prot · GG0988 · 1993-04-01 00:00:00 — Trotsjämställdhetsplaner och försäkringar om ett ökatarbete för att stärka kvinnornas roll inom idrottentycks det svårt att bryta den dominerande roll sommännen har i idrottsvärlden. Det finns alltför fåkvinnor i beslutande organ. Antalet kvinnligaledare och tränare är också alltför litet iverksamheten.Även om ett ökat antal flickor ansluter sigtill idrottsrörelsen visar det sig att de ofta slutaridrotta aktivitet. För att få en annanutveckling måste flickors insatser och deltagandeuppvärderas. Det är dags att radikalt förändraresurstilldelningen när det gäller flickors ochpojkars idrottsliga verksamhet. Vi kommer därförtill slutsatsen att man måste använda ekonomiskastyrmedel.När vi ser på hur utskottet har hanterat vår motionär vi glada över att man skriver att den redovisningsom skall lämna kan geanledning till förnyade överväganden om reglernaför fördelning av stödet. Vi är dock, liksom AndersNilsson, inte nöjda med den slutsats sommajoriteten drar. Man säger att det kan bli så attRiksidrottsförbundet kommer med förslag och inte vill ge något tillkännagivande tillregeringen.Vår otålighet och den analys vi har gjort leder osstill att vi vill stödja reservation nr 2 frånSocialdemokraterna. Där sägs attRiksidrottsförbundet i en samlad form bör redovisasitt planerade framtida jämställdhetsarbete. Detsägs vidare att regeringen skall lämnaförslag till på åtgärder som redovisningenkan ge anledning till. Regeringen bör också särskiltta upp frågan om de ekonomiska styrmedlen ochom de behöver förändras med anledning av denverklighet som beskriver.Det här är klara besked som vi tycker tolkar denotålighet som vi och många, många kvinnor ute ilandet känner. Därför tycker vi att reservationen ärbra. Det är inte fråga om någon annan syn påidrottsrörelsen, utan det är tvärtom så att dethandlar om att stödja alla dem som vill få fart pådet här arbetet. Vi är ju överens om att vi skall geflickorna en sportlig chans.Jag förväntar mig att ochregeringen nu sätter största möjliga fart i det härarbetet, även om denna reservation inte vinnerriksdagens majoritet.Anf. 90 vice talman () replik:Fru talman! Jag utgår ifrån att måste vara nöjd med utskottsbetänkandetså till vida att en mycket stor del av betänkandetjust handlar om jämställdhet.Jag har i replikskiftet med redanredogjort för varför vi tror att det är bättre med denhär formen av markering än ett regeringsuttalande.Jag vill bara fästa på att ekonomiska styrmedel ocht.o.m. kvotering ingår i de möjligheter somRiksidrottsförbundet själva har angett. Det är nogen väl så bra metod om man ifrånRiksidrottsförbundet och på riksidrottsmötetkommer underfund med att som situationen ser utkan man tvingas att använda det hjälpmedlet.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Jag vill säga till att jagär medveten om att den möjligheten finns. Jag vetockså att många kommuner ute i landet funderaröver det här. I min hemkommun finns det t.ex. ettförslag om att det lokala aktivitetsstödet skallutformas så, att det ger dubbelt så stor utdelning attha flickor i aktivitet som pojkar. Det kanske totaltsett inte ger så mycket pengar för enidrottsförening, men det ger ändock en kraftigstyrning.Jag tycker faktiskt att vi kan följa upp den ambitionoch den beslutsamhet som finns på vissa håll iSveriges riksdag. Därför tycker jag attreservationen är bra.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande kulturutskottetsbetänkanden /93:KrU17, KrU18, KrU19,KrU21, KrU23 och betänkande KrU17Mom. 3 (den internationaliserade kulturen)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot140 för reservation 1 av m.fl.Maud () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 7 (skydd för kulturens basverksamheter)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 23för reservation 2 av . 9 (frågan om huruvida utredningsarbetet påmuseiområdet skall bedrivas av en parlamentariskkommitté)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot141 för reservation 3 av m.fl.Christer () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 19 (frågan om huruvida utredningsarbetetpå teaterområdet skall bedrivas av enparlamentarisk kommitté)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot144 för reservation 4 av m.fl.Mom. 27 (en utredning om utveckling av danslivet)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 28 (vissa biblioteksfrågor)Först biträddes reservation 5 av . med 121 röster mot 9 för meningsyttringen avElisabeth i motsvarande del. 162 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 167röster mot 127 för reservation 5 av . 32 (förtur åt barn- och ungdomskulturensbehov)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot127 för reservation 7 av m.fl.Mom. 38 (tillsättandet och sammansättningen avvissa parlamentariska utredningar)() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot142 för avslag.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande 18Mom. 2 (beräknande av medel för anslagspostenCentrala amatörorganisationer)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot129 för reservation 1 av m.fl. 8ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (beräknande av medel för anslagspostenFolkparkerna i för kulturverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot128 för reservation 4 av m.fl. 17ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (beräknande av medel för anslagspostenFolkets husföreningarnas riksorganisation förkulturverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 22för reservation 5 av i motsvarandedel.Mom. 11 (det fortsatta stödet till konstbildandeverksamhet och utställningsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot127 för reservation 6 av m.fl.Mom. 19 (beräknande av medel för anslagspostenTill Statens kulturråds disposition (för bidrag tillinternationellt kulturutbyte))Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 22för reservation 8 av . 21 (beräknande av medel för en nyanslagspost benämnd Kulturfond förÖstersjöländerna och )Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 22 (beräknande av medel för anslagspostenKultur i arbetslivet)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot126 för reservation 10 av m.fl.Torgny () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 25 (beräknande av medel för anslagspostenTill Statens kulturråds disposition förutvecklingsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 24för reservation 13 av . 25 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 30 (beräknande av medel för en nyanslagspost benämnd Kultur i skolan)Först biträddes reservation 15 av . med 121 röster mot 10 för meningsyttringenav i motsvarande del. 161ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 163röster mot 128 för reservation 15 av ÅkeGustavsson m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Jerry () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU19Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU21Mom. 3 och 4 (beräknande av medel för Konst därvi bor samt medelsanvisningen till Statenskonstråd)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot126 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU23Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU14Mom. 3 (tillsättande av en ny statligidrottsutredning)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 10för meningsyttringen av . 6 (jämställd idrott)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot130 för reservation 2 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Ajournering, beslut om uppskjuten votering,m.m.Anf. 92 TALMANNEN:Jag har för avsikt att nu ajournera förhandlingarnaför att bereda arbetsmarknadsutskottet tillfälle attsammanträda för att justera sitt betänkande tillmorgondagens sammanträde.Förhandlingarna återupptas med debatteri återstående på föredragningslistan upptagnaärenden. Voteringen i dessa ärenden skulle docklämpligen kunna vänta till . Jag frågardärför om kammaren medger att voteringarna iåterstående ärenden uppskjuts till kl.9.00. Svaret är ja.Arbetsmarknadsutskottets betänkande väntas varaklart för bordläggning cirka kl. 20.00.De som önskar delta i morgondagens debatter bördärför anmäla sig till talarlistan så snart sommöjligt.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl.19.0012 § Valkretsindelningen i länAnf. 93 ():Herr talman! Jag anser att frågan om en nyvalkretsindelning i bör anstå till dessatt Regionberedningen avslutat sitt arbete och lagtfram ett nytt förslag till länsindelning. Dendepartementpromemoria som ligger till grund förförslaget är mer än . hargivetvis förändringar skett också i län.Den är alltså inte någon bra grund för detta förslag.Detta innebär också att det beslut sompropositionen och betänkandet föreslår ganskasnart kan vara överspelat. Vi anser därför attbeslutet bör anstå. Jag yrkar bifall tillmeningsyttringen.Anf. 94 ():Herr talman! Efter åratal av diskussionerom den otidsenliga och olämpligavalkretsindelningen i står vi nu införatt den förändras. Så länge som jag har arbetatpolitiskt har varit en ständig källa tillirritation. I stället för att samla och ena ledet konstlade indelningen givit grogrund förstridigheter och osämja.Herr talman! Den nya valkretsindelningen, somgivetvis även ger utrymme för diskussioner, indelarMalmöhus län på ett rimligt sätt. Gamla tider, dåstad var stad och landsbygd var landsbygd, gällerinte längre. Det är mer som förenar medHelsingborg än med eller som förenar Lundmed före Helsingborg.Att nu blir en egen valkrets är ocksånaturligt. kan Malmöpolitiker driva en egenlokal riksvalrörelse. Samma sak gäller för de andravalkretsarna. Det är ett nästan enigt utskott somstår bakom betänkandet, och det är bra. Vi skall juså långt som möjligt vara eniga i den här typen avfrågor.Bengt från anser i sinmeningsyttring att ändringen kunde vänta. Detinstämmer jag inte i. Det kan visserligen bli aktuelltatt se över valkretsindelningen igen när vi fått ettenat . Jag säger när, eftersom jag förutsätteratt riksdag och regering kommer att stödjapropåerna från . Men att skjuta påbeslutet vore mycket olyckligt. Vi har väntat längenog.Jag vill slutligen på mina och vägnar,som folkpartister från Fyrstadskretsen, ge etterkännande till nestorn , som iåratal motionerat om valkretsindelning. Han har anledning att känna sig nöjd.Anf. 95 () replik:Herr talman! Argumentet att man har väntat längetycker jag lika gärna kan tolkas som att man dåkanske kan vänta något halvår till, eftersom detändå kan komma att bli ett sådant beslut som viinom en relativ måste ändra. Det spriderbara en förvirring att hålla på att ändravalkretsindelningar ofta på det sätt som det kan blifråga om.Anf. 96 ():Herr talman! Jag glömde att yrka bifall tillutskottets hemställan, så då yrkar jag det nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa anslag inom betänkande1992/93:NU23 Vissa anslag inomUtrikesdepartementets område (prop. 1992/93:100delvis).Anf. 97 ():Herr talman! Jag skall något kommentera densocialdemokratiska reservationen till det härbetänkandet. Betänkandet och propositionenbygger i många stycken på den politik som inleddesav den tidigare socialdemokratiska regeringen.Låt mig först få konstatera att utrikeshandeln ivärlden har genomgått mycket stora förändringarunder framför allt 70- och 80-talen.Industriländernas stora export av projekt ochkapitalvaror, särskilt till och öst-länderna, har krympt drastiskt som en följd av deninternationella skuldkrisen.Detta har påverkat både tillgången och efterfråganpå exportkrediter och kreditgarantier.Förhoppningsvis, även om situationen i i-ländernai dag är något annorlunda, bör vi kunna skapa enbättre utveckling . En braexportfinansiering får tveklöst till följd attutvecklingen förändras mycket påtagligt.Den mycket omfattande subventioneradeexportkreditgivningen, som dominerade mellan1975 och 1982, har minskat dramatiskt. Vad vi istället kan notera är att alternativa former förexportfinansiering har ökat i betydelse.Exportföretagen, och då främst de stora, har byggtupp en egen kompetens att hantera sin verksamhetoch de ökande riskerna. Garantiinstituten, somofta brottas med underskott till följd av bl.a. och öst-ländernas betalningsbekymmer,intar en både försiktig och mycketavvaktande attityd.De stora svenska exportföretagen är förnärvarande inne i en mycket starkinternationaliseringsprocess. De har fortfarandekvar sin viktigaste produktion av kvalitativt ochteknologiskt högtstående projekt och kapitalvaror iSverige, men det är uppenbart att avsättningen fördessa företags produkter på bl.a. u-landsmarknader har blivit nästan oumbärlig, delsmed hänsyn tagen till en begränsadhemmamarknad, dels mot bakgrund av industrinskonkurrenskraft och utveckling av den egnakompetensen.Sannolikt kommer det att behövaskapas mera flexibla finansieringslösningar somkommer att vara starkare kopplade till kundernasbehov och de projekt som skall etableras.Herr talman! Det förekommer emellanåt i denallmänna debatten här hemma hos oss påståendenom att vi i skulle ha väsentligt sämre reglerför exportkrediter och kreditgarantier än vårakonkurrentländer. Ofta förs kritiken fram frånföretag som har sin produktion både i vårt land ochi andra länder. Det är naturligtvis svårt att motbakgrund av enbart dessa påståenden säga attförhållandena skulle vara avsevärt sämre hos oss änhos andra. Det pågår som bekant ett arbete inomOECD på det här området som bl.a. går ut på att fåfram en jämförbarhet mellan garantivillkoren i deolika medlemsländerna.Det har gått vi ändrade riktlinjernaför garantigivning ochtillämpningen av dessa. Mot bakgrund av att dethar riktats och riktas viss kritik mot systemetsotillräcklighet och att det skulle förekomma någonform av konkurrenssnedvridning, menar visocialdemokrater att regeringen bör ta initiativ utvärdering som senare presenteras förriksdagen.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till reservation 1.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skulle vilja kommenteraReynoldh Furustrands inledande resonemang omminskningen av handeln med och vissau-länder. Det är sant att det är det som har inträffat.Men är det intressant att notera atthandeln inte har ökat i EG- ochEFTA-områdenautan i , och, i viss mån,Latinamerika.Kanske är det så att den största expansionen är attvänta i . Särskilt kan då bli aktuellt.Jag tycker att det är viktigt att ha de härperspektiven i bakhuvudet också när vi diskuterarEG-frågan.Om tredje världens länder får litet störremöjligheter att exportera industrivaror som såsmåningom blir av litet bättre kvalitet och om dekan exportera mer av industrivaror till oss, kanlevnadsstandarden i nämnda länder höjas. Dethandlar ju om jättelika behov av produkter. Därbehoven nu inte tar sig uttryck i en efterfrågan kandet bli en början till en sådan utveckling.Klyftorna i världen hindrar också utvecklingen ivårt land. Fattigdomen är nämligen ett hinder förden internationella handeln i dag.I , herr talman, var det i hög gradmiljörörelsen som utgjorde grunden för denomvälvning som inträffade åren 1989--1990.Efter denna omvälvning följde en flod av löftenfrån och andra länder om hjälp medmiljöinriktade investeringar. Trots att gåtthar mycket litet hänt på det här området.Utredningar har producerats, och konsulter avolika slag har tjänat pengar.En förutsättning för investeringar i ny ochmiljöriktig teknik är att finansieringsfrågorna kanlösas. Vi menar därför att regeringen bordeanmodas att göra en ordentlig översyn för att se hurexportfinansieringen av riskfyllda miljöprojekt kanförbättras och underlättas.Inte minst i norra har vi erfarenheter frånKolahalvön, där stora projekt väntar på en lösning.Men just frånvaron av kreditgarantier är det storaproblemet.En av de angelägnaste uppgifterna i miljökampenär att få med miljömålen och miljöhänsynen iförhandlingarna om världshandeln. Än så länge ärju miljökraven i många länder mest etthandelshinder. Det miljöfarliga avfall som skyfflasrunt i världen är ett stort problem.Såvitt vi förstår förs nu inom ramen för den s.k.Uruguayrundan i varje fall inga formellaförhandlingar om miljöhänsynen i handeln. Härhar en uppgift att kraftfullt lyfta inmiljöproblematiken. bör följasupp också på detta har pekat på det faktum att devälfärdsförluster som gör på grund avhandelshinder är tio gånger större än det biståndsom dessa länder får. Som jag inledningsvis sade ärdetta ett bevis för att de ökade klyftorna i världeninte gynnar den rika världen heller.Vi tycker att kds-företrädarnas motion är bra. ,i EG-anpassningens tider, tvingas vi kanske bortfrån de lättnader i handeln som genomfört.I viss mån har gått före andra länder. Detgäller alltså lättnader avseende tredje världensländer.Jag yrkar bifall till meningssyttringen vad gällermom. 6 och 11.Anf. 99 ():Herr talman! Statens stöd till finansiering av exportsker dels genom kreditgivning, dels genomutfärdande av garantier för krediter. , , som har till uppgiftatt utfärda dessa garantier, vilka utgör enförsäkring som skyddar företag mot förluster avvissa slag vid exportaffärer eller investeringar iutlandet.Dessa garantier ges inom ramar utifråntvå alternativa system: normalgarantisystemet och''long term''-systemet. Båda systemen skall i principvara självbärande.I den socialdemokratiska reservationen i det härbetänkandet kräver man en utvärdering av dessasystem. Man anser sig numera inte vara säker på attde fungerar riktigt rättvist. Trots att just de reglernainfördes under den socialdemokratiska regeringenstid -- , som -- vill man nu tydligen ompröva det beslutet.Det är förståeligt att näringslivet då och då uttalarkritik mot de svenska reglerna, beroende på att derelativt sett är restriktiva. Eftersom grundprincipenär att systemen skall vara självbärande utgör de intesubventioner till företagens export. Dennagrundprincip anser vi är riktig.Jag håller gärna med om att det kan vara en svårbalansgång när det gäller att i möjligaste mån skapaett konkurrensneutralt system gentemot andraländers system, utan att det i praktiken till en delblir en subvention. Det är naturligtvis särskilt svårtjämfört med de länder som har generösare regler.Jag vill ändå peka på den överenskommelse inomOECD som talade om. Jaguppfattade att han tyckte att det var en brautveckling. De deltagande länderna, bl.a. ,har åtagit sig att tillämpa enhetliga regler förstatsstödda exportkrediter. Arbetet med att förfinaolika jämförelser och mätmetoder för att uppnå enharmonisering och riktiga jämförelser mellangarantiinstituten pågår och kommer attpresenteras i ministerråd.Herr talman! Jag vill så övergå till frågan om exportav alkoholdrycker och tobak.Sverige arbetar målmedvetet i internationellaorgan, bl.a. inom FN ochVärldshälsoorganisationen, på en förbättring avfolkhälsan. Det finns krafter på olika hållinternationellt som arbetar i samma riktning. Mensamtidigt finns det intressen -- oftast ekonomiskaintressen -- som bromsar och motarbetar dessasträvanden. Etiska marknadsföringsregler har dockutvecklats exempelvis vad gäller barnmat ochläkemedel.När det gäller alkohol har WHO satt upp mål omen konsumtionsminskning, en fråga som vi här iriksdagen har tagit upp. En radländer har antagit dessa mål som sina. Nere iEuropa har frågan om alkoholens skador blivitalltmer uppmärksammad. T.o.m. ett vinland somFrankrike har lyckats minska sinalkoholkonsumtion. FN:s Europadelegation hartydligt uttryckt att borde ta till sigsvensk alkoholpolitik.De statliga monopolföretagen, ochSvenska , borde i konsekvens medsvenskt arbete uppträda med större ansvarbeträffande sin utländska marknadsföring. Defullständigt hämningslösa reklammetoderna -- somnaturligtvis inte är tillåtna på hemmamarknaden --krockar totalt med svenskt internationelltfolkhälsoarbete.Vad vi reservanter från liberalerna,och kds begär i reservationerna 5 och6 är en översyn av marknadsföringen utomlandsoch riktlinjer för denna reklam.Herr talman! Jag yrkar med detta bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag påreservationerna -- med undantag avreservationerna 5 och 6 om export av alkohol ochtobak, vilka jag yrkar bifall till.Anf. 100 ():Herr talman! I betänkande NU23 behandlas, somGudrun redan har påpekat, förutombudgetpropositionens avsnitt om internationellhandel och exportfrämjande verksamhet även ettantal motioner. De flesta av dessa har anknytningtill propositionen. Men i två av motionerna tar manupp ett annat för kammaren välkänt ämne,nämligen reglerna beträffande export av alkoholoch tobak. Visserligen nämns begreppet export idet sammanhanget, men inte i förbindelse medexportfrämjande eller exportkrediter -- snararetvärtom.Motionärerna vill hindra ochSvenska att följa de regler förmarknadsföring och reklam som gäller i de ländersom de exporterar sina varor till. Det gäller reglersom säkerligen har tillkommit i sammademokratiska anda och med samma fullständigaberedning som regler gällande vårt land och somfastställts av riksdag skulle präglas av.Reglerna är säkerligen antagna av organ, som vartoch ett i sitt land följer pågående forskning och somtar intryck av skeendet och modifierar från sinautgångspunkter.Motionärerna talar om dubbelmoral och dereservanter i utskottet som stöder motionärernatalar om etiska regler.Vi i utskottsmajoriteten poängterar i ställetföretagens frihet att på eget ansvar utforma sinexport. Vi hävdar också principen om fri export ochmotsätter oss ensidiga handelspolitiska åtgärder.Skall som enskilt land påverka deninternationella konsumtionen av alkohol ochtobak, finns det andra och lämpligare fora att förafram våra synpunkter i -- t.ex. WHO, som GudrunNorberg nämnde.Att i stället tillämpa metoden att göra ingrepp i vårexportpolitik och utse enskilda företag tillfolkhälsoförkämpar i det här sammanhanget ärologiskt och inger nog inte den respekt inom deninternationella opinionen som motionärer ochreservanter kanske väntat sig.Jag ber att få yrka bifall till hemställan ibetänkandet avseende mom. 12 och 13. Dessutomyrkar jag avslag på reservationerna 5 och 6.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Jag tror, , att man harstörre respekt för ett land som talar samma språk ide olika organen. Om vi säger i WHO att man skallfrämja folkhälsan, skall också de svenska statligabolagen kunna ha samma etiska inriktning.Jag tror faktiskt att en dubbelmoral av det slag somnu förekommer gör att respekten blir mindre.Anf. 102 (nyd):Herr talman! För att svensk industri inte skall bliakterseglad och utkonkurrerad på mångaintressanta marknader, inte minst i ochÖsteuropa, är det angeläget att förstärkaExportkreditnämndens kreditramar ochgarantiåtaganden. Vi i Ny demokrati föreslår i våramotioner en ökning från 70 till 100 miljarder. Iannat sammanhang har vi faktiskt tidigare ocksåyrkat på en ökning av satsningen på från1 till 4 miljarder -- tyvärr utan att vinna gehör förframlagda förslag här i riksdagen.När det gäller kriterierna för bedömningen avtilldelningen av exportkreditgarantier tycker vi attdet finns anledning att i nuvarande lågkonjunkturge EKN nya anvisningar. Dessa skulle innebära i större utsträckning tog hänsyn såväl tillsysselsättningseffekten som till denregionalpolitiska situationen -- detta i kombinationmed en sänkning av kraven på säkerheter.Exportkreditnämnden har arbetat inom enbudgetram på , varav 60miljarder kronor har varit för exportgarantier. Avdetta belopp har bara 37 miljarder kronorutnyttjats, dvs. -- vilket ger anledning till visseftertanke.Beror detta på att EKN har tillämpat för högagarantivillkor och ställt för höga krav påsäkerheter? Om den slutsatsen är riktig finns detverkligen anledning till en mer generös och liberalbedömning vid beviljande avexportkreditgarantier.