prot · GG09117 · 1993-05-27 00:00:00 — Det kan finnas skäl för attgöra en lagändring för att klara mycket storaproblem i rena undantagsfall.För sedan fick en elev i besked omatt hennes val av skola inte skulle kunna uppfyllasom skolan, som planerats, blir fristående. Trots attden fristående skolan skulle garanteras mer pengarän samma skola i regi skulle ha fått,ansåg man sig inte kunna tillfredsställa de kravflickans relativt begränsade handikapp gällde.Alla barn har rätt till en trygg och positiv skolstart.Ett besked om att man inte är välkommen till sinnärmaste och önskade skola på grund av att manbetraktas vara för dyr, försvårar självklart en braskolstart.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Är skolministern, mot bakgrund av det inträffade,beredd att uttala att både fristående ochkommunala skolor skall ha skyldighet att ta emotbarn med handikapp i sin verksamhet, såvitt intemycket starka skäl talar för en annan placering?1992/93:768 av Bo G Jenevall (nyd) tillnäringsministern om utskiftningen av aktier iriskkapitalbolagen:Vid utskiftningen av aktier, till de företag som ärberättigade att erhålla dessa i riskkapitalbolagen,finns en mindre grupp företag som av olikaanledningar inte har kunnat svara under denangivna svarstiden.I denna grupp av företag finns ett antal som medangivande av resp. skäl begärt att få ut sina aktier.Det har ännu inte givit något resultat. Jag ärmedveten om att regeringen ännu inte har tagitslutlig ställning, men jag måste ändå ställa frågannu då tiden för riksdagsledamöter att ställa frågorgår ut kl. 10.Frågan är alltså: Kommer dessa företag att få sinaaktier som de är berättigade till? Om så ej blirfallet, vilka hållbara skäl kan i så fall regeringenange?1992/93:769 av () till statsrådetBeatrice om utvecklingsstörda barns rätt attvälja skola:Rätten att välja skola har varitinskriven i skollagen. Den borgerliga regeringenhar ofta betonat sitt intresse för att stärka dennarätt. Förslag har hastats fram utan att man inväntatresultatet av tillsatta utredningar, och det harfunnits begränsad tid att höra synpunkter frånberörda.Det finns dock ett undantag. När det gäller deutvecklingsstörda barnen och deras föräldrars rättatt välja skolform tar regeringen god tid på sig föratt lägga fram ett förslag.Riksdagen har behandlat frågan detsenaste året utan att frågan har förts framåt.Majoriteten har hänvisat till att en arbetsgrupp idepartementet arbetar med frågan och att denförväntas vara klara först 1994.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern följande:Är skolministern beredd att skynda på arbetet iarbetsgruppen, så att de utvecklingsstörda barnenoch deras föräldrar får sinsjälvklara rätt att avgöra i vilken skolform barnenskall gå?1992/93:770 av Bo G Jenevall (nyd) tillstatsministern om ett ansvarigt statsråd förbostadspolitiken:Varför har statsministern valt att inte ha ettansvarigt statsråd för bostadspolitiken, utan iprincip åtta?Det innebär ju i praktiken att bostadsutskottetsordförande blir ''bostadsminister'' och kansliet''bostadsdepartement''.1992/93:771 av () tillkulturministern om kommunernas ansvar förflyktingmottagning:Det har blivit ett alltvanligare fenomen att kommuner tackar nej till attta emot flyktingar. Det är tyvärr ofta relativtvälmående kommuner utan storainvandrargrupper. Detta innebär attflyktingförläggningar förläggs till kommuner medsämre ekonomiska möjligheter som får ta emotstörre invandargrupper.Detta är djupt olyckligt då detta innebär än mersegregation i det svenska samhället. Det skaparockså grogrund för främlingsfientlighet och rasism,vilkt med alla tänkbara medel måste motarbetas.Om allt fler kommuner väljer att säga nej tillflyktingmottagande innebär det också attkommunerna kommer att styra den nationellamöjligheten att föra en generös flyktingpolitik.Med anledning av ovanstående skulle jag vilja frågastatsrådet vilka åtgärder regeringen avservidta för att alla kommuner verkligen tar sitt ansvarför flyktingmottagningen?1992/93:772 av () till statsrådetBeatrice om det nya betygssystemet:Enligt uppgifter i media har regeringen nu enatskring ett förslag om nytt betygssystem. Valfrihetsägs vara modellen som gäller. Skolorna skalllokalt få bestämma om de vill ha den av regeringenfastslagna utvärderingsmodellen före årskurs nio.Regeringen förutsätter dock att betyg ges tidigare.Detta är naturligtvis ett sätt att ena en uppenbartoenig regering i en känslig politisk fråga.Risken är att föräldrar tvingar fram betygssystemväldigt tidigt och att valfriheten att välja betygsfriaskolor, framför allt på mindre orter, blir obefintligt.Därutöver ger regeringen, enligt media, inte någrasom helst möjligheter att arbeta med andra sortersbetygssystem. Betyg är inte någon odelat positiverfarenhet. I ett skolväsende präglat av alltförmycket betyg uppmuntras de på prov mätbarakunskaperna och inte, som betygsutredningen ville,elevernas förmåga att förstå sammanhang. Ombetyg ges i ett alltför tidigt stadium riskerarsystemet att uppmuntra konkurrens i stället församarbete.Jag vill därför nu fråga statsrådet omregeringen avser vidta åtgärder för att regeringensnya betygssystem utvärderas av oberoendepedagogiska experter, så att de eventuella negativaeffekterna som ovan skisserats kan undvikas.1992/93:773 av () tillstatsministern om internationella sanktioner motKroatien:Sedan flera veckor har en hänsynslös etniskrensning av muslimer från staden och andrastäder i centrala och sydvästra ägt rum.Rensningen utförs av bosniska kroater. Den skiljersig inte i något avseende från den etniska rensningsom bosniska serber begått under snart 14månaders krig i Bosnien. Bosniska kroater harunder dessa 14 månader sett till att tillförsäkra sigdet de anser sig ha rätt till av det självständigaBosnien-Hercegovina. Det har kunnat ske iskuggan av omvärldens mer än berättigade avskyinför det fruktansvärda våld som bosniska serbergjort sig skyldiga till.På samma sätt som ledningen i republiken olika sätt medverkat och understött de bosniskaserberna i deras etniska rensning understöds debosniska kroaterna av ledningen i republikenKroatien. och har vid fleratillfällen manifesterat sina gemensammalångsiktiga ambitioner med Bosnien-Hercegovina.Kommer mot bakgrund av den etniskarensning bosniska kroater genomför i att medverka till att internationellasanktioner vidtas mot på samma sätt sommot ?1992/93:774 av () tillstatsministern om Bosnien-Hercegovina:Kriget i Bosnien har snart pågått --kriget i det . --Owen-planen innebar i flera avseenden att departer som haft mer långtgående ambitioner än vadomvärldens erkännande av Bosnien-Hercegovinasom självständig stat gav dem, via våldsaktiviteteruppnått mer. Såväl serber som kroater tillerkändesstora delar av territoriet. Serberna förkastadeplanen då deras ambitioner sträcker sig än längre.Spelet kring --Owen-planen har gått ut på attgenom förhalningar, nu , uppnådet som vid planens utformande ännu inte var faitaccompli. De bosniska serberna har förkastatfredsplanen i förvissning om att omvärlden intetillräckligt kraftfullt kan hindra dem att uppnå sinaambitioner. och dess allierade tycks nu hagivit upp även --Owen-planens mål.Står bakom uppfattningen att i praktiken upphört som enhetlig statså som den erkändes av bl.a. genom invaleti FN ?13 § Kammaren åtskildes kl. 23.01.Förhandlingarna leddesav tamannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 24 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. afn. 62(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 124(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.