prot · GH0911 · 1993-10-20 00:00:00 — (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkanden KU1, KU2,KU3 och KU4 samt justitieutskottets betänkandeJuU1 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § våldsskildring m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU1 våldsskildring m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talareönskade ordet. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Vissa yttrandefrihetsfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU2 Vissa yttrandefrihetsfrågor.Anf. 14 HANS ():Herr talman! 1991 beslutade i storenighet att annonser i den reklamfinansierademarkbundna TV-kanalen inte skulle få syfta till attvinna stöd för politiska eller religiösa åsikter elleråsikter i intressefrågor på arbetsmarknaden. om detta togs in i 10 § radiolagen.Sverige var i och med det unikt i detta avseende. Iett flertal länder i gäller särskildarestriktioner, främst för politisk TV-reklam. Så ärfallet i exempelvis , , ,, , och Österrike.Anledningen till förbudet mot åsiktsreklam varfarhågor för att den offentliga debatten i ökadutsträckning skulle komma att styras avekonomiska intressen och av aktörer med godekonomi som hade bättre möjligheter än andra attköpa sändningstid. Någon genmälesrätt ireklamsammanhang skulle knappast vara tänkbarom man hade åsiktsreklam -- i varje fall inte i formav en betald annons.Det som i stor enighet beslutade ienlighet med hemställan i KU:s betänkande1990/91:39 vad gäller åsiktsreklam i denmarkbundna kanalen gäller inte för kabel- ochsatellitsändningar av TV-program. Här har dessvärre riksdagsmajoriteten ändrat åsikt. Ingarestriktioner för åsiktsreklam föreslås heller gällaför den kommersiella radion. Därmed är fältetupprivet och åsiktsreklam till stor del accepterad.Möjligheter öppnas för starka grupper ochorganisationer med god ekonomi att bedrivaopinionsbildning och propaganda i etermedierna --en utväg som inte står till buds för ekonomisktsvagare grupper.Den offentliga debatten kommer i störreutsträckning att styras av olika aktörers möjlighetatt köpa sändningstid. Marknadsföringslageninnehåller heller inga regler vad gälleråsiktsreklam. En allsidig debatt kommer attförsvåras. Detta är till skada för yttrandefriheten ivårt samhälle och ytterst till skada för demokratin.I reservation 2 till betänkande 1993/94:KU2framhåller vi socialdemokrater att det samladeresultatet av denna ordning blir att medierna i ökadgrad kommer under kontroll av opinionsbildaresom förfogar just över de ekonomiska resurserna.Vi anser att detta skadar yttrandefriheten. Enligtvår mening måste i stället det synsätt som kom tilluttryck i utskottets tidigare uttalande omåsiktsreklam i den nya marksända TV-kanalengälla för såväl ljudradio som television och oavsettpå vilket sätt programmen sänds. Åsiktsreklam börsåledes vara förbjuden i alla radio- och TV-program.Jag yrkar därför bifall till reservation 2 tillbetänkandet, och i övrigt till utskottets utlåtande.Anf. 15 (nyd):Herr talman! Till betänkande 1993/94:KU2 har Nydemokrati tre reservationer. De behandlaryttrandefrihetsgrundlagens reklamregel, rätt tillgenmäle i massmedierna och jury i tryckfrihets- ochyttrandefrihetsmål.Jag börjar med frågan om reklamregeln iyttrandefrihetsgrundlagen. I lagens första kapitel12 § andra stycket ges möjlighet att genom vanliglag utfärda generellt reklamförbud. Vi anser attdenna möjlighet att förbjuda reklam är en faktiskbegränsning av den fria opinionsbildningen,yttrandefriheten och informationsfriheten. Det kaninte accepteras i en demokrati som Sverige.Det är därför dags för att också förreklamen acceptera regeringsformensgrundläggande principer om yttrandefrihet ochinformationsfrihet, liksom FN:s konvention om demänskliga rättigheterna och Europakonventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna.I regeringsförklaringen utlovades attEuropakonventionen skall införlivas med svensklag. Varför skall man då dröja med ändringen iyttrandefrihetsgrundlagen? Någon utredningbehövs inte.Riksdagen har äntligen införtreklamfinansierad radio. bordesamtidigt ha avskaffat den lagparagraf som gör detmöjligt att med ett enda penndrag tysta alla friaradiostationer. Lagparagrafen gör yttrandefrihetenillusorisk, och det kan Ny demokrati inte acceptera.Jag övergår nu till frågan om genmälesrätten. Nydemokrati har motionerat om att stärkamedborgarnas rätt att själva komma till tals i detmedium där felaktigheter har lämnats. Det handlaralltså om att stärka medborgarnas rätt till genmäleoch beriktigande.I dag finns den rätten inskriven i avtalet mellanSveriges Radio och staten. Motsvarande rätt finnsinte för den nya lokalradion. I satellit-TV-lagen,som antogs , har EG-direktivet för TV-sändningar införlivats. Artikel 23 föreskriver bl.a.att alla fysiska och juridiska personer vilkaslegitima intressen har skadats av påståenden ochfelaktiga faktum i ett TV-program ska ha rätt tillgenmäle -- ''right of reply'' -- eller motsvarandeåtgärd.Lagrådet menade att andemeningen i direktivet äratt genmälet förutsätts ske i TV-program ochifrågasatte om inte yttrandefrihetsgrundlagenborde ändras så att detta kunde föreskrivas. Nuvalde formen beriktigande, utan krav påi vilket medium beriktigandet skulle ske.Felaktigheter i TV kan alltså beriktigas påundangömd plats i en tidning. En sådan här ordninghar knappast stöd i det folkliga rättsmedvetandet.Beträffande tidningarna har pressen inrättat enopinionsnämnd och också skrivit etiska regler sompressen bör leva efter. Ny demokrati anser attpressens opinionsnämnd inte tillgodosermedborgarnas intressen på ett fullgott sätt.Ny demokrati vill alltså förstärka genmälesrättenpå så sätt att den enskilde ges rätt att, i det mediumdär felaktigheten har framsagts eller publicerats,själv få komma till tals och rätta felaktiga fakta omsin person eller händelse där vederbörande hardeltagit. Vi anser att en förstärkt rätt till genmäleoch beriktigande också skulle ha en hälsosam effektpå journalistiken. Den medborgare som skadasskall ha rätt till reparation av skadan. En sådanvetskap lär generellt höja den etiska nivån inomjournalistkåren.Ny demokrati anser alltså att det är dags att utredaförutsättningarna för en förstärkt och utvidgadgenmälesrätt.Slutligen några ord om jurysystemet i yttrande- ochtryckfrihetsmål. Juryn är politiskt tillsatt och detkan innebära komplikationer. Belysande är falletdär det socialdemokratiska förlaget friadesav en tryckfrihetsjury bestående av övervägandesocialdemokratiska jurymedlemmar.Europakommissionen har kritiserat det svenskajurysystemet, och det svenska sättet att utse jury ärinte förenligt med artikel 6där det föreskrivs att alla har rätt att få sin rättprövad av en opartisk domstol. Det är alltså dagsatt göra om bestämmelserna för hur man utser jury.Herr talman! Med hänsyn till kammarensarbetsbelastning yrkar jag endast bifall tillreservation 1 beträffandeyttrandefrihetsgrundlagens reklamregel ochreservation 3 beträffande rätt till genmäle imassmedierna.Anf. 16 HANS ()replik:Herr talman! gör gällande intebara att vår ståndpunkt skulle strida motEuropakonventionen utan också mot . Det skulle vara av intresse att vetavilken bestämmelse i dessa konventioner honåberopar. Innebörden i vad hon säger skulle ocksåvara att de länder jag räknade upp, ,, m.fl., också skulle habestämmelser som strider mot konventionerna. Såär inte fallet. Anmärkningar mot de länderna harinte gjorts.Anf. 17 ():Herr talman! Det är straffbart i vårtland att sprida tryckta skrifter som innehåller hetsmot folkgrupp. Begreppet hets mot folkgruppomfattar i straffrättslig mening hets med anspelningpå ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprungeller trosbekännelse. Däremot omfattas inte hetssom har någon anspelning på homosexualitet.Vänsterpartiet, och likaså , harframfört att hets mot folkgrupp, i detta fall mothomosexuella, är lika allvarligt som hets på grundav etniskt ursprung eller ras. Vi menar därför att enkriminalisering av hets mot homosexuella skallinföras både i och tryckfrihetslagen.Det är ett väsentligt krav.I utskottets bedömning har man anfört att dettaskulle kunna användas mot homosexuella och attdet skulle leda till ännu större svårigheter förpersoner som är homosexuella. Jag har svårt attförstå den invändningen. Detta är ett krav somsedan länge har framförts just av homosexuella,som ser detta som ett skydd för rättigheten attfungera på det sätt man själv vill i sexuelltavseende.När man i diskussionen jämför med hets mot andrafolkgrupper framförs ofta att det förekommer bådefysiskt och psykiskt våld mot t.ex människor avannan ras i vårt land och att så inte skulle vara falletnär det gäller homosexuella. Det stämmer inte. Detökade våldet som vi ser på gator och torg, somriktar sig mot människor av annat ursprung i vårtland, riktar sig också mot människor som ärhomosexuella. Vi har haft ett flertal sådanahändelser i vårt land, som klart och tydligt harriktat sig mot homosexuella. Det är oroande. Jaghoppas att justitieministern kommer att ta tag i detproblemet, och att det också sker på andra sätt. Detskulle vara ett stöd i kampen mot fördomar och ettstöd för rätten till homosexuell läggning ommotionen från bifölls. Den gälleralltså en utvidgning av förbudet mot hets motfolkgrupp i ochtryckfrihetsförordningen till att också omfatta hetsmot homosexuella.Herr talman! Jag vill yrka bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring på detta område. Jag skulle ocksåvara intresserad av att få någon kommentar frånandra partier, exempelvis som ocksåhar lagt fram en motion på detta område, om maninte tänker yrka bifall till det egna förslaget.Anf. 18 HANS ()replik:Herr talman! Jag vill också gärna yttra mig i dennafråga, eftersom socialdemokraterna har anslutit sigtill utskottsbetänkandet på denna punkt. Det råderinget tvivel om att de homosexuella, både i vårtland och i många andra länder, befinner sig i enmycket utsatt situation. Det finns all anledning attverka för opinionsmässigt att sådana här tendenserbekämpas.Det förslag som ligger på bordet gäller att dehomosexuella skulle utgöra en etnisk folkgrupp.Den aktuella bestämmelsen i tar fastapå folkgrupper. Jag har svårt att se att man skullekunna beteckna de homosexuella som enfolkgrupp. Om man vill ha skydd mot hets, förtaleller missaktning av homosexuella bör det ske i enannan ordning. Man kan också åberopa denbestämmelse om förtal som finns i brottsbalken.Jag har också fått den uppfattningen att dehomosexuella inte vill bli betraktade som enspeciell grupp. Det gör att den regel som man villanvända sig av, nämligen den om hets motfolkgrupp, inte är lämplig. Jag menar därför att desom har synpunkter på detta -- det har jag självockså -- bör återkomma med förslag som kanbeaktas på ett annat sätt än det nu liggande.Anf. 19 () replik:Herr talman! Till vill jag baraframföra att förslaget inte innebär att homosexuellaskall betraktas som en folkgrupp jämställd medgrupper med gemensamt rasursprung. Vad det ärfråga om är att jämställa den hets som förekommer.På samma sätt som den kan rikta sig till personer avannat ursprung kan den också rikta sig till en personsom har en homosexuell läggning. Av denanledningen menar vi att förbudet bör föras in bådei och i tryckfrihetsförordningen.Naturligtvis finns det olika uppfattningar inomolika homosexuella grupper. Men jag har uppfattatatt det för många har varit ett mycket starktönskemål att få det utvidgade skydd som det härförslaget skulle innebära.Anf. 20 HANS ()replik:Herr talman! I det senaste inlägget undviker EvaZetterberg att tala om bestämmelsen hets motfolkgrupp. Vad hon är ute efter är att man i lagligordning skall kunna beivra hets eller förtal mothomosexuella. Men då tycker jag att bestämmelsenhets mot folkgrupp inte skall sväva ut hur mycketsom helst. Då måste man komma med ett förslagtill kriminalisering i annan ordning.Anf. 21 (m):Herr talman! Det vi nu har att behandla är vissayttrandefrihetsfrågor som har uppkommit ianledning av den allmänna motionstiden /93.Det handlar om ett antal motionsyrkanden.Här har av framhållits attsocialdemokraterna har en reservation till dettabetänkande som går ut på att man vill förbjuda iprincip all åsiktsreklam i radio- och TV-program.Det har inte utskottets majoritet funnitanledning att stödja. Det beror just på att detförekommer åsiktsreklamförbud och reklamförbudinom public service-verksamheten, dvs. inomSveriges Radios ram. I radio- och TV-program somsänds av något av programbolagfår varken åsiktsreklam eller annan form av reklamförekomma.Däremot föreligger inte något liknande förbud isatellitsända TV- och radioprogram. Orsaken tilldet är delvis att de frifinansierade radio- och TV-företagen skall ha möjligheten att kunna finansierasin verksamhet med reklam, alldeles oberoende avom den är av åsiktskaraktär eller annan karaktär.Särskilt mycket åsiktsreklam har inteförekommit. Det har förekommit viss reklam. Ettpar politiska partier har visserligen sänt vissaåsiktsbudskap i och i . Men i någon större omfattning har detta inteägt rum.Vidare kan man fråga sig om det är på det sätt somHans Göran hävdar, nämligen attåsiktsreklam av princip inte bör förekomma ietersända eller satellitsända radio- och TV-program. Hur skall vi hantera tidningarna imotsvarande mån? I tidningarna är det tillåtet attköpa utrymme för olika former av reklam. Det görmånga olika grupper i vårt samhälle. Det är ocksåen form av åsiktsreklam, ett köpt annonsutrymme.Man kan fråga sig hur konsekvensen blir om manskulle förbjuda åsiktsreklam även i tryckta medier.Sedan kan jag hålla med om attdet i etersänd public service-verksamhet voreolyckligt att släppa in reklam av vilket slag den änmå vara. Vi har som sagt bestämmelser somreglerar det förbudet i Radiosprogrambolag. Det tror jag är till fyllest.Ny demokrati har också ett antal reservationer tilldet här betänkandet. Den första tar sikte påyttrandefrihetsgrundlagens reklamregel. Det är välingen hemlighet att vi i Moderata samlingspartietvar mycket tveksamma till att införa den generellabestämmelsen om möjlighet att införareklamförbud genom vanlig lagstiftning.Men jag vill till sägaatt förutsättningen för att vi över huvud taget --efter många års utredande inom de politiskapartierna -- skulle få en ny grundlag som regleradejust yttrandefrihetsfrågorna inom eterburna, ellerskall vi säga elektroniska medier var just att vi ficken någorlunda stor samstämmighet mellan de iöverenskommelsen deltagande partierna. Blanddem fanns också Moderaterna.När detta förslag diskuterades och antogs iriksdagen anmälde vi stor tveksamhet. Men vityckte ändå att det var värt priset att accepteradetta tills vidare för att över huvud taget få dennagrundlag, som är ett steg i rätt riktning. Men vi ärinte i alla stycken nöjda.Jag kan väl tillåta mig att inför kammaren kortredogöra för att vi från moderat sida faktiskt ocksåhar skrivit ett särskilt yttrande med anledning avjust yttrandefrihetsgrundlagens reklamregel. Därsäger vi att utvecklingen sannolikt går därhän, delspå grund av de vidgade europeiskaintegrationssträvandena, dels med anledning av attSverige sannolikt står inför ett införlivande avEuroparådskonventionen med svensk rätt. Dettaleder sannolikt fram till att vi får en liberalare synockså på möjligheten att sända reklam rentgenerellt i medier. Då skulle den här regeln såsmåningom köksvägen, om uttrycket tillåts, bliöverspelad av de nu nämnda skälen.Harriet och Ny demokrati har också enreservation som rör rätten till genmäle. Där harutskottets majoritet stannat för ett avstyrkande avdet enkla skälet att den fråga som rörgenmälesrätten är föremål för överväganden hosRadiolagsutredningen. Det finns ingen anledningatt föregripa utredningen innan vi ser vad den kankomma fram till. Därför har utskottet avstyrktdenna begäran.Ny demokratis tredje och sista reservation är densom gäller jury i tryckfrihets- ochyttrandefrihetsmål. Där har ochNy demokrati sagt att man avstår från att yrka bifalltill densamma. Jag kanske inte närmare behöverkommentera den reservationen, herr talman.Anf. 22 HANS ()replik:Herr talman! berörde egentligeninte frågan om varför majoriteten nu har ändratståndpunkt i den här saken. Jag vill säga att Sverigeinte är unikt här. Det upprepar jag. I exempelvisdet konservativt styrda har manregler av den här beskaffenheten.Jag vill utöver vad jag har sagt också hävdaatt det finns en fara för den allmänna och allsidigadebatten i massmedierna, i det här fallet ietermedierna, om man kan hänvisa dem som villföra fram sina synpunkter till att de får vara så godaatt annonsera i stället för att göra det på annat sätt.Här finns åtskilliga negativa sidor. Den fråga jagsärskilt vill ställa till är: Hur tänkersig att man skall kunna få engenmälesrätt när det gäller annonsering? Då finnsdet ingen skyldighet för företaget i fråga att införagenmäle, utan man kommer att hänvisa till annons.Anf. 23 (m) replik:Herr talman! Jag glömde i mitt anförande att yrkabifall till utskottets hemställan, så jag passar på attgöra det nu.Till vill jag än en gång säga attgenmälesrätten inte heller är garanterad när manköper annonsutrymme i en tidning. Om man därpåtalar någonting som andra läsare skulle viljainvända mot, har man ingen garanterad rätt att påköpt annonsutrymme få någon rättelse till stånd.I dag har vi inom i varje fall rammöjlighet att hemställa om genmäles- ochberiktiganderätten och få saken prövad hosRadionämnden. har för övrigt attpröva frågor av sådan beskaffenhet när det gällersändningar i . Men detta gäller som sagt inteköpt annonsutrymme utan det som förekommerinom den ordinarie redaktionellaprogramverksamheten, som i så fall omfattas avgenmäles- och beriktiganderätten. Den prövas avRadionämnden. Så där har vi redan enkontrollmöjlighet.I övrigt när det gäller rätten att köpareklamutrymme tycker vi att det principiellt sett ären rätt som bör tillkomma de fria medierna lika välsom man får köpa rätten att annonsera om varor,tjänster och vad det nu kan vara. Det tycker vi är enyttrandefrihets- och informationsfrihetsaspekt somväl ligger i linje med grundlagen.Anf. 24 HANS ()replik:Herr talman! jämställer reklam föratt köpa varor med åsiktsreklam. Det visar iblixtbelysning vad hans ståndpunkt är grundad på.Det är just detta som är felet -- det går inte attjämföra dessa ting.Det finns för svensk del, liksom för de olika länderi som har motsvarande regler som de viförespråkar, alldeles speciella krav som måsteriktas till etermedierna på grund av den storadominans och genomslagskraft som de har. Jagtyckte att i ett tidigare inlägg inågon mån var inne på detta. Men slutsatsen harblivit den att man har lämnat fältet fritt. Det ärdetta jag opponerar mig emot.Anf. 25 (m) replik:Herr talman! Jag tycker, , attfriheten till åsiktsreklam väl rimmar med degrundläggande informations- ochyttrandefrihetsaspekter som man kan lägga på attkunna köpa sig rätten till reklam. Jag har svårt attse att det skulle vara någon större principiellskillnad i förhållande till tryckfriheten ochpublicerad tryckt annons. Där har jag inte fåttnågot riktigt svar från övrigt har vi ju fått tillgång till alternativaelektroniskt förmedlande medier med nya kanaler.Dessa nya kanaler utgör ett utomordentligt gottkomplement, men de är frifinansierade iförhållande till det som vi normalt har varit vanavid, nämligen utsändningar. Det ärdet nya, och det kommer att ta litet tid för oss attvänja oss vid det. Att dessa alternativ hartillkommit tycker jag och utskottsmajoriteten är avgodo. För att de skall få möjlighet att finansiera sinexistens måste de också kunna säljareklamutrymme.Anf. 26 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag begärde ordet av den anledningenatt apostroferade Centerpartiet.Hon påstod att hade en motion medsamma krav som . Så är det inte. Detär en motion väckt av en enskild centerpartist. Detär alltså inte någon partimotion i någon form.Vad gäller synen på de homosexuella och deproblem som de kan råka ut för vill jag tillägga attCenterpartiet självfallet står för den uppfattningen,att homosexuella inte skall diskrimineras och attalla typer av diskriminerande förföljelse skallbeivras.Hans Göran har ingående redovisatmotiven till den skrivning som vi har ikonstitutionsutskottets betänkande och som jagstår bakom. Jag tror för min del inte att det vorelyckligt att karakterisera de homosexuella som enfolkgrupp och på detta sätt lagstiftningsvägenytterligare avskilja dem från vad som brukarbetraktas som vanliga människor. Vi får varaförsiktiga så att inte vår iver att lagstifta med godasyften får rakt motsatt verkan mot vad vi har tänktoss.Jag står alltså bakom utskottets bedömning ochyrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 27 ():Herr talman! Jag är övertygad om att BertilFiskesjö och alla övriga ledamöter delar minupprördhet över den diskriminering som drabbarhomosexuella i vårt samhälle. Det kanske intebehöver diskuteras mer, däremot hur vi skall gå tillväga för att stävja den diskriminering somförekommer. Där har vi uppenbarligen olikaåsikter.Jag menar att det har funnits väldigt tydliga teckenpå att den hets och det direkta fysiska våld somförekommer mot homosexuella i grunden yttrar sigpå samma sätt och drabbar de homosexuella påsamma sätt som diskriminering på grund avreligion, rastillhörighet eller annat. Därför menarjag att en lagstiftning som kriminaliserar sådan hetsockså borde omfatta de homosexuella.Jag tror att vi på allvar måste ta itu med dessa frågori framtiden. Det är ofta samma grupper som stårbakom våldet och diskrimineringen. Det behövervisas väldigt tydligt i svensk lagstiftning att detta ärnågot som vi inte accepterar. Jag ser det som enfördel om vi skulle få in kriminalisering av hets mothomosexuella i och itryckfrihetsförordningen. Detta är uppenbarligenen fråga som vi får diskutera mer framöver. Vi fårse om ledamöter från andra partier kan hitta andrasätt att stävja sådan här hets och visa att vi inteaccepterar diskriminering av de homosexuella.Anf. 28 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag vill tillägga att utskottet har tagitmycket seriöst på denna fråga. Vi har inte så attsäga glidit förbi den utan i utskottet diskuteratmotionsförslagen mycket ingående. Vi har ocksåredovisat de uppfattningar från homosexuella somvi har tagit del av. Det är på grundval av bl.a. sådaninformation som vi har stannat för detställningstagande som vi gjort. Jag tycker att det ärangeläget att understryka detta. Det är inte ettuttryck för något slags diskriminering avhomosexuella eller någon önskan att på något vissanktionera någon typ av förföljelse avhomosexuella. Det är väldigt viktigt attunderstryka detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Massmediefrågor m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU3 Massmediefrågor m.m.Anf. 29 ():Herr talman! Tyvärr går debatterna omyttrandefrihet, KU2, och massmediefrågor, KU3,delvis in i varandra. Det hela kan verka en aningförvirrande för åhörarna.Herr talman! Jag vill yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen i dettabetänkande vad avser reklam i radiomediet riktadtill barn. Vi har redan framfört kritik mot detta vidtvå tidigare tillfällen, dels i samband med att beslutom privat lokalradio fattades, då vi för övrigt ansågpropositionen i dess helhet inte vara tjänlig somunderlag för beslut i denna kammare, dels närregler för egensändningar av ljudradio i kabelfattades.I propositionen om privat lokalradio nämns överhuvud taget inte reklam riktad till barn.Propositionen skall läsas så, att eftersom reklamriktad till barn inte berörs, skall detta vara tillåtet.Det är ett nog så försåtligt sätt att skrivapropositioner på.Det finns ledamöter av denna kammare som anseratt EG-direktivet och reglerför etermedier skall gälla i utan någon somhelst inskränkning, trots att konventionen gerutrymme för varje land att göra inskränkningar idenna.