.En annan inskränkning i offentlighetsprincipenutgörs av underrättelseskyldigheten. Om någonskulle vilja titta på en myndighets personregister ärdet tveksamt om vederbörande skulle få varaannonym. Myndigheten måste också underrättaden registrerade om vilka uppgifter som lämnats ut.I detta sammanhang finns det anledning att erinraom att de rättsliga reglerna i EG har företrädeframför motsvarande svenska bestämmelser, ävengrundlagar, oavsett om de nationella reglernatillkommit före eller efter en viss EG-regel. Detförtjänar också att framhållas att EG-domstolenaktivt har bidragit till att utforma viktiga rättsreglergenom domstolsutslag, som blivit prejudicerande.I händelse av ett svenskt medlemskap gäller det attgardera sig både för förfluten tid och för vad somkan komma att inträffa . Det är här somregeringen tar alltför lätt på sin uppgift. Oroande ärockså att man i stor utsträckning hänger sig åtönsketänkande och orealistiska tankar om attkunna påverka de dominerande ländernasställningstaganden och påtryckningsmöjligheter.Sekretessen och hemligheten i beslutsprocessen iEG:s ministerråd och i äromfattande. I flertalet länder gäller regeln att allahandlingar är hemliga om inte särskilt beslut fattatsom offentlighet. Att det finns sådana bestämmelseri flertalet länder gör att man inte kan vara såoptimistisk som statsrådet är här i dag.Även om röstsiffrorna i ministerrådet kommer attoffentliggöras, står det helt klart att de olikaländernas votum inte kommer att bli offentligt.Dessutom kan en majoritet motsätta sigpublicering. En sådan beslutsordning kan intebetecknas som demokratisk.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att man slårfast, liksom man gjorde i öppningsdeklarationen,att offentlighetsprincipen är en omistlig del avSveriges politiska och kulturella arv, och att denlinje som är förankrad i svensk grundlag ligger fast.Frågan är bara om den kommer att ligga fast ifortsättningen. Det är det som oroar mig. Därförtycker jag att det är märkligt att man i nästa styckesäger att det inte finns någon anledning att ta uppoffentlighetsprincipen och vilka villkor som skallgälla i medlemskapsförhandlingarna.Jag vill koncentrera mig på den del som även HansGöran tog upp, nämligenintegritetsskyddet. Själv har jag deltagit i denkommitté som skulle föreslå en ny datalag i Sverige.Där kunde vi konstatera -- alla experter varöverens -- att det förslag till EG-direktiv somföreligger, som har antagits av parlamentet mensom man väntar på att ministerrådet skall taställning till, inte stämmer överens med svenskoffentlighetsprincip. Det stämmer inte överensmed tryckfrihetsförordningen.Går EG-direktivet igenom kommer vi att varatvungna att anpassa oss till den här situationen.Enligt de uppgifter som jag har fått kommer dettaatt tas upp i vår. Det är inte heller bara en fråga somblir aktuell om vi blir medlemmar i , utan dettagäller även genom . Det är därför detär så viktigt att vi i förhandlingarna med EGförsöker att få något slags förbehåll. Går direktivetigenom kommer vi att påtvingas enskyddslagstiftning som inte stämmer överens medvår offentlighetsprincip.Det här är ganska klart. Det är därför jag mångagånger har förvånat mig över att man tar så lätt påden här frågan och säger att det kommer att ordnasig. Man kommer inte att förhandla bortoffentlighetsprincipen. Nej, men om direktivet gårigenom sägs det att EG-staterna inte kommer attutbyta information med länder som inte har etttillräckligt starkt integritetsskydd för medborgarna.Det gäller som sagt även med EES-avtalet.Med människors fria rörlighet över gränserna följeräven ett flöde av information. Då blir den härfrågan som sagt aktuell. Om vi tvingas till den härskyddslagstiftningen naggas offentlighetsprincipeni kanten. Det har regeringen erkänt genom att maninte har kunnat lägga fram ett nytt förslag tilldatalag i . Man har gjort vissaförändringar i enlighet med det som kommitténföreslog. Men man har sagt att man inte kankomma med en ny datalag nu på grund av att vi intevet hur EG kommer att ställa sig i den här frågan.Det är därför det är så viktigt att frågan så snart sommöjligt tas upp i förhandlingarna. Annars kan detju bli . Vad har vi då för möjligheter attpåverka? Jag är ytterligt oroad över att de härfrågorna inte förs fram mer, för det ser inte ut somom man kommer att ändra sig när det gäller detförslag till EG-direktiv som föreligger. Det harmanglats i många olika instanser och varit föremålför mycket diskussion.Det som gäller är att man inte kan lämna uthandlingar som gäller vissa personuppgifter därföratt det är den registrerade personens intresse somöverväger. Då kan t.ex. inte medierna eller andrapersoner få del av sådant som är offentligahandlingar. Det kommer också att bli svårt att vetavad det finns för handlingar. Man får nämligen integöra upp ens ett diarium över personärenden, föroffentlighetsprincipen i sig är inget ändamål. Omman inte ens kan få ha ett diarium blir det väldigtsvårt att veta vad det finns för handlingar.Sedan har vi meddelarskyddet. Det finns mångaviktiga punkter här som jag tycker att ni måste taupp i förhandlingarna och visa på attoffentlighetsprincipen verkligen skall ligga fast.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga att jag inte tror attdet finns någon meningsskiljaktighet mellan varesig eller ochmig i den grundläggande frågan. Vi skall stå fast vidatt den svenska offentlighetsprincipen, vilket jagockså framhöll i deklarationen , är enomistlig del av vårt politiska och kulturella arv.Däremot kan det -- och det förefaller så, även omman kanske inte skall överdriva skillnaderna --finnas olika uppfattningar om hur man skall gå tillväga för att slå vakt om detta som är ett vitalt,grundläggande svenskt intresse, som vi inte undernågra omständigheter är beredda att förhandlabort. Vi kan aldrig tänka oss att överge dengrundläggande princip vi har att handlingar skallvara offentliga med mindre än att presumtionen äratt de är sekretessbelagda. Det är fullständigtovidkommande i sammanhanget att många , men inte alla, har en annan uppfattning påden här punkten. Det kommer inte på något sätt attförändra den och, vågar jagutgå från, den svenska ställningstagandei den här frågan.Problemet, och då kommer vi in på den andrafrågan, är hur man skall attackera det här. Vi harvalt att deklarera att denna grundläggande principstår fast. I vår öppningsdeklaration, som är en delav förhandlingsmaterian och en utgångspunkt förde svenska förhandlingarna, låter vi detta klart ochtydligt och utan minsta tvekan bli känt för EG:smedlemsländer och kommissionen. Skälet till att viicke vill förhandla om offentlighetsprincipen är attdäri skulle ligga att den skulle vara förhandlingsbar,och vi vill icke förhandla om detta.Nu kan det sägas att det att man förhandlar inte göroffentlighetsprincipen förhandlingsbar. Nej, menom man gör en reglering med EG kring detta kandet få formen som en del av EG-rätten, och på såsätt, trots att vi hävdar att det är någonting somligger helt utanför, bli föremål för tolkning av EG:shögsta dömande organ. Det är alltså en seglatsmellan Skylla och Karybdis att bevara vårfullständiga frihet och i en eller annanform dokumentera vårt intresse på den härpunkten. I denna grundläggande strävan finns inteminsta skillnad mellan och min egen.Hans Göran hänvisade till det beslut omökad öppenhet som EG har fattat, sominnebär att man under vissa omständigheter, meninte alla, kommer att redovisa röstbilden. Minuppfattning är att det var ett steg i rätt riktning,men att det inte var ett tillräckligt långt steg. Jagsade så sent som för någon vecka sedan vid enkonferens i att den svenska regeringenunder alla omständigheter i varje enskilt fallkommer att redovisa hur vi har ställt oss i egnafrågor. Jag hoppas att utvecklingen går i sammariktning även när det gäller de andra länderna.Ingela hänvisade till ett förslag omintegritetsskydd. Det är inget bra förslag. Vi skallpå allt sätt verka för att detta förslag så som det nuär utformat förändras på ett sådant sätt att detligger i linje med våra principer. Vi vet att det ärmånga andra som har synpunkter på det härförslaget. Det lär dröja innan det läggs fram, ochjag har goda förhoppningar om att det skall få ensådan utformning att det inte kommer att beredaproblem för vår del. Men på den här punkten ärgivetvis oskrivet bäst.Hans Göran talar om önsketänkande. Hanhänvisade till att reglerna är olika i olika länder.Just detta är beviset för att det är en sak som ickeregleras av EG-organen utan bestäms av varje landför sig. Så skall det enligt min mening vara. Omman skulle eftersträva en harmonisering på dettaområde, skulle det kunna innebära att vi förklaradeoss beredda att tumma på den svenskaoffentlighetsprincipen, med hänsyn till att andraländer har andra principer. Där tror jag vi alla trekan vara eniga om att icke är berett att göranågon som helst eftergift. Vår grundprincip är attdetta är varje lands ensak. Sedan är det en annansak att EG-organen, vart och ett av dem, har sinaegna sekretessregler. Här vill vi, som medlem menockså redan som kandidatland, verka för ökadöppenhet. Här finns en hel del som skulle kunnaförbättras.Anf. 84 HANS ():Herr talman! När det rör sig om värdet avoffentlighetsprincipen borde vi vara helt överens.Jag vill markera det med att säga attoffentlighetsprincipen, som den är utformad i vårtland, är grundläggande för vår svenska demokrati.Förhoppningsvis kan den också på vissa områdenkomma att ytterligare förstärkas och förbättras.Den är också grundläggande i andra nordiskaländer. Problemet är här att det i EG och blivandeEU kan komma att fattas beslut som är negativa förvår del. Det är av den anledningen som det ärnödvändigt att få en klar markering från den andrasidan att man inte kommer att inkräkta på vårt sättatt utforma och tolka offentlighetsprincipen. Detvar det som sade i TCO-debatten,att man överväger andra åtgärder än en ensidigdeklaration i förhandlingarna.Nu tycker jag att går tillbaka tilldetta att det skall räcka med en ensidig deklaration.De andra skall respektera den. Men vi kan inte nöjaoss med det. Det finns en princip som tillämpasinom EG som sådant, nämligen den att handlingarinte är offentliga utan ett särskilt beslut. Det finnsockså regler om hur länge handlingar skall varasekretessbelagda. Man kan inte gardera sig mot attEG-domstolen kan göra innovationer på dettaområde för förfluten tid. har redangjort det, inte på detta område men på andra. Vadsom är ännu viktigare är de kommande beslut somkan fattas på detta område. Fattas det ett beslutsom är negativt för oss, är vi bundna av det såsommedlemmar. Det är av den enkla anledningen somdet inte räcker med en ensidig deklaration.Jag berörde också integritetsskyddet i mitt förrainlägg. Jag vill gärna instämma i vad IngelaMårtensson har sagt på denna punkt. Jag tycker attdet är oroande att vi inte får riktigt klara besked.Anf. 85 ():Herr talman! Jag undrar bara vad det spelar för rollom vi säger att vi står fast vid våroffentlighetsprincip, om sedan det EG-direktiv vihar pratat om går igenom. Det har manglats imånga olika instanser. De signaler jag har fått är nu tror att det kommer att gå igenom till våren.Det finns inget som tyder på att det skulle bliannorlunda. har vi hört att statsrådet inte hellertycker att detta är ett bra förslag. Det noterar jagmed tacksamhet. Det visar att vi är överens om attdet blir dåligt för om vi tvingas accepteradetta EG-direktiv. Det är inte bara aktuellt vidmedlemskap. Det gäller även i och med . Direktivet gäller oavsett om vi blirmedlemmar eller ej, om vi nu vill vara med i denfria rörligheten för information och för personer.Därför tycker jag att förhandlingslinjen inte riktigthåller.Om det nu blir så, vilket allt tyder på, att EG-direktivet antas av ministerrådet,vad gör vi då? Finns det då utrymme för någraförhandlingar om att vi skall ha ett särskiltförbehåll?