prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — 3--8, 10, 12, 14 och 15(verksamhetsinriktningen hos de regionalautvecklingsbolagen, m.m.)1. utskottet2. 2--11 (s)Votering:184 för utskottet141 för res. 2--1124 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 22 nydFör res. 2--11:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 1 nyd, 3 v, 3Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU12 Ändringar i lagstiftningen förvärdepappersfonderKammaren biföll utskottets hemställan.UBU01 Ny läroplan för , m.m.Mom. 1 (skolans värdegrund såsom förankrad ikristen etik och västerländsk humanism)1. utskottet2. 1 (s)3. res. 2 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:25 för res. 218 för men.282 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde först res. 2Förberedande votering 2:146 för res. 124 för res. 2155 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde härefter res. 1Huvudvotering:158 för utskottet142 för res. 122 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 76 m, 27 fp, 28 c, 25 kds, 1 nydFör res. 1:128 s, 1 m, 1 c, 11 v, 1Avstod:1 c, 21 nydFrånvarande:9 s, 3 m, 6 fp, 1 c, 1 kds, 1 nyd, 3 v, 3Mom. 18 (arbetssätt och arbetsformer inom skolan)1. utskottet2. 6 (s)Votering:185 för utskottet141 för res. 623 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 6:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 20 (kursplaner i samhällslära och naturlära,m.m. att avslår motionerna 1993/94:Ub1yrkandena)1. utskottet2. 7 (s)Votering:185 för utskottet141 för res. 723 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 7:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 32 (riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avserbetygsskalan)1. utskottet2. 11 (s)3. res. 12 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:29 för res. 1218 för men.278 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde först res. 12Förberedande votering 2:138 för res. 1124 för res. 12162 avstod25 frånvarandeKammaren biträdde härefter res.11Huvudvotering:182 för utskottet141 för res. 113 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 27 fp, 30 c, 24 kds, 23 nydFör res. 11:129 s, 11 v, 1Avstod:2 fp, 1 kdsFrånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 33 (betygsskalan)1. utskottet2. 13 (s)Votering:184 för utskottet142 för res. 1323 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:77 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 13:129 s, 1 m, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 34 (det nationella provsystemet)1. utskottet2. 14 (s)Votering:183 för utskottet142 för res. 141 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 27 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 14:129 s, 1 fp, 11 v, 1Avstod:1 fpFrånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 45 (timmar för elevens val)1. utskottet2. 18 (s)Votering:185 för utskottet141 för res. 1823 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 18:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 57 (kommunens skyldighet att anordnaundervisning i B-språk)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:309 för utskottet13 för men.27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:125 s, 78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 22 nydFör men. :1 s, 11 v, 1Frånvarande:12 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 1 nyd, 3 v, 3Mom. 58 (hemspråksundervisning)1. utskottet2. 24 (nyd)Votering:300 för utskottet23 för res. 2426 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 78 m, 29 fp, 29 c, 25 kds, 11 v, 1För res. 24:23 nydFrånvarande:11 s, 2 m, 4 fp, 2 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 66 (utökad tjänstgöringsskyldighet förlärare)Yrkanden:1. utskottet2. 7 (nyd)Votering:303 för utskottet23 för mot. 723 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:129 s, 78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 11 v, 1För mot. 7: 23 nydFrånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 69 (extraresurser till kommunerna)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:307 för utskottet11 för men.31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 77 m, 28 fp, 29 c, 24 kds, 21 nyd, 1 vFör men. :10 v, 1Frånvarande:11 s, 3 m, 5 fp, 2 c, 2 kds, 2 nyd, 3 v, 3Mom. 74 (lagregler om självstyrande skolor)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:311 för utskottet12 för men.1 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 77 m, 29 fp, 29 c, 25 kds, 23 nydFör men. :11 v, 1Avstod:1 sFrånvarande:9 s, 3 m, 4 fp, 2 c, 1 kds, 3 v, 3Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 9 decemberBeträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 40.FIU04 Frågor om offentlig upphandling (prop.1993/94:78)Kammaren biföll utskottets hemställan.FIU05 Ingripande mot otillbörligt beteendeavseende offentligMom. 1 (lag om ingripande mot otillbörligtbeteende vid offentlig upphandling m.m.)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 1 (m, fp, c, kds)Votering:163 för utskottet162 för res. 124 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 1 c, 23 nyd, 10 v, 1För res. 1:1 s, 78 m, 29 fp, 29 c, 25 kdsAvstod:26 m, 7 fp, 11 c, 9 kdsFrånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 4 v, 3Motiveringen:1. godkännande av utskottets motivering2. godkännande av motiveringen i res. 2 (nyd)245 för utskottet23 för res. 253 avstod28 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 51 m, 22 fp, 17 c, 16 kds, 11 v 1För res. 2:23 nydAvstod:26 m, 7 fp, 11 c, 9 kdsFrånvarande:11 s, 3 m, 4 fp, 3 c, 1 kds, 3 v, 3Mona () och ()anmälde att de avsett att avstå från att rösta menmarkerats ha röstat ja.Mom. 2 (lag om reglering av offentliga sektornsegenregiverksamhet)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:297 för utskottet24 för res. 33 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 77 m, 29 fp, 29 c, 25 kds, 8 v, 1För res. 3:23 nyd, 1 vAvstod:1 m, 1 c, 1 vFrånvarande:10 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 4 v, 3Mom. 3 (konsekvensbeskrivningar till uttalandensom innehåller politiska ambitioner m.m.)1. utskottet2. 4 (s)Votering:184 för utskottet140 för res. 425 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:77 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 4:128 s, 11 v, 1Frånvarande:10 s, 3 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3LU09 Vårdnadshavares skadeståndsansvarKammaren biföll utskottets hemställan.LU11 Tillsyn över stiftelser i vissa fallKammaren biföll utskottets hemställan.JOU09 Strategi för biologisk mångfaldMom. 2 (strategi för biologisk mångfald)1. utskottet2. 1 (s)Votering:185 för utskottet140 för res. 124 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 78 m, 28 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 1:127 s, 1 fp, 11 v, 1Frånvarande:10 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 8 (informationskampanj om ett merekologiskt jordbruk m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:313 för utskottet11 för men.25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 77 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nyd, 1För men. :11 vFrånvarande:10 s, 3 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 21 (naturvårdsavgift på skogsprodukterm.m.)1. 7 (s)Votering:187 för utskottet138 för res. 724 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:3 s, 78 m, 29 fp, 30 c, 24 kds, 23 nydFör res. 7:126 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 2 kds, 3 v, 3Mom. 26 (generellt förbud mot markavvattningm.m.)1. i motsvarande del (v)Votering:311 för utskottet11 för men.1 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 78 m, 28 fp, 30 c, 24 kds, 23 nyd, 1För men. :11 vAvstod:1 fpFrånvarande:11 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 2 kds, 3 v, 3Mom. 32 (stöd till landskapsvård)1. utskottet2. 12 (s)Votering:185 för utskottet141 för res. 1223 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 78 m, 29 fp, 30 c, 24 kds, 23 nydFör res. 12:128 s, 1 kds, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JOU11 Lagändringar på djurhälsoområdetMom. 1 (bekämpningen av tuberkulos hoshjortdjur)1. utskottet2. (s)Votering:184 för utskottet140 för res.25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 28 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. :127 s, 1 fp, 11 v, 1Frånvarande:11 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 2--6Kammaren biföll utskottets hemställan.JOU12 Avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.NU06 redogörelse för företag med statligtägandeKammaren biföll utskottets hemställan.LU08 Ändringar i trafikskadelagenKammaren biföll utskottets hemställan.NU10 Ändring i StudsvikslagenMom. 1 (Ändring i Studsvikslagen)1. utskottet2. (nyd)3. men. (v)Förberedande votering:32 för res.16 för men.273 avstod28 frånvarandeKammaren biträdde res.Huvudvotering:301 för utskottet24 för res.24 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 77 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 11 v, 1För res. :1 m, 23 nydFrånvarande:10 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Pehr Löfgreen (m) anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde fick företas tillavgörande i början av morgondagensarbetsplenum.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.15.10 § Ny läroplan för gymnasieskolan, m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU2 Ny läroplan för gymnasieskolan,m.m. 1992/93:250).Anf. 158 ():Herr talman! fattade ett strategisktbeslut när den slog fast alla Sverigesungdomar skulle ha rätt till en treåriggymnasieutbildning. Utbildningen skall bidra tillatt alla unga människor skall ges redskap som ökarderas möjligheter att delta i framtidenssamhällsbygge.Det kräver stor anspänning av kommuner,skolledningar, lärare och elever att sätta den nyagymnasieskolan i sjön och ge den bärkraft förframtiden. Därför vilar ett tungt ansvar på regeringoch riksdag när först läroplan och betygssystem ochsedan kursplaner för ett gymnasium för alla eleverläggs fast.När den socialdemokratiska regeringen i Växa medkunskap lade fram riktlinjerna för den nyagymnasieskolan var ambitionen att genom brettupplagda program ge eleverna en stabil bas förframtida utveckling i yrkeslivet och för studier påhögskolan. Kärnan av basämnen skulle ge varjeungdom en god grund för att förkovras i sitt arbeteoch delta aktivt i samhällslivet. De egna valenskulle ge eleverna möjlighet att utveckla sinaspeciella intressen och också medge nya ochspännande studiekombinationer. Här fannsutrymme för kreativitet från elever, enskildakommuner, lärare och skolledningar.Att genomföra en så stor förändring avgymnasieskolan är ingen enkel uppgift. Det finnsdärför anledning för att följautvecklingen av gymnasieskolan med stort intresseoch vara öppen för förändringar i verksamhetensom kan leda till att göra framtidens gymnasieskolaännu bättre.Det är bra att ett enigt utskott nu ställt sig bakomsocialdemokraternas förslag om en parlamentariskarbetsgrupp som skall ges i uppdrag att följautvecklingsarbetet i gymnasieskolan. Detta är inteminst angeläget genom att utvecklingsarbetet igymnasieskolan sker på litet olika sätt och meddelvis olika utgångspunkter. Flertalet kommuneroch skolor inriktar sin kraft på att utveckla denationella programmen och att med densammanhållna klassen som bas utvecklasammanhållning, delaktighet och innehåll iutbildningen för eleverna. Andra gör intressantaförsök med en ganska långtgående kursutformningav gymnasieskolan.Vi socialdemokrater menar att det är angeläget attskolorna ges goda möjligheter att använda deförutsättningar den nya gymnasieskolan ger. Härmåste finnas utrymme för försök. Alla måste ha detgemensamt att de ger eleverna en god och likvärdigutbildning.Vi vänder oss däremot starkt mot att regeringen nulägger fast en närmast ofattbar centralstyrning avgymnasieskolan genom att slå fast kursplaner fördelkurser i olika ämnen. Låsningen blir inte mindreav att betygskriterier på två nivåer, godkänt och välgodkänt, låses för varje enskild delkurs. Visserligenvarnas för delkurser om bara 30 poäng, men det vihittills kunnat se av kursindelningen tyder på attämnena kommer att bli kraftigt uppdelade ochuppsplittrade.Det strider mot grundsynen att staten skall läggafast de gemensamma målen för ämnet, medanskolan själv i nära samarbete med elevernautformar kurserna eller det som tidigare betecknatssom delkurser.Jag träffade en erfaren läraresom skakade litet betänksamt på huvudet ochundrade hur hon skulle kunna förena hårt styrdakursplaner som för att citera propositionen ''skallanges så tydligt att det inte råder något tvivel omvad som avses'' med de krav på flexibilitet,anpassning till händelser i och elevernas viljatill påverkan av utbildningen. En centraltuppstyckad och sönderdelad gymnasieutbildningstrider mot tidigare storstilade uttalanden ommålstyrning, elevmedverkan och helhetssyn. Vivänder oss mot det och menar att det måste varaämnen eller samverkande ämnen som är grund förcentralt fastställda kursplaner.En konsekvens av regeringens styrning av skolan ärett helt nytt betygssystem. ska varje kursbetygsättas. Eleverna kommer inte att fåsammanvägda slutbetyg i olika ämnen. I ställetberordras lärarna utforma betyg på varje enskildkurs. Slutbetygen kan komma att motsvara någraav idrottsvärldens mer kompliceraderesultatprotokoll.Det här är ingen liten förändring avbetygssystemet. Ändå har den hastats fram inomUtbildningsdepartementet. Vilken tid har lagts nedpå försöksstudier tillsammans med lärare som nujobbar i gymnasieskolan? Vilket samråd har skettmed eleverna och deras organisationer? Vilkaanalyser har gjorts av det nya betygssystemetseffekter för högskolan? Vilken egen analys harborgerligheten uppriktigt sagt gjort av det nyabetygssystemet? När vi inledde diskussionen omsystemet i utskottet tyckte flera av osssocialdemokrater att det verkade som om inte enshela den borgerliga gruppen hade tagit till sig vilkenradikal förändring propositionens betygsförslaginnebär.Vi socialdemokrater är positiva till att ge utrymmeför försök i kommuner som kommit långt itänkande kring kursutformningen och där elever,lärare och föräldrar tror på den. Men vi kan aldrigacceptera att ett så oprövat system läggs på helagymnasieskolan. Det är inte rätt mot de ungdomardet drabbar. Skolan skall vara öppen för försök ochutveckling, men våra ungdomar får inte utsättas förcentrala beslut som inte är genomtänkta ochanalyserade.Herr talman! Vi socialdemokrater beklagar attutskottet inte har velat rubba den barriär somregeringen ställt upp för elever som inte hargodkända grundskolebetyg i matematik, engelskaoch svenska. Varför föreslår regeringen en såokänslig utslagning av och spärr för de elever sominte har godkänt i alla tre basämnena?Oftast är det naturligt för den elev som har storakunskapsluckor att börja gymnasieskolan på ettindividuellt program för att där få chansen attkomplettera sina kunskaper. Det rådet ger lärareoch syofunktionärer . Varför skallsystemet vara så stelbent? Det finns situationer dåeleverna trots ett underkänt betyg i t.ex. engelskabör ha goda möjligheter att följa de nationellaprogrammen. Varför vill man då skapa onödigatrösklar och till varje pris tala om för en ungmänniska att hon eller han inte hör hemma på denationella programmen?Kanske är det i det här fallet som så många andragånger som ordspråket säger: Det är intresset ochinte den praktiska verkligheten som talar. Det finnsandra uttryck för att intresset talar i betänkandet.På s. 34 skriver utskottet om läraryrket. Sammaborgerlighet som i alla andra sammanhang talar omlärarprofessionalitet är beredd att ge avkall pådenna professionalitet om utbildningar lämnas utpå entreprenad. Utskottets formulering är farlig.Den ger utrymme för godtycke och kan betyda atten grupp ungdomar inte får den helgjutnagymnasieutbildning som borde vara en rättighet föralla. Risken är stor att bristen på krav påentreprenörerna lockar fram olika former avföretagsanknuten utbildning utan egentligtpedagogiskt innehåll.En allt större grupp av gymnasieskolans elever harinvandrarbakgrund. De behövs i framtidenssamhällsbygge. vet vi att språket kommeratt spela en allt större roll i utvecklingen mot detvi kallar informationssamhälle. Ett av de viktigasteinstrumenten för att ge barn i invandrarfamiljerlikvärdiga förutsättningar att göra en god insats idet svenska samhället är att säkra att de får godasvenskakunskaper. Då måste skolan använda dekunskaper forskningen givit oss om hur barn somvuxit upp med ett annat språk lär sig svenska.För kom rapportom barn som har vuxit upp med ett annat hemspråkän svenska. Den visar otvetydigt och klart att en avskolans viktigaste uppgifter när det gäller dessabarn är att ge dem goda svenskakunskaper och attsvenska 2 är strategiskt i det arbetet.Christer sade i debatten om grundskolanatt det inte får råda något tvivel om behovet avsvenska 2. Beslutet att icke upprätta en kursplaninnebär att det råder stort tvivel om ambitionernanär det gäller svenska 2.Det må vara så att regeringen och den borgerligamajoriteten tror att det de nu gör är tillfyllest, mende många reaktioner vi har fått frånlärarförbunden, lärare, universitet och högskolorär entydiga. Det är mycket olyckligt att en särskildkursplan för svenska 2 inte läggs fast.Det är beklagligt att inte utskottsmajoriteten velatse behovet av att säkra svenskakunskaper för barnmed invandrarbakgrund. Dessa barn skulle då fåsamma språkkunskaper som barn med svenskbakgrund och samma möjligheter att utnyttja sinkompetens på den svenska arbetsmarknaden ochatt finna sig till rätta i det svenska samhället.Herr talman! Vi socialdemokrater har fogat nioreservationer till betänkandet om gymnasieskolan.Det är beklagligt att det har varit nödvändigt. Vistår självfallet bakom alla s-reservationer, men föratt spara kammarens tid vill jag nu bara yrka bifalltill reservation 3 mom. 7, reservation 4 mom. 10,reservation 7 mom. 16 och reservation 9 mom. 36.Om särskilda yrkanden görs under andra momentdär s-gruppen gjort reservationer, yrkar jag ocksåbifall till våra reservationer under dessa moment.I särskilda yttranden har vi också markerat vår synpå det internationella perspektivet, skolansvärdegrund och ett nytt lärlingssystem.Anf. 159 ():Herr talman! Jag står naturligtvis bakom hela minmeningsyttring, men jag nöjer mig med att yrkabifall till mom. 2, 3, 7 och 10.Frågan om värdegrunden tas upp också i dettabetänkande. Jag behöver inte upprepa denargumentation jag framförde i debatten omutbildningsutskottets betänkande 1 . Istort sett samma ståndpunkter gäller förVänsterpartiets del i detta avseende.Den formulering som finns i propositionen om attdet skall vara skolans uppgift att hävda dessavärderingar blir ännu litet märkligare i dettasammanhang. Här handlar det ju ändå om vuxnamänniskor. Man borde ha en större tilltro till democh ge dem möjlighet att diskutera och analyseraolika moralläror utifrån olika aspekter.Jag tycker att karaktären på de frågor man får närman är ute i gymnasieskolor -- sådana besök skerofta -- har ändrats . I slutetpå 70-talet och hände det t.o.m.att man fick beskäftiga frågor från ungmoderaterom lånekonstruktionen och bidragen tillvarvsindustrin. Detta skedde på gymnasieskolan iArvika av alla ställen. Sedan mitten av 80-talettycker jag att frågorna mer och mer har blivit avexistentiell karaktär. Jag tror inte att jag är ensamom den erfarenheten. Jag åberopar ingenvetenskaplig undersökning, men mot bakgrund avdet ökade miljömedvetande, den ökadeinternationalisering och det ökande intresse försolidaritetsfrågor som man möter bland ungatonåringar är det är klart att frågeställningarnafår denna karaktär.I det perspektivet kanske det inte är särskiltlyckosamt att öka kursbaseringen i undervisningen.Man löper större risk för fragmentisering avkunskaperna.Från sida tycker vi dessutom att detfinns för litet erfarenhet och att det gjorts för dåligutvärdering av den programbaserade skolan. Detär ändå bara ett fåtal år sedan vi fattade beslut omatt införa denna programbaserade skola. En delkommuner har först startat verksamhetenoch satt den treåriga gymnasieskolan i sjön.Det är litet svårt att avgöra när det är fråga om enkursutformad undervisning och utbildning och närdet inte är det. Det är naturligtvis i hög graddefinitionsfrågor.En alltför stor uppdelning, som kan leda till enfragmentisering, skulle som sagt också begå våld påden verklighet som omger oss, och den är jukomplicerad . Jag är inte man att motbakgrund av dagens politiska, ekonomiska ochsociala situation våga sia särskilt mycket omframtiden. En del saker har väl utkristalliserats. Jagtror att försöken att ändå se helheten också skallprägla skolans verksamhet.En kursuppdelning som försöker efterliknahögskolans system ger ju inte precis känslan avuppnåendet av några pedagogiska höjder. Denerfarenheten har vi ju absolut inte av högskolan,men däremot av folkhögskolan.En annan kritisk synpunkt mot en kursutformningär att den, om den känns påtvingad, kan förtalärarens professionalitet.Det är som sagt svårt att riktigt förstå vad som avsesoch vad som är drivkraften bakom den merkursutformade gymnasieskolan. Jag har erfarenhetav det gamla linjesystemet, och om jag tänker efterkommer jag naturligtvis på vissa moment där somjag skulle kunna beteckna som kursutformade. Detberor på hur vi kom överens om att vi ville haundervisningen upplagd.Inom ramen för programmen -- och t.o.m. inomlinjerna, vill jag hävda -- finns visst storamöjligheter till självvalda fördjupningar inom olikaämnen och kombinationer av kunskapsfält. Dettasägs i propositionen och i betänkandet. Att gå påoch säga att skolan skall vara mer kursutformadvittnar egentligen om en ganska såinstitutionaliserad syn på undervisnings- ochbildningsprocessen. Det är helt enkelt klåfingrigt,herr talman. Låt dem i stället avgöra själva hur devill lägga upp undervisningen och utbildningen.En annan intressant fråga i det här sammanhangetär vad som kommer att hända med klassen.Kommer klassen i allt högre grad att ryckas isär?Kommer klassen så att säga att luckras upp? Jagtror att det vore olyckligt. Olika rapporter ochannat har visat att klassen trots allt haren ganska stor social funktion för människor underde år då man begår gymnasiestudier. I tider avsönderfall och stora ekonomiska och socialaproblem, arbetslöshet och annat tror jag att klassenför en del unga människor faktiskt kan vara ettsocialt och moraliskt stöd. Det är inte svårt atttänka sig att det kan vara så.Det hade varit mer intressant att i samband meddebatten om ett gymnasieskolebeslut här ikammaren utveckla frågan om hur gymnasieskolani samarbete med t.ex. bättre skullekunna verka mot den sociala snedrekryteringen tillhögre studier.