prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Däremot föreslog vi väl struktureradeoch formaliserade utvecklingssamtal som i skriftligform också skulle kunna delas ut i hemmen.Vi sade också eleverna med detta bakomligganderesonemang i princip skall vara godkända frångrundkolan för att komma vidare till gymnasiet.Eleverna skulle inte lämna förrän devar godkända.I dagens beslut finns mycket av detta:kunskapssynen, utvecklingssamtalen,godkändgräns till gymnasiet i vissa ämnen ochställningstagandet till betyg i uppförande ochordning. Men som jag ser det är det inte förenligtmed Betygsberedningens grundläggandekunskapssyn att t.ex. ha betyg i årskurs 5 för allaelever.Tror man på att inlärning är en individuell processgår det inte att mäta alla på samma gång. Däremotkan man mycket väl säga att man skall mätakunskapen upp till årskurs 5, så att man får inprocessen i sitt tänkande. Jag utgår också ifrån attlokala liberala skolpolitiker inte driver på föräldraratt begära information i betygsliknande former.Jag anser det förödande att ge betyg i olika ämnentill småbarn, helt i enlighet med vadBetygsberedningen kom fram till. Däremot ärWaldorfskolornas och Montessoriskolornas välstrukturerade utvecklingssamtal och omdömenbra. Jag instämmer i det tidigaresagt om att vi har gjort ett val. Jag utgår ifrån attföräldrarna har denna insikt.När det sedan gäller det betygssystem som nukommer att införas har ingen här tagit upp denrevolution det innebär i skolan att gå från ettrelativt system där man mäter och jämför elevernamot varandra till ett system där man hela tidenjämförs och mäts mot sig själv och sin egenkunskapsutveckling. Det krävs en totalomläggning, och det kräver också en välgenomtänkt vidareutbildning av lärarna. Den delenmåste vi ägna oss mycket mer åt än vad vi hitintillshar gjort.Anf. 126 () replik:Herr talman! Det var mycket i som också jag kan instämma i.Vänsterpartiet vill liksom , förmodarjag, ha en skola som ger ökad kännedom ominternationaliseringens villkor och möjligheter ochom vad begreppen solidaritet och ett riktigtmiljöansvar innebär.Därutöver vill vi från gå vidare ochförorda undersökande arbetssätt, enforskningsinriktad skola som tar upp mångaexistensiella frågor. Det skall i sig vara enexistensiell skola där bildningen får ha ett egetvärde.Vänsterpartiet har också föreslagit -- och ävenSocialdemokraterna har i något sammanhang förtfram samma förslag -- att de fristående skolornaskulle ingå i en skolplan. Det förslagethar avvisats av bl.a. Folkpartiet.Nu skrivs det in i läroplanen att etik ochvästerländsk humanism skall utgöra en värdegrund.Min fråga till blir då: Hur kommerframöver olika fristående skolor att kunna etablerasig i det fall de inte hävdar etik ochvästerländsk humanism? Detta står ipropositionen. Jag tror att det är på s. 19. Jag toginte med den eftersom jag nu läst den så mångagånger att jag är trött på den. Kan det tas till intäktför att säga nej till etablerandet av fristående skolorom de t.ex har zenbuddistisk eller islamiskinriktning?Det är sant att den kristna etiken och västerländskahumanismen har påverkat vårt samhälle på en radområden som man räknar upp. Men det finns ju endel undantag, t.ex. rättsväsendet där vi har storaromerska inslag. Detta var bara ett litetmeningsutbyte i debatten.Hur kommer det ställa sig framöver när det gälleretablerandet av fristående skolor i relation tillhävdandet av denna värdegrund?Anf. 127 ()replik:Herr talman! Låt mig säga till atthan skall läsa detta en gång till. Det står ingentingom det. Det står: ''Utskottet ansersammanfattningsvis mot bakgrund av det anfördaatt det tydligt bör framgå av läroplanstexten attformuleringen om skolans värdegrund såsomförankrad i etik och västerländsk humanisminte skall tolkas som att skolan skall överge sintidigare hållning i livsåskådningsfrågor.Undervisningen i skolan skall även varaicke-konfessionell. ''Jag vill påstå att läser helt fel. Härstår ingenting om att hävda. Här står att man skalltala om för eleverna ur vilket samband dagensdemokrati har vuxit och var dagensställningstagande till förmån för människors likavärde, för en humanistisk människosyn ochmänskliga rättigheter har kommit ifrån. Det harinte dumpit ner uppifrån. Det finns en historiskförklaring till, en beskrivning av, hur vi har tagit osstill det stadium vi är som svenskar i samhället.Det utesluter inte att det finns liknandetankegångar i andra religioner.Det nya med kristendomen var ju att hur man skulle leva med den här etikennär han var på jorden. Han förklarade vilkamotiven var. Han lyfte in dem i den enskildamänniskan. Han internaliserade begreppen.Ansvaret för ett etiskt förhållningssätt blev ditt. Vivill lyfta fram hur den processen vuxit fram.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag väntade på den här repliken. Jaghåller med om vad säger om detpersonliga förhållningssättet. Jag reagerade mot atten talare tidigare i debatten hävdade somkristen nation.Jag fick inte svar på min fråga om hur det kommeratt ställa sig framöver när det gäller etablerandet avfristående skolor.Däremot menar tydligen att manhar frångått propositionens text. Det är inte skolanssak att hävda dessa ståndpunkter.Anf. 129 ()replik:Herr talman! Vi har inte alls frångått texten,eftersom det inte står att man skall hävda. Där ståratt man skall förankra. Jag tycker att det är enväldig skillnad. Vi lägger tydligen helt olikabetydelse i detta. Skolan skall även i fortsättningenvara icke-konfessionell.Man skall förklara för eleverna hur detta medkristendom, människovärde, etik och västerländskhumanism har vuxit fram. Det är vad vi för in. Detär vad jag kallar förankrad i etik ochvästerländsk humanism. Det utesluter inte andrasynsätt. Vi skall förklara detta.Jag tycker att helt enkelt är uteefter att bråka. Han kan läsa detta likaväl som jag.Jag håller med den talare som tidigare sade att denhär diskussionen faktiskt är ganska obegriplig förmänniskor utanför den här kammaren. Vi äröverens om att vi är en nation som har vissa värden.Att vi då skall förklara hur dessa värden har vuxitfram kan inte vara så märkvärdigt. BjörnSamuelson ifrågasätter detta.Anf. 130 () replik:Herr talman! När jag lyssnade till den första halvanav anförande som handlade omvärdegrunden kände jag nästan för att resa mig uppoch instämma i det mesta av det . Jag förstår att det blir väldigt förvirrande fördem som inte finns här i lokalen eller har följtfrågan ordentligt. Vad är det egentligen de harslagits om i utbildningsutskottet?När jag lyssnar till förstår jagockså att oenigheten inte ser ut på det sätt somframgår av reservationerna. Gränsen går interiktigt där. Den går i hur man faktiskt tolkarbegreppet etik. Jag sade i mitt anförande attvi inte är oense om historien och om hur vårtsamhälle har byggts upp. Jag förstår att gränsernaför hur man skall tolka detta och vad det skallbetyda för skolan går inom regeringen.Därför var det litet synd att man kröp ur enigheten.Vi hade ju nått en överenskommelse om hur viegentligen såg på dessa texter.För övrigt kan vi kanske diskutera det här medhävdandet. Det står så läroplanen. Det är precisdetta det handlar om. Det står att skolan har enviktig uppgift i att hävda dessa värden. Då undrarman vad det är. Hävda är ett ganska aktivt verb.Det kan förmodligen tolkas ganska olika mellanregeringspartierna. För vår del är det just detta ställer upp på allt vad regeringen säger i sinsluttext som gör att det blir litet besvärligt. Annarsvill jag säga att vi verkligen har eftersträvat enighetoch inte velat krångla och gräla i den här frågan.Avslutningsvis, och icke med något samband tilldetta, vill jag yrka bifall till reservation 27.Anf. 131 (nyd)replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt att förlängadebatten, men jag vill kort protestera mot den i mitttycke alltför idylliserade bild avBetygsberedningens arbete som . Jag satt, som hon påpekade, med iBetygsberedningen och var den enda reservanten.Margitta undrar om statsrådet ångrar att hon inte antog Betygsberedningensförslag. Nej, det tror jag inte en sekund att hon gör,och tur är väl det. Om så hade skett, och utskottethade antagit förslaget, hade skolorna fåttbekymmer. Betygsberedningen lyckades medkonststycket att skapa nära nog fullständigparlamentarisk enighet kring ett förslag sompraktiskt taget samtliga remissinstanser sedanavfärdade fullständigt som oklart, motsägelsefulltoch obegripligt. Därför är det ett mycket gott betygatt regeringen inte tar upp det.Vi var överens om kunskapssynen, men den var såsjälvklar att jag hade svårt att förstå varför man sattoch diskuterade den.Betygsberedningens majoritet har fortsatt attkänna sig missförstådd och konstaterar att ingenförstod dem. Alla andra var antingen dumma elleroförstående. Det är bättre att konstatera attBetygsberedningen var ett präktigt fiasko. Det varinte en dikeskörning. Man körde rakt in i väggen,trots varningssignaler. Det fanns mycket avuppvisning i politisk prestige. Man försökte göravetenskap av personligt tyckande. Det bästa vi kangöra är att låta förslaget vila i frid, för dött var detredan när det presenterades.Anf. 132 ()replik:Herr talman! Jag blev glad över att . Jag väntade nästan på det. Det tillhörskollivets skrönor att Betygsberedningens förslagär ett fiasko och att utredningen har kört av vägenoch ned i diket.Vi ledamöter i Betygsberedningen var självaväldigt ödmjuka och sade att vi haft påoss och att det fanns delar av betänkandet som manmåste arbeta vidare med. Vi presenterade någragrundtankar.Remissinstanserna har hoppat på två eller tre av de12--15 grundtankar som vi lämnade ifrån oss. Dekan inte förstå dem och inte acceptera dem. Iödmjukheten ingår ju inställningen att det går attarbeta om förslagen. Det största problemet varfrågan om progressionen, dvs. att det skulle finnasen möjlighet att identifiera en utveckling avkunskaperna.Det vi framför allt gjorde, , var attvisa tilltro till lärarnas kompetens och profession.Det hade vi faktiskt underlag för efter de försök visjälva gjorde ute i skolorna. Det förslag vi nukommer att anta genomsyras inte på samma sätt avtilltro till lärarna.Departementet och har godtagit storadelar av förslaget. Utskottet bidrar med ytterligareen del -- den om utvecklingssamtal. Jag tror nog attBetygsberedningen till stor del har fått en senupprättelse efter remissdebatten.Jag håller fast vid det jag sade i mitt anförande. Jagtycker nog att man hade kunnat använda ochutveckla fler delar av Betygsberedningens arbete.Men något fiasko var det inte! Om det hade varitdet skulle vi helt ta avstånd från det förslag som vikommer att acceptera . Grundsynen i detförslaget är ju densamma som denBetygsberedningen förde fram.Anf. 133 (nyd)replik:Herr talman! Jag missunnar i och för sig inteMargitta hennes vilja att leva i ensagovärld. Jag skall inte förlänga diskussionengenom att gå igenom hur det faktiskt förhöll sig.Det jag säger är ingen skröna. Det är lätt för varoch en som vill att läsa Betygsberedningensbetänkande, inklusive min reservation, och framförallt remissvaren.Vi som har gjort det, och gjort det utan en vilja atttolka Betygsberedningens förslag som det endamöjliga, kan verifiera att det riktades enförkrossande kritik mot förslaget på just de punkterjag indikerade. Man försöker t.ex. göra vetenskapav personliga tyckanden.Det är lätt att konstatera att psykologerna skullekalla beskrivning av hurregeringen och utskottet har antagit huvuddelen avförslaget för förträngning. Den är ett fullständigtfalsifikat. Jag förstår att det är jobbigt att vidkännasett så präktigt misslyckande.Betygsberedningens förslag är dött och begravet.Låt det vila i frid!Anf. 134 ()replik:Herr talman! Nej, , förslaget ärfaktiskt inte dött. Men låt oss inte gräla om det.Stefan tar i sitt elva-ellertjugopunktsförslag upp frågan omvetenskaplighet. Jag vill bara säga att vi trotsall vetenskap inte har haft något bra betygssystem.Är det då inte någon vits med att försöka kommafram på något annat sätt? Det var det vi gjorde. Vibyggde förslaget på erfarna lärares bedömningar.Jag tycker att det faktum att vi enats om att läggafram ett förslag för denna kammare förtjänar enviss upprättelse. Utgångspunkten var att vissapartier inte ville ge eleverna några betyg alls och attandra ville ge betyg från första klass och i elva steg.Om man då i en process kan komma fram till ettförslag, skall detta förslag användas på ett ellerannat sätt.Anf. 135 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Det är en säregen upplevelse att bliapostroferad i och inte kunna svara. Nukan jag svara. Något säger mig att jag kommer attfå tillfälle att svara väl för mig.Frågan om det interna utskottsarbetet har ställtsom och om igen. Jag är själv osäker på vad som kanbedömas vara offentligt och inte offentligt. Jagtänker på ''bortslarvade''handväska som ett TV-bolag hittade.Om jag får frågan om vad som föregick i utskottetsvarar jag. Den som ställer frågan får ta på sigansvaret för att uttalandet kan bli prejudicerandeoch att det kan bli svårt för utskottet att jobba ifortsättningen. Det är inte mitt ansvar.Jag har fått förtroendet att precisera kdsställningstagande när det gäller skolansvärdegrund. Om något är oklart efter det hoppasjag att jag får tillfälle att svara. Jag tänker varautförlig nu och hoppas, herr talman, på tillgift omjag drar över . Ämnet harapostroferats, och vi i kds har anmodats att ta tillorda.Jag erbjuder mig att stryka mig från talarlistan fördebatten om utbildningsutskottets betänkande 2.Jag har anmält att jag vill tala i om detämne jag skall tala om . Man kan spara tid genomatt tala om och de frivilliga skolornasvärdegrund . De båda propositionernasformuleringar om dessa skolformer sammanfaller,liksom utskottets anslutning till dem.I den tidigare läroplanen, Lgr 80, sades visserligenatt skolan skulle stå för demokratiska värden, mendet angavs att skolan annars inte skulle påverkaelevernas värderingar, moral och människosyn.Skolan var alltså i praktiken värdeneutral.Det råder enighet mellan alla partier om attskolan skall hävda vissa värden och förklara hur devuxit fram. Jag citerar ur betänkandet , UbU1, sid23:''Under rubriken med goda värden -- -- --citerar regeringen till att börja med bestämmelseni 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen -- -- --. Därföreskrivs att `verksamheten i skolan skall utformasi överenstämmelse med grundläggandedemokratiska värderingar. Var och en som verkarinom skolan skall främja aktning för varjemänniskas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö.` Denna bestämmelse anger,framhåller regeringen, de grundläggande värdensom gäller för skolan och som är oförytterliga.Oförytterliga värden är de som i en givenkulturkrets förutsätts gälla under allaomständigheter. Regeringen anför att de normersom skolans verksamhet skall bygga på -- såsomrespekt för människans värdighet, individens frihetoch integritet, jämställdhet mellan kvinnor ochmän, omsorgen om den som har det svårt, detpersonliga ansvaret'' -- utskottet lägger också på s.25 till orden människolivets okränkbarhet och allaslika värde -- ''har en djup förankring i vårt land ochvår kultur. Normerna har djupa rötter i vår historia.Som särskilt viktig framstår skolans värdegrund,förankrad i etik och västerländskhumanism. Skolan har enligt regeringen en viktiguppgift i att hävda dessa värden och förklara hur devuxit fram och förankrats. ''Utskottet ansluter sig till den syn på skolansvärdegrund som regeringen ger uttryck för ipropositionen, dock med klargörandet att ''dettydligt bör framgå av läroplanstexten attformuleringen om skolans värdegrund såsomförankrad i etik och västerländsk humanisminte skall tolkas som att skolan skall överge sintidigare hållning i livsåskådningsfrågor.Undervisningen i skolan skall även varaicke-konfessionell. ''Socialdemokraterna delar enligt sin reservation 1utskottets syn på vilka värden som skolan skallbygga sin verksamhet på och överföra till nästageneration, men reserverar sig mot att begreppen''etik'' och ''västerländsk humanism'' skallförekomma i läroplanstexten.Reservationen är djupt olycklig. Oenigheten ärdjupt olycklig. Jag vill instämma i det särskildayttrande som från Centerpartietoch från gjort. Debeklagar djupt att utskottet inte kunnat samla sigkring en gemensam värdegrundsskrivning och villunderstryka att skrivningarna om skolansvärdegrund, förankrad i etik ochvästerländsk humanism, inte kan tolkas på annatsätt än att den grundlagsfästa religionsfriheten ärorubbad och att den svenska skolan även framgentär öppen för alla, oavsett trosinriktning ochreligion.Jag skall kanske flika in att klargörandet att skolanockså i fortsättningen skall vara icke-konfessionellgivetvis inte hindrar fristående skolor från att som välja olika profiler, t.ex. zenbuddistisk, islamskeller , att religiösa företrädare, t.ex. enpräst, imam eller ateist, medverkar på en lektion,eller att en skolavslutning äger rum i en kyrka elleren moské om man så önskar. Samma förhållandensom råder skall alltså råda i fortsättningen.Socialdemokraternas reservation ter sig åtminstoneför mig mycket märklig när de bara något stycketidigare instämmer i betänkandetexten på s. 25, därdet sägs att: ''Utskottet instämmer med regeringenatt kristendomen har haft och har stor betydelse idet svenska samhället och att dess inflytandesträcker sig från kultur, värde- och normsystem,lagstiftning och rättssystem till samhällsmoral,sedvänjor och tradition. Kristendomen har därfören särställning för att kunna ge grunden tillförståelse för svensk och västerländsk kultur ochsamhällsutveckling. etik utgör således endel av det nationella kulturarvet. ''Inkonsekvensen är iögonfallande. Hur kanSocialdemokraterna och Vänstern reservera sigmot begreppen ''etik'' och ''västerländskhumanism'' i läroplanen som förklaring till varifrånvi fått de grundläggande värden vi alla delar ochsamtidigt hävda att kristendomen har ensärställning till förståelsen av just detta och attkristen etik utgör en del av själva det nationellakulturarvet? Det kan inte bara vara ett förbiseende,eftersom Socialdemokraterna i den gemensammatext jag just citerade bidrog med åtminstone ett parolika formuleringar när texten skrevs.Min fråga till Socialdemokraterna bli alltså: Hurskall man å ena sidan kunna undvika begreppen''etik'' och ''västerländsk humanism'' och åandra sidan påstå att kristendomen har ensärställning för att kunna ge grunden till förståelseav svenska och västerländska värde- ochnormsystem, lagstiftning, rättsystem ochsamhällsmoral och att etik är en del av detnationella kulturarvet?När det gäller en annan av Socialdemokraternasreservationer vad gäller skolans värdegrund,nämligen reservation nr 3 om demokratisk fostran,skriver vi i majoriteten att vi inte kan finna att deti frågan om demokratisk fostran föreligger någramot varandra stridande uppfattningar, och vi angeratt vi har samma åsikt som motionärerna i fråga omvikten av demokratisk fostran. Trots dettareserverar sig Socialdemokraterna! Kan det vara såatt Socialdemokraterna när det gäller både etik ochdemokratisk fostran reserverar sig trots varjeklarläggande och instämmande, därför att man villmarkera en olikhet, om den också sakligt sett intefinns?Jag vill ta upp tre invändningar mot begreppen''etik'' och ''västerländsk humanism''.1. Uttrycken skulle kunna uppfattas som att dediskriminerar andra religioner och livsåskådningar.2. Den som inte är skulle förbjudas varalärare eller lärarundervisare.3. Det är över huvud taget fel att ange envärdegrund med någon etik. Människors relationerskall inte regleras av annat än lagar. Detta är åsikterframförda av Vänsterpartietspartistyrelseledamoten i DagensNyheter den 22 november 1993.Låt mig bemöta invändningarna en i sänder.Jag börjar med invändning nr 1. Utskottetsklargörande, att formuleringen om skolansvärdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism inte skall tolkas som attskolan skall överge sin tidigare hållning ilivsåskådningsfrågor, kan inte med ord görastydligare. I det särskilda yttrandet av MarianneJönsson och , som jag instämmeri, pekar de ju på att religionsfriheten ärgrundlagsfäst.När utskottet uppvaktades avföreträdare för olika religioner, som kristendom,islam, buddism och judendom, bedyrade de alla attde gärna såg skolans värdegrund förankrad i justkristen etik. På deras presskonferens efteråtförtydligade t.o.m. , , som representerar muslimer i : ''Jesusär en förebild för hur man ska uppträda i samhället.Om svenskarna vore mer kristna skulle detunderlätta också för oss. Det är inget konstigt attdet talas om etik i skolans läroplan. Mycketav rasism och främlingsfientlighet bottnar iosäkerhet. Man är tryggare om man har en gedigenidentitet.'' Citatet är hämtat ur tidningen . Gruppen sade t.o.m.: ''Det ärförmätet av socialdemokraterna att säga sig förainvandrarreligionernas talan och tycka något somde inte tycker. ''Alla socialdemokrater reagerar naturligtvis intenegativt inför uttrycket ''etik''. i Dagen att hon ville attskolan skulle bygga på etik, och hon kalladeden kristna etiken ''en del av svenskvärdegemenskap''.Problemet ligger i missuppfattningen att kristenetik bara skulle kunna omfattas av kristna, att denskulle strida mot den religiösa pluralismen. Menreligiös pluralism är inte detsamma som etiskpluralism. Ett land kan leva och bestå med religiöspluralism -- så är förhållandet -- men inte medetisk pluralism.Socialdemokraterna befarar att uttalar man att vifått våra normer från etik och västerländskhumanism, gör man ett religiöst uttalande, som kanupplevas diskriminerande.Låt mig ta ett exempel på normer som vuxit frammot en viss religiös och historisk bakgrund, mensom vi använder utan att beteckna dem somreligiösa.Om jag nu påstår att det är tisdagen den 14december 1993, dagen efter , gör jaginget religiöst påstående genom att använda dennagemensamma tidsnorm. Ändå betyder ju ''tisdag''asaguden dag, och vi har också Odens dag,dag och Frejs dag, ett arv från vår förkristnatid. Att ange som går tillbaka tillden medeltida, katolska helgonkalendern, därvarje dag var helgad åt ett , i det här falletden kristna jungfrun i , som år 304led martyrdöden. Att säga att det är innebäratt jag i min tideräkning utgår från födelse.Tycker kanske Socialdemokraterna att det ärdiskriminerande att säga att det är 1993 ochinte 5753, som judarna, räknat från världensskapelse, eller 1371, som muslimerna, räknat frånMuhammeds ankomst till ?Av alla tänkbara bokstäver använder vi latinska,och av alla tänkbara siffror använder vi arabiska.Allting har sina rötter och sin historiska förankring,så också de grundläggande normer vi diskuteraroch är överens om i betänkandet. De är nämligen,rent historiskt och sakligt sett, i vår kulturkretsframvuxna ur och förankrade i etik ochvästerländsk humanism, som har gett oss tio Gudsbud, gyllene regeln och FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna. Därmed inte sagt att deinte i många stycken skulle överensstämma medden levnadsvisdom som kommer till utryck också iandra religioner och livsåskådningar.Är det kanske ett religiöst påstående när virelaterar vår lagstiftning från tio bud?Författaren , ''Slas'', som inte självbenämner sig som , skriver i sin bok : ''De tio budorden innehåller i all sinkorthet människans sen tidernas morgon samladeerfarenheter hur vi kan leva tillsammans ochgemensamt på detta klot. Vi har stora svårigheteratt respektera varandra då vi ju avsevärt skiljer osstill klädsel, till vanor, till uppförande, till utseende,till hudfärg och tro. De tio budorden är kanske vårtviktigaste arv. Om budorden överlämnades tillmänniskorna av en gud eller inte, får var och en trosom han vill, men vi kan inte låta bli att tro på Detio budorden, för budorden finns. ''Även broderskaparna , som i den 28november 1993 tar avstånd från begreppet ''kristenetik'', måste erkänna: ''Men håller vi oss inte,oavsett vilken tro vi har, i huvudsak till de tiobudorden blir samhället snabbt outhärdligt. Varkenateister eller kristna har tillåtelse att bryta mot `duskall icke stjäla' eller `du skall icke döda'. ''Den andra invändningen var att den som inte ärkristen skulle förbjudas att vara lärare ellerlärarutbildare.