prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Det är fråga om minimiregler,som gör att man inte konkurrerar med undermåligaarbetsmiljöer och dåliga löner.Det handlade inte om de socialatrygghetssystemen. Dessa kan vi diskutera på annatsätt och i annat sammanhang. Vi har synpunkter påarbetsmarknadsförsäkringar och påsocialförsäkringsområdet, men det var inte det somjag talade om, utan om svenska arbetstagaresmöjligheter att hävda sina grundlägganderättigheter och också om de anställdas möjligheteratt i stora koncerner ha något inflytande över sintillvaro, över sina anställningar och arbetsvillkor.Anf. 56 ()replik:Herr talman! Jag vill bara ställa en kort frågatillbaka till : I vilket avseende är dettaområde hotat i de pågående förhandlingarna medEG?Anf. 57 () replik:Herr talman! Det är möjligt att jag uttryckte migoklart i mitt anförande, men jag skall försöka redaut detta en gång till.Jag menade att man ger ett dubbelt budskap tillsvenska folket, som undrar om man sysslar medEG-anpassning när man ger sig på lagen omanställningsskydd och ifrågasätter lex Britannia.Jag hör också folk påstå att det är en EG-anpassning. Jag är fullt klar över att det inte är frågaom en EG-anpassning, men detta hotar självatilltron till förhandlingen. Många människor får försig att det här nog är något som vi har importeratfrån andra länder.Det är naturligtvis också en svårighet om man inteär aktiv och ordentligt tar till vara möjligheten attimplementera direktiven vad gäller kollektivavtal.Då blir det en EG-fråga.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Med anledning av det som BeritLöfstedt sade i sitt inlägg vill jag framhålla att det ivårt förhållande till EG inte kan råda minsta tviveltill att börja med om att fullt ut sluter uppbakom EG:s sociala stadga. Jag ser inga som helstproblem i förhandlingarna på den punkten.När det så gäller kollektivavtalens ställning iSverige delar jag uppfattning omvikten av att vi skall få deras ställning bekräftad. Vieftersträvar detta i förhandlingarna. Vi har inteännu nått det resultatet, men det är ett svensktförhandlingsmål.Att vi sedan på hemmaplan har olika åsikter i frågaom hur socialpolitiken eller arbetsrätten skallutformas är väl inte överraskande. Vi har mycketolika syn på hur vi bäst skall skapa riktiga jobb häri och hur vi bäst skall främja denekonomiska utvecklingen. Men villväl inte att EG skall bli en tvångströja på oss, så attvi inte fritt skall få debattera detta och att vi inteskall ha frihet att själva utforma vår politik på dessaområden, givetvis med iakttagande av deminimiregler som EG har lagt fast.Till slut: säger rakt ut att vårtagerande på hemmaplan -- och det måste gälla heladen politik och den diskussion som förs påhemmaplan i dessa frågor -- skulle försvaga vårförhandlingsposition utåt och att vi därigenomskulle få sämre möjligheter att få igenom våraförhandlingskrav. Låt verkligheten tala, BeritLöfstedt! Jag försäkrar att vi driver frågan omkollektivavtalens ställning med stor kraft. Låt oss sevad som händer den dag när förhandlingsresultatetligger på vårt bord.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag vill för det första säga attstatsrådet sade precis det som jagönskade mig och förväntade mig när det gällde attbetyga nödvändigheten av att vi följer samma linjenär det gäller att hävda kollektivavtalen. Jag sadeockså i mitt inledningsanförande att jag aldrig hartvivlat på att faktiskt tänker slåssför detta. Jag respekterar verkligen UlfDinkelspiels förhandlingsskicklighet och vilja att,enkelt uttryckt, få hyfs på denna problematik.Men det som jag ständigt konfronteras med påmöten är följande fråga: Hur kan det förhållandetatt regeringen är så angelägen om att driva igenomdessa frågor i det internationella sammanhangetrimma med att man i andra sammanhang är såtydlig när det gäller att försvaga arbetsrätten ?Jag talar nu inte om det som ochhans departement säger, men om andradepartement.Det blir litet bekymmersamt att, när man skallförsöka att engagerat förklara nödvändigheten avatt vi nu skall arbeta för att bli medlemmar i ,möta denna tvetydighet. Det har ingetmed någon EG-tvångströja att göra, men jagönskar verkligen att EG kommer därhän att det blirutomordentligt goda nivåer på det sociala skyddet.Det är ännu inte genomfört, men jag önskarverkligen att man skall kunna nå så långt i detavseendet.Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! För det första vill jag uttrycka minuppskattning av andra inlägg, somgjorde helt klart att hon inte vill ifrågasätta vårvilja -- möjligen vår förmåga -- att nå resultat närdet gäller vad också jag anser vara viktiga punkterpå socialpolitikens och arbetsrättens områden.För det andra vill jag bara konstatera att BeritLöfstedt uppenbarligen vill förmena den svenskariksdagen och de politiska partierna att öppet, inomde ramar som våra internationella förpliktelsersätter, diskutera utformningen av socialpolitiken,arbetsrätten och liknande.Jag tror faktiskt att det är en styrka att vi kan visaatt även om vi i delar är bundna -- påsocialpolitikens område är det i allt väsentligt frågaom minimiregler -- så finns det ett mycket stortutrymme, på socialpolitikens och arbetsrättensområde praktiskt taget obegränsat utrymme, för attutforma politiken efter våra nationella värderingar.Sedan har vi olika uppfattningar, och det tillhördemokratins väsen, om hur politiken skall utformaspå de här områdena. Jag tror att vi skall slå vakt omoch vara varsamma om just den handlingsfriheten.Anf. 61 () replik:Herr talman! Här skall inte förmenas någonnågonting. är en alldeles fri debattarenaoch skall självfallet vara det.Men jag ville bara berätta om det jag möter. Jagmöter utomordentligt många mycket oroligaarbetstagare som inte förstår signalerna, som intefattar att angreppet på arbetsrätten här hemma kanrimma med försvaret för kollektivavtalen iinternationella sammanhang. Man tror inte riktigtpå det, och det var det jag ville hälsa.Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! Då kanske och jag kanenas om att vi gemensamt skall göra allt för attupplysa om att de frågorna inte har ett skvatt medEG att göra. Det är en fråga om nationellavärderingar.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 63 ():Herr talman! Jag vill något berörajordbrukspolitiken i EG-sammanhang, och jag villgöra det ur två tidsperspektiv.För det första: Hur skall vi kunna hanterajordbrukspolitiken för attåstadkomma och bevara ett starkt ochkonkurrenskraftigt jordbruk inför ett EG-inträde?För det andra: Hur skall vi agera som fullvärdigamedlemmar inom EG?Visst anser vi att det finns brister i EG:s nuvarandejordbrukspolitik och att vi som medlemmar -- ochendast som medlemmar -- kan påverka EG:sjordbrukspolitik.1990 års jordbrukspolitiska beslut togs i närGATT-förhandlarna var mycket optimistiska.Sedan dess har det som bekant gått litet ner och litetupp. Strävan efter ett normalt varuutbyte länderemellan gällde och gäller också livsmedel. Därförsyftar till att minska stöd och subventionerockså för jordbruket. tillmötesgick på ettunikt sätt dessa GATT-krav genom denlivsmedelspolitiska reformen 1990.Sverige förhandlar nu om ett medlemskap i är att vi skall vara fullvärdiga medlemmar avGemenskaperna och omfattas av derasgemensamma politik. Det första och kanskeviktigaste området där EG har gemensam politik ärjust jordbrukspolitiken. Även EG:sjordbrukspolitik har modifierats för att underlättaen överenskommelse i , men förändringen ärinte lika långtgående som den vi har gjort i Sverige.Effekten av den skillnaden i förändringsarbete äratt för svenskt jordbruk och för svensklivsmedelsindustri har konkurrensläget kraftigtförsämrats gentemot de viktigaste konkurrenterna.Producentpriserna inom jordbruket i ärlägre än inom EG. Även partipriserna på livsmedelär betydligt lägre här. smör t.ex. kostar ipartiledet ca . i mot i Danmarkmotsvarande ca 30 kr.Detta ger dock ingen konkurrensfördel för vårsvenska näring, eftersom livsmedel från EG medhjälp av subsidier säljs till samma priser i Sverigesom de svenska varorna. Svenska livsmedeldäremot möts av ett gränsskydd när de skallexporteras till EG som medför att de inte heller blirbilligare i EG.Situationen är orimlig och ur många synpunkterolycklig. Svenska jordbruksföretag riskerar att slåsut på grund av det här. I många fall tror jag att detredan har skett. Företagen som riskerar att slås utär i många fall konkurrensdugliga gentemot EG:sjordbruksföretag och konkurrensdugliga med EG:sjordbrukspolitik.I en del fall rör det sig om jordbruksföretag islättbygder, men ofta är det här fråga om företag iskogs- och mellanbygd. De sistnämnda företagenriskerar vid en utslagning att för lång tid framöverupphöra med jordbruksdriften, och vi kan lätt insevilka konsekvenser det får både för landskapsbildoch för boendet på landsbygden.Jordbruket är en näring med långaplaneringsperioder och med långsiktigainvesteringar. Det tar t.ex. från betäckning aven ko till dess att den nya kalven kan börjaproducera mjölk. Det är på grund av den härlångsiktigheten i verksamheten som det är så viktigtatt den svenska jordbrukspolitiken anpassastill EG:s.När ett medlemskap blivit verklighet, får Sverigemöjlighet att på allvar påverka de delar av EG:spolitik som vi vill förändra. Enligt min mening börden gemensamma jordbrukspolitiken förändras iriktning mot ökad avreglering och minskat stöd. Ensådan förändring skall naturligtvis äga rum i helaGemenskapen.Stora delar av beslut var enligt min meningbåde riktiga och viktiga. Det gäller inte baraavregleringen utan också de delar som innebär attstaten skall kunna köpa tjänster av jordbruket,t.ex. landskapsvård och livsmedelsberedskap.För att dynamiken i näringen skall bibehållas krävsdet färre politiska ingrepp och flermarknadslösningar. I det ligger ingen motsättningmot statlig betalning för sådana tjänster som jagnämnde och ingen motsättning heller mot attstöd till jordbruksföretag skall kunna betalas ut i dedelar av Gemenskapen därproduktionsförhållandena är extremt ogynnsammaoch där det kan anses vara av värde att enjordbruksdrift upprätthålles.Jag vill, herr talman, upprepa mina två budskap:Endast som medlemmar i kan vi -- och skall vi --påverka och förbättra den gemensammajordbrukspolitiken. måste svensktjordbruk få likvärdiga förutsättningar som denärmaste konkurrenterna.Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! EG betyder olika saker för olikamänniskor. Även översättningarna av EG/EU ärolika. Jag måste säga att jag känner rätt starksympati för den översättning som tidigare i debatten, Europeiska förbundet.För mig symboliserar EG tanken på ett fredligtEuropa, där nationer samarbetar med varandra istället för att motarbeta varandra. Det ärnödvändigt att aktivt deltar i dettafredsprojekt. Ett utanförskap leder inte till någrafördelar för . skall tillsammans medövriga europeiska länder vara med och forma ettframtida fredligt Europa.Ett svenskt medlemskap i innebär betydandefördelar för , inte minst för den svenskalandsbygden, för det svenska jordbruket och för detsvenska fisket. Dessa näringar är utestängdafrån den stora gemensamma marknad som EGutgör, jordbruket genom EG:s höga gränsskydd,som varken näringen eller staten kan forcera, fisketpå grund av de stora skillnader som gäller i tull vidimport till EG jämfört med import till frånEG.Regeringen har lämnat förhandlingspositioner tillEG, förankrade även hos Socialdemokraterna. Detär en styrka i förhandlingarna att vi står eniga inomlandet. För att nå ett gott resultat i förhandlingarnabehöver vi enighet. Oenighet skulle bara gynna vårförhandlingsmotpart.Våra positioner är seriöst utformade, i princip utanprutmån. Det vi begär är rimliga villkor för svensktjordbruk och svenskt fiske. Målet förförhandlingarna är att resultatet skall bli så bra attvi kan rekommendera ett ja i kommandefolkomröstning.Vi förväntar oss svar från kommissionen vad gälleralla våra förhandlingspositioner i slutet av oktober.Det innebär att vi kan slutföra förhandlingarna påutsatt tid. Naturligtvis är resultatet viktigare äntidtabellen.Jag vill betona att vi inte bara passivt skall gå medi EG, utan vi skall vara med och bygga ett nyttEuropa. Vi skall använda medlemskapet. Enligtmin uppfattning skall vi på jordbruksområdetanvända ett medlemskap till att förbättra EG:smiljöregler, skärpa djurskyddet i EG, införamiljöavgifter i alla för att stimuleraanvändningen av t.ex. miljövänliga biobränslen ochtill att förenkla den krångliga jordbrukspolitiken iEG. Onödiga regler måste naturligtvis bort.De pågående förhandlingarna inom GATTpåverkar också och vår jordbrukspolitik.Ett positivt resultat av förhandlingarna inomUruguayrundan är nödvändigt för att hjälpa i gångvärldsekonomin. Svenskt jordbruk kan utan rädslavara för en GATT-lösning, bl.a. på grund av denändring av jordbrukspolitiken som riksdagenenades om 1990.En uppgörelse inom den pågående rundan kommerinte att vara en slutpunkt för arbetet inom GATT.Arbetet med att stärka frihandeln måste tvärtomfortsätta. I framtida diskussioner måste skyddet förmiljön också tas upp. En ökad frihandel får inteinnebära att miljön hänsynslöst förstörs i jakten påbilligare produktion.Jag känner viss förvåning över dem som fortfarandemumlar i buskarna om att vi inte skulle anpassa1990 års livsmedelspolitiska beslut med anledningav ansökan om medlemskap i beslutom jordbruket och beslut om att sökamedlemskap i fattades båda i denna kammaremed några månaders mellanrum. Jag lade ned storomsorg på att få majoritet bakom detlivsmedelspolitiska beslutet. Det finns också enbetydande majoritet bakom beslutet att sökamedlemskap i . Det vore rimligt att majoritetenblir lika stor när dessa båda beslut skallsammanjämkas.Målet är att svenskt jordbruk skall vara starkt ochkonkurrenskraftigt vid inträdet i EG. Det gäller ihög grad också för livsmedelsindustrin. Vad gällerprimärproduktionen har regeringen lämnat förslagsom har behandlats av . Ytterligare enproposition har avlämnats, och den kommer attbehandlas i kammaren . Därefter serinte regeringen behov av fler justeringar i 1990 årsbeslut.Svensk livsmedelsindustri måste skärpa sig för attbli konkurrenskraftig. Regering och riksdag kaninte lagstifta fram konkurrenskraft; det måsteföretagen klara själva. Det vore farligt omlivsmedelsföretagen slår sig till ro eftervalutakursförändringarna. Det behövs fortfaranderationaliseringar. Man kan inte räkna med att denuvarande prisdifferenserna kommer att bestå förevigt.Det finns ett uttalat intresse för kvalitetsmat blandkonsumenterna. Därmed ökar också intresset förett bättre och tydligare system för märkning avlivsmedel med ursprungsland. För att tillgodosedetta berättigade krav har jag samlatföreträdare för konsumenter, handel, grossister ochproducenter till en hearing om märkning. Jag harnu goda förhoppningar om att ett frivilligt systemför märkning av svenska kött- och charkprodukterskall kunna växa fram.Socialdemokraterna är slarviga i denjordbrukspolitiska debatten. Det är illavarslandeom socialdemokraterna inte förstår eller inte villförstå EG:s politik.Vad gäller den svenska politiken kallarsocialdemokraterna ofta prisregleringsavgifter förmiljöavgifter och påstår dessutom att beslutet att tabort prisregleringsavgifterna är en ny idé. Det är fel.Enligt beslut skulleprisregleringsavgifterna avvecklas när de intelängre behövdes. Det är också det som har skett.Socialdemokraterna räknade fel i diskussionernaom positioner i EG-förhandlingarna, och detverkar som om man fortfarande vidhåller sina fel.Dess bättre kom vi ändå överens om positionerna,och det glädjer mig mycket.Socialdemokraterna har yxat till en besparing på enmiljard på jordbruksområdet utan att specificerahur det skall ske. I miljödebatt i förrgårpåstod jordbruksutskottets ordförande att stödet till jordbruket ökat under minperiod som jordbruksminister. Det är också fel.Stödet har i stället sänkts år . Direktbidragenhar minskat med en miljard mellan 1991/92 och1993/94, och ytterligare neddragningar är redanaviserade. Gränsskyddet har sänkts både påvegetabilie- och animalieområdet.Jag tror att socialdemokratin kan bättre. Jag ärockså medveten om att jordbrukspolitik inte längrestår så högt på dagordningen hos dettaoppositionsparti.Herr talman! Det måste finnas ett nationellt ansvarför jordbruket, de areella näringarna ochlandsbygden. Vi har ett ansvar för naturresurseroch miljö och för en uthållig användning och vårdav dessa resurser. De areella näringarnas bruk äravgörande för den biologiska mångfalden. Jord-och skogsbruk producerar miljövänliga råvaror tilllivsmedel, energi och industri. Jordbruket harmöjlighet att bli ett slutled i kretsloppet för detbiologiska avfallet.Vi har också ett ansvar för att bevarakulturlandskapet, som skapats av våra förfäder,även om hela produktionspotentialen inte behövsvid varje tillfälle. Landsbygdens tillgångar somrekreationsbas får ökad betydelse både för demsom bor där, för andra svenskar och för européer.Vi når även dessa mål bäst genom ett medlemskapi EG.Anf. 65 (nyd)replik:Herr talman! Jordbruksministern pratar om deareella näringarna men nämner inte fisket, somockså hör dit. Jag har en konkret fråga just när detgäller fisket.Enligt skall svenskar betala itullavgift för att kunna leverera till EG-marknaden.Omvänt är siffran 0. Jag har i pressen sett mycketom att det är troligt att detta förhållande intekommer att förändras när ett avtal med EG liggerpå bordet. Jag vill gärna att jordbruksministernbemöter det.Jag har också en fråga vad beträffar fri rörlighet förmänniskor som reser med sällskapsdjur -- jagtänker på hundar. Möjligheten att ta med sig sinhund eller katt när man rör sig fritt inom EG:sområde är oerhört viktig för många människor.Frågan diskuterades i . serjag i pressen att så länge sedan kom med enrapport där man föreslår att fri rörlighet för hundaroch katter skall accepteras under förutsättningenatt vissa regler när det gäller vaccinationer, intyg attvaccinationerna har gjorts samt godtagbaridentifikation följs.Har jordbruksministern för avsikt att komma meden proposition i detta ärende? Jag tror nämligen attfrågan kan ha rätt stor betydelse för den allmännaopinionen när det gäller EG.Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Tullen på export av fiskprodukter tillEG är . Vi har inte krävtnågra övergångsåtgärder på några områden, vilketChrister Windén säkert känner till. Vi vill gå direktin i EG:s jordbruks- och fiskeripolitik. Det innebärockså att vi kräver att tullarna skall försvinna vid ettmedlemskap.De problem som möjligen finns på EG-sidan är attdet fortfarande finns övergångsregler påfiskeområdet för de senast tillkomna ländernaSpanien och . Vi har emellertid underförhandlingarna fått mycket positiva signaler ommöjligheten att bli av med dessa tullar. Det finns ettklart svenskt ställningstagande för att de skallförsvinna.Frågan om möjligheten att resa med hundar ochkatter tillhör de mest debatteradejordbrukspolitiska frågorna i denna kammareunder senare år. Den är kopplad till det förhållandeatt vi har varit fria från rabiessmitta iSverige. Vi vill inte ha in den.Nu finns det möjlighet att vaccinera. Så vitt jag vetär det ganska enkelt. Problemet att säkert kunnaidentifiera en vaccinerad hund kvarstår emellertid.Det är dessutom svårt att veta att vaccineringen harfungerat. Det kvarstår en del ytterligare arbete attgöra där innan man kan vara alldeles säker. Men såfort man kan garantera en lösning som är lika säkersom ett förbud för fri transport, är jag naturligtvisberedd att ta initiativ för att förenkla detta. Det ärav stor betydelse för många människor.Anf. 67 (nyd)replik:Herr talman! Jag tackar jordbruksministern för detlugnande beskedet beträffandet fisket.När det gäller hundar har jag den absolutauppfattningen att den rapport som är skriven ochlämnad från Veterinärmedicinska Anstalten gerförsäkringar av just den typ somjordbruksministern efterlyser. Om han ansluter sigtill den tolkning som de gör, kan jag alltså förväntaatt det kommer en proposition i ärendet inom kort.Anf. 68 Jordbruksminister ():Herr talman! För att undanröja eventuellamissförstånd vill jag säga att denna rapport ärmycket positiv och den pekar på de möjlighetersom finns. Men enligt den expertis som vi hartillgång till vågar man inte dra dessa slutsatser, i allafall inte ännu.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jordbruksministern söker tydligenstrid med socialdemokraterna omjordbrukspolitiken och EG. Det må så vara, menjag vet inte riktigt skälet. Det är möjligen så -- detbrukar det ju vara i alla fall -- attjordbruksministern får hårda angrepp på sig frånLRF. Det gällde mig också. Jag läser ju Land ochATL, så jag förstår hur jordbruksministern har det.Det kanske är därför som han vill upprätta en andrafront. Jag tar gärna polemik i de här frågorna omjordbruksministern vill det.I somras hade vi långa kritiska överläggningar därvi, med jämkningar på bägge sidor, sedan blevöverens om de positioner lagt in. Vår kritikdå gällde att regeringen ville förespegla opinionenatt det är gratis att kräva stora kvoter, det kostaregentligen ingenting för skattebetalarna. Denkritiken kvarstår i de frågor som inte gällerpositionerna. Det är riktigt. Ur detta kom det framtredubbla budskap. Det har talats mycket omdubbla budskap här.Det blev ett budskap till bönderna om attregeringen står på böndernas sida. Det skall blistora kvoter och stora möjligheter att ökaproduktionen när vi kommer med i EG. Det syntesockså direkt att många mjölkbönder kraftigtutvidgade sin produktion för att ta vara på dessastora kvoter. Där gick signalen fram: Det blir bradetta med stora kvoter. Ni får goda möjligheter attöka produktionen.I den offentliga debatten sade regeringen tillskattebetalarna att den inte skulle följa upp dettamed skattepengar. Det får bli vad det blir.Till EG har man gett det tredje budskapet. Det ärlitet detsamma som till skattebetalarna. Detinnebär att här skall marknaden få råda. Dessakvoter kommer kanske inte att förverkligas. Det äringenting som EG heller skall behöva betala.De som kommer i kläm med en sådanuppläggning är ju bönder. Det blir de somkan känna sig lurade av den uppläggningen. Vivarnade för detta. Vi har bekräftat vårasiffror på den punkten till regeringen. De ärkorrekta, och vi står för dem.Anf. 70 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag söker inte strid medsocialdemokraterna om jordbrukspolitiken i EG.Jag vill möjligen korrigera en del uppgifter frånsocialdemokratiskt håll i den svenska debatten.Jag underströk tvärtom två gånger i mitt inlägg denstora tillfredsställelse som jag känner över att vi harnått samförstånd om positionerna. Jag anser att detär mycket viktigt att vi bevarar detta underkommande debatter. I replik härligger det en antydan om att vi ändå, trots detta,skulle ha begärt för stora kvoter.När man umgås i med företrädare förkommissionen, och även när man träffarrepresentanter för andra kandidatländer, är detuppenbart att alla har den uppfattningen att det ärmycket seriösa positioner som vi har lämnat in. Detkan vi ju glädjas åt gemensamt, eftersom vi bådastår bakom dem.När det sedan gäller frågan om den svenskaskattebetalaren tycker jag illa om attsocialdemokraterna antyder att vi driver en politiksom kan innebära kostnader på kanske ytterligare5--10 miljarder. De siffrorna har nämnts och nämnsi debatten. Det var därför jag illustrerade vad vi hargjort. Vi har nämligen sänkt kostnaderna under dehär åren, och vi har aviserat ytterligare sänkningar.Jag är säker på att en annan signal skulle varamycket positiv i de tidningar som till, men jag känner ett ansvar inför detsvenska folket för att fullfölja den politik som vifaktiskt var eniga om 1990.Anf. 71 () replik:Herr talman! Det är utmärkt om vi kan vara samsom att fullfölja den politik vi var eniga om 1990. Påden punkten har jag inget som helst skäl attpolemisera med . Detta blir ettsvar på de angrepp som jordbruksministern nugjorde.Vi hade diskussioner. Regeringen backade, och vigjorde kompromisser. Vi stod bakom de positionersom sedan har lämnats in. De är naturligtvisseriösa.