prot · GG09110 · 1993-05-13 00:00:00 — Jag tror -- liksom BengtWesterberg, såvitt jag har förstått -- att man måstekombinera föräldraförsäkringen med någon typ avkvotering för att göra skillnaderna mindre iföräldraförsäkringssystemet.Det är ganska märkligt att höra här och tillsammans med försvaravårdnadsbidraget när vi ju allihop vet att BengtWesterberg egentligen inte vill ha dettavårdnadsbidrag. Det är det som är det verkligtoroande i situationen. Det har brett ut sig någotslags feghet bland alla dem som ,och kanske ännu mer , vågade stå uppoch försvara den kommunala barnomsorgen.Man kan konstatera att den kommunalabarnomsorgen är samhällsekonomiskt lönsam. Omen av fem arbetslösa föräldrar skulle arbeta på ettdaghem som de skapar tillsammans, betalar allafem tillsammans tillräckligt mycket skatt för attfinansiera detta. Verksamheten är totalt settsamhällsekonomiskt lönsam.Ingen vågar säga detta. Ingen vågar säga att denkommunala barnomsorgen mycket kraftigt harökat valfriheten för framför allt kvinnor, men ocksåför många män.När det gäller den här mansklubben är jag öppenför att diskutera stadgarna med föreslog att vi skulle ha som målsättning attbekämpa reaktionära reformer och att bekämpaden politik som och hans parti står förpå det här området. Vi kan säkert enas om någragrundläggande minimiparoller. Om vi bara sätteross ner och diskuterar skall vi nog få ihop det.Anf. 20 (nyd):Herr talman! tog upp exempletmed tre barn, en ettåring, en treåring och enfyraåring. Enligt våra förslag blir nettopengarna96 . I det fallet kan det hända att mantappar ca . Men år två,tre, fyra, fem och sex blir det en vinst om manstannar hemma. Om man har ett barn i tvåårsåldernoch väljer att stanna hemma blir det en vinst på det.Jag tror att väldigt många inom industrin och inombyggbranschen skulle välja att stanna hemma hossina barn. Det innebär faktiskt att man släpper lossen hel del arbetstillfällen i andra änden. Låt osssäga att av svenska folket väljer att gåhemma. Då blir det faktiskt ett och annatarbetstillfälle som släpps loss.När det gäller mansklubb, som viironiserade över här, kan jag ställa upp där också.Jag kan gärna vara med och utbilda JohanLönnroth i hur man dammsuger, lagar mat osv. Detgör jag nämligen i mitt hem. Det ställer jag gärnaupp på.Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Jag tror att jag får beriksdagsledamöterna att klaraut vad det skall vara för klubb innan jag bestämmermig för om jag skall vara med eller inte.Birgitta hävdar att det bara bor unga familjeri nya bostäder. Så är det inte alls. Om man går utoch tittar på nya bostäder kan man se att alla sortersfamiljer bor i de nya bostäderna. Det går inte atthävda att bara för att det kostar mer att bo i nyabostäder -- när räntebidragen minskar, ökarkostnaderna -- drabbar det barnfamiljer. Det ärdess värre eller dess bättre, hur man nu vill se det,så att barnfamiljer finns i alla sorters bostäder. Deberörs naturligtvis både om vi minskarräntebidragen och om vi höjer fastighetsskatten.Min uppfattning är att vi kommer att behöva görabåda dessa saker . Men vi skallkompensera barnfamiljerna med förbättradebostadsbidrag. Det är den politiken som vi måstevälja framöver om vi skall komma till rätta medstatsfinanserna.Sedan ställer ett antal frågor omvårdnadsbidraget. Det är naturligtvis för tidigt attsvara på flertalet av dessa detaljfrågor. Men jag kanändå ge några preliminära upplysningar.Birgitta frågar t.ex. om de kostnader som jagnämner, 1--, är netto eller brutto.Svaret är att det naturligtvis är nettokostnaden fördet här bidraget. Vi skall återkomma till om detskall vara beskattat eller obeskattat när förslagetläggs fram för . Det gäller ocksåfinansieringen. Jag kan dock utan vidare ge beskedom att det inte kommer att finansieras genomminskade barnbidrag eller minskade bidrag tillbarnomsorg, vilket var de konkreta frågor somBirgitta ställde.Jag tror inte att ett vårdnadsbidrag med den härutformningen -- ett vårdnadsbidrag riktat till deminsta barnen och på en måttlig nivå -- riskerar attbli den kvinnofälla som , och i någonmån också , talar om. Vi är juredan i dag i en situation där de ganska förmånligaersättningsreglerna i föräldraförsäkringen gör attde personer som har goda inkomster ofta väljer attutnyttja föräldraförsäkringen änett år. De som har lägre inkomster har svårare attgöra det. Det rimligaste sättet att se påvårdnadsbidraget är att vi skapar sammamöjligheter för den som vill dra ner på sinmateriella standard att stanna hemma något längretid än och ändå få ett ekonomiskt bidrag.Jag tycker själv att barnomsorgen i ärutomordentligt bra. Jag kände ingen tvekan införatt låta min egen son börja på dagis redan , vilket var möjligt innanSocialdemokraterna förlängdeföräldraförsäkringen till . Jag vet att mångaföräldrar inte delar den värderingen. Även om jaghar min åsikt, måste jag också kunna visa respekti min politiska gärning för dem som har en annanuppfattning.Det ligger naturligtvis också i de diskussioner somvi för inom regeringen och som varinne på att alla inte tycker likadant. Där finns detskilda uppfattningar. Vi försöker agera så att vi kanvisa respekt för de olika uppfattningar som finns.Jag har däremot aldrig tvekat att säga att denkommunala barnomsorgen eller barnomsorgentotalt sett är samhällsekonomiskt lönsam. Jag har iett otal tal, artiklar, frågesvar i och iandra sammanhang understrukit just detta. Så ärdet naturligtvis. Den är både samhällsekonomisktoch offentligekonomiskt lönsam. De skatter som demammor, som det i praktiken är frågan om, somförvärvsarbetar betalar in, betalar gott och väl desubventioner som går till barnomsorgen. Därför ärdet angeläget att det finns barnomsorg.Det är också därför, som jag sade i den förrafrågedebatten, som jag så hårt har drivit på kravetatt vi skall få en tydlig lagstiftning på den härpunkten. Den skall klart tala om att kommunernaär skyldiga att tillhandahålla barnomsorg till deföräldrar som efterfrågar det. Jag tycker att ensådan lagstiftning är oerhört angelägen både förjämställdhetens och för samhällsekonomins skull.Peter Kling förirrade sig totalt i den sifferexercissom han höll på med. påstår han attbarnfamiljerna i själva verket kommer att få merpengar trots att man totalt sett skall spara 20miljarder. Detta är naturligtvis fullständigtomöjligt. Man kan inte från ett konto somsammanlagt ligger på kanske 45 miljarder dra in 20miljarder och hävda att de som har fått de45 miljarderna får mer efter det att man tagit bort20 miljarder. Det krävs nog att man är nydemokratför att klara den typen av piruetter. För alla andraär det fullständigt omöjligt.Anf. 22 ():Herr talman! Jag tycker inte att försöka spela bort det här medbostadskostnaderna på det sätt som han gjorde.Det är ett faktum att barnfamiljerna och de ungamänniskorna inte kan välja bostad på samma sättsom vi andra. De är i mycket högre utsträckninghänvisade till de dyra bostäderna. Det vet jag somhar tre barn i ålder 20--. Jag tror att BengtWesterberg också har ett par barn i den åldern.Därför borde han också känna till det.Jag tror att är mycket plågad närhan tvingas till detta. Jag vill gärna ge BengtWesterberg en chans att komma tillbaks tilljämställdhetsarbetet med oss. haroffentligt uttalat att det är viktigt att komma i gångmed utbetalningen av ett vårdnadsbidrag före valetoch inte bara fatta ett principbeslut. Då blir detnämligen svårt att avskaffa det.Jag vill ställa en mycket rak fråga till BengtWesterberg. har själv sagt atthan inte är beredd att ställa till med en regeringskrispå den här frågan, och det är ett öppet erkännande.Om vi socialdemokrater kommer tillbaks med ettförslag till att ett vårdnadsbidrag skall avskaffas tillförmån för andra och mer angelägna insatser förbarnen, kvinnorna och männen, är BengtWesterberg då beredd att hjälpa oss med det ellerkommer han att hjälpa till att saboteraden moderna jämställdhetspolitiken?Det är mycket allvarliga varningar somSocialstyrelsen utfärdar i den rapport jag citeradeförut. Det är inte sådant som man kan avfärda somtraditionella tjänstemannaprodukter. De skriver såhär: Särskilt oroande är situationen i flerastorstadsområden och förortskommuner där detstörsta besparingarna görs. Där är också behovenav särskilda insatser högre och verksamheten meransträngd. Det är de minsta barnen på daghem,skolbarnen utan fritids, barn med behov av särskiltstöd samt invandrar- och flyktingbarn som riskeraratt drabbas i framtiden.Herr talman! Vi är inte emot valfrihet, förnyelseoch utveckling. Vi vill tvärtom ha det. Men det viser nu är den samlade effekten av något helt annat.Arbetslösheten och ökade kostnader försocialhjälp, social nedrustning, indragning frånkommunerna, skolpeng och privatisering avideologiska skäl är något helt annat och mycketallvarligt. Vem som helst kan se att detta ärverkligheten.Häromdagen kunde vi på Lunchekot hörarapporten om den unga flicka som inte fick börja iden privata skolan i eftersom skolpengeninte räckte till, sade de, för att ta emot barn medsärskilda behov. Detta är inte någon enstakaföreteelse. Det upplever vi runt om i landet. Deprivata alternativen har inte tid för barn sombehöver tillsyn och efter klockanfyra . De har inte plats för invandrarbarn.De har inte plats för barn med särskilda behov. Ärinte detta något mycket oroande, BengtWesterberg?Anf. 23 ():Herr talman! Jag tycker naturligtvis att det är braatt så tydligt och klart slår fast attden kommunala barnomsorgen ärsamhällsekonomiskt lönsam. Men problemet är juatt det som händer nu -- jag hänvisar till dentidigare interpellationsdebatten -- är attkommunerna kraftigt skär ned. har gjort engenomgång av vad man skär ned på i kommunerna,och det visar sig att en mycket stor del avnedskärningarna sker just inom den kommunalabarnomsorgen, denna samhällsekonomisktlönsamma form av barnomsorg.Jag förstår att inte alla tycker likadant i regeringen,och jag förstår också att , omFolkpartiet nu skall vara med i regeringen, måstekompromissa på olika punkter. Jag förutsätter attBengt på alla sätt har försökt bekämpadet reaktionära förslaget om vårdnadsbidrag. Jagförstår också att lider av attregeringen nu är så beroende av Ny demokrati somden är. Det är ju inte bara ett knäfall för kds utanockså för Ny demokratis politik. Jag är övertygadom att inte mår riktigt bra i denhär situationen.Bengt kanske inte tog talet ommansklubben riktigt på allvar, men jag vill ändåhävda att vi män som har samma uppfattningarborde göra något tillsammans. Jag tror att vi i degrundläggande frågorna är ganska överens. Det harpå senare tid inte bara blivit ett bakslag förkvinnorna, utan man kan också säga att män somvill ställa upp för sådant som barnomsorgen,sextimmarsdagen osv. har blivit mobbade i denreaktionära våg som t.ex. nydemokraterna står för.Kvinnor organiserar sig mycket, både här iriksdagen och på andra ställen. De går samman ochförsöker på olika sätt stödja varandra. Vi män medgemensamma åsikter kan behöva hålla ihop litetmera och träffas för att diskutera hur vi skall stärkavår egen identitet, så att vi vågar ha dessauppfattningar och slåss för dem.Jag hade för inte så länge sedan sällskap i en taximed , som då skröt om alla de män tillstarka kvinnor som han hade övertalat att rösta påNy demokrati. Jag kände i luften något av det somjag har lagt märke till hos många män somuppmuntrats av och Ny demokrati.Man har blivit oroade över att kvinnorna har fått litet ökad makt, och skall de drivastillbaka med alla medel. Vi behöver, BengtWesterberg, arbeta tillsammans för att stå emotdenna reaktionära utveckling, som måste vändas.Anf. 24 Socialminister ():Herr talman! fortsätter att från sintalarstol upprepa att jag spelar bort bostäderna. Jagförstår uppriktigt sagt inte vad hon menar. Jag harsagt tydligare än vad någonsin harvågat göra i någon politisk fråga att det kommer attbli dyrare att bo . Förmodligen kommerbåde fastighetsskatten att öka och räntebidragenatt minska. Det är rimligt att man då kompenserarbarnfamiljer genom förbättringar avbostadsbidragen. Socialdemokraterna har mångagånger minskat bostadssubventionerna och höjtfastighetsskatten, men har aldrig inför något valvågat tala om att man skulle göra det.Vidare säger att det kommer oroandesignaler från kommunerna och att det istorstadskommunerna redan sker en del som inte ärsärskilt bra. Det tycker också jag. Det var därförsom jag i mitt svar till sade att detredan nu kan finnas skäl för vissa kommuner medmycket stora barngrupper och låg personaltäthetatt se över verksamheten. Det kan naturligtvisockså gälla för andra verksamheter änbarnomsorgen.Birgitta tog fram ett fall från , där enprivat skola tydligen inte hade kunnat ta emot enelev med funktionshinder därför att skolpengeninte räckte. Jag tycker att det verkar fullt rimligt , om man får ett bidrag motsvarande avden skolpeng eller det anslag som kommunensskola får, kanske inte klarar att ta emot ett barnmed funktionshinder. Däremot tycker jag attkommunen skall vara beredd att tillskjuta mer föratt denna skola skall kunna göra det.Jag är helt övertygad om att det inte heller finnsnågra kommunala skolor som mot ersättningkan ta emot funktionshindrade barn med demerkostnader som det kan medföra.Johan hävdade att ett vårdnadsbidragskulle vara ett knäfall för Ny demokrati och att jagskulle lida å det värsta av detta. Nej, jag lider intesärskilt mycket. Jag tycker inte att frågan är värd attlida för. Det handlar verkligen inte om knäfall förNy demokrati, som vill ha bort barnbidrag,föräldraförsäkring och stöd till ensamståendeföräldrar, utan om en påbyggnad på enfamiljepolitik som i allt väsentligt fungerar mycketbra.Birgitta berättade tidigare att hon var en avdem som stod bakom föräldraförsäkringen när deninfördes och att syftet då var att män ochkvinnor skulle kunna dela lika. , senare,kan vi konstatera att det målet inte uppnåddes.Män och kvinnor delar inte lika. Det var mot denbakgrunden som jag frågade omhennes riksdagsgrupp var beredd att medverka tillatt vi skulle kunna förbehålla männen en viss del avföräldraledigheten. Den frågan har dock BirgittaDahl på sitt vanliga undanglidande sätt inte tagitupp, och därför ser jag ett visst behov av att i dennafråga och kanske i andra liknande frågor få ensamverkan mellan oss män som är något merradikala i dessa jämställdhetsfrågor än vad BirgittaDahl vågar vara.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 25 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill meddela att besvarandet avinterpellationerna 164 och 175 utgår och att dei stället kommer att besvaras den 1 juni.4 § Svar på interpellation 1992/93:159 omåtgärder mot ett hot från östAnf. 26 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat statsministernvad regeringen gör för att förebygga hotet om storaflyktingströmmar från öst. Interpellationen haröverlämnats till mig.Utgångspunkten för interpellationen är de riskerför stora flyktingströmmar som skulle kunnauppkomma, om faller samman på det sättsom gjorde eller i en situation medmilitära uppror i . Interpellationen avserdels vad vi från svensk sida gör för att förebyggautvecklingar i öst som kan leda till massflyktvästerut, dels vilka åtgärder som regeringenvidtagit för att kunna möta sådana hot ochpåfrestningar.Den fortsatta utvecklingen i det tidigareSovjetunionen är utomordentligt osäker ochsvårförutsägbar. De nya staterna i det tidigaresovjetväldet befinner sig i en svår ekonomisk ochpolitisk situation.För svensk del är det en viktig utgångspunkt för vårpolitik gentemot länderna i öst att kunna bidra tillatt främja en demokratisk och marknadsekonomiskreformering av staterna i det tidigareSovjetunionen. Till detta söker vi ge vårt bidraggenom en lång rad samarbets- och stödåtgärder.Därigenom söker vi tillsammans med de övrigavästliga industriländerna förebygga utvecklingarsom skulle kunna leda till stora flyktingströmmarfrån öst.I enlighet med beslut koncentreras debilaterala ansträngningarna till länderna i vårt egetnärområde medan det övriga samarbetet ihuvudsak löper via multilaterala kanaler.Samarbetet med , och Litauenintar självfallet en särskild roll för oss svenskar.Sedan ett år tillbaka har vi frihandelsavtal med vartoch ett av dessa länder. Vi har också ettsuveränitetsstödsprogram som innefattar en långrad åtgärder för att stärka dessa staters möjligheteratt hävda sin nationella suveränitet. Sedan de ryskamyndigheterna nu börjat förbättra sin internasamordning av samarbetet med utländska givareökar också våra möjligheter att mer systematisktlämna ett stöd till den nordvästra delen avRyssland. Jag tänker då särskilt på de insatser vi görbl.a. i och, tillsammansmed och , i området omkringBarents hav inte minst inom ramen för samarbeteti det nybildade s.k. Barentsrådet.Jag vill också i detta sammanhang peka på detmiljösamarbetsavtal som ingåtts mellanSverige och och som gettkonkreta resultat framför allt inomkärnsäkerhetsområdet. Bl.a. bistår StatensKärnkraftinspektion aktivt med att bygga uppen oberoende rysk kärnkraftsinspektion.Stödet till våra grannländer i öst har hög prioritet.Öststödet utgör därvid en del i regeringens politiksom avvägs gentemot övriga områden inom ramenför den samlade budgeten. Regeringen är såledesinte beredd att enligt interpellantens förslag göranågon isolerad avvägning av detta stöd gentemotvårt bistånd till utvecklingsländerna i tredjevärlden.Låt mig mot denna bakgrund gå in på vad som görsför att kunna möta de problem vi ser resp. kankomma att ställas inför i olika mer eller mindrekatastrofala östliga utvecklingsscenarier.De problem som finns gäller främstsmugglingen av asylsökande från andra länder tillSverige via länder i det tidigare Sovjetunionen.Med anledning härav har den svenska regeringeninlett samarbete och kontakter med myndigheternafrämst i de baltiska staterna. Dessa syftar bl.a. tillatt öka de baltiska ländernas egen kapacitet atthantera asylsökande. hölls också iStockholm ett möte på statssekreterarnivå omirreguljär migration i . Vid dettamöte deltog elva länder. Mötet kommer att följasupp i två arbetsgrupper, som kommer att behandlaolika konkreta migrationsfrågor.För närvarande är inströmningen av asylsökandefrån det tidigare liten, och detbedöms heller inte föreligga någon särskild risk attnågra stora strömmar av asylsökande därifrånskulle söka sig till , om den politiskautvecklingen där fortsätter i demokratisk ordning.Stora flyktingströmmar innebär naturligtvisgenerellt sett problem av både ekonomisk ochpraktisk natur. Därtill kommer att dessaflyktingströmmar i många situationer kan ingå somelement i en utveckling som också innehållerallvarliga direkta säkerhetspolitiska påfrestningaroch risker. Sådana problem som skulle kunnauppstå i säkerhetspolitiskt allvarliga situationer harsedan länge ingått som en viktig utgångspunkt förtotalförsvarets operativa förberedelsearbete.Regeringen följer utvecklingen mycket noga, ochStatens invandrarverk har tillsammans med andraberörda myndigheter inventerat olika åtgärder somkan aktualiseras vid en eventuell framtidamasstillströmning av flyktingar från det tidigareSovjet. En särskild utredare med uppdrag att göraen översyn av vissa delar av utlänningslagen haräven lagt fram ett underlag angående lagligreglering av massflyktsituationer.En snabbt framväxande flyktingvåg skulle, ävenfrikopplat från eventuella säkerhetspolitiskapåfrestningar, kunna ställa samhället inför såkomplicerade och resursmässigt omfattandeuppgifter att fredssamhällets normala resurser ärotillräckliga.Regeringen ser det därför som en angelägen uppgiftatt vid behov så långt möjligt kunna komplettera dei fredstid normalt tillgängliga resurserna medlämpliga totalförsvarsresurser.Får jag här nämna att en parlamentarisk kommittéunder landshövding ledningnyligen har tillsatts för att utreda påfrestningar ochrisker i det fredstida samhället samt vissa frågor förtotalförsvarets civila del. En av utredningensuppgifter är att överväga om befintligaberedskapsåtgärder mot fredstida risker ochpåfrestningar i samband med storaflyktingströmmar från de f.d. -- precisden problematik har tagit upp -- ärtillräckliga. Kommittén har också i uppgift att prövaom beredskapsåtgärderna är tillräckligtsamordnade och om erfarenheterna från ettområde bedöms kunna utnyttjas i större omfattninginom andra områden.Jag har inhämtat att kommittén med förturbehandlar östflyktingfrågorna och attöverväganden och förslag i dessa hänseendenkommer att tas upp i ett delbetänkande som skalllämnas i år.Herr talman! Som har framgått av den lämnaderedovisningen pågår ett omfattande arbete i syfteatt hålla en tillfredsställande beredskap på detaktuella området. Regeringen och berördamyndigheter följer noga utvecklingen.Anf. 27 (nyd):Herr talman! Jag skall försöka tacka för svaret. Ja,det är svårt att tacka för något som jag egentligeninte fick -- men okej. Jag har frågatförsvarsministern vad som i klartext skall göras. Jagfick till svar en mängd byråkrati, t.ex. att det finnsett frihandelsavtal, suveränitetsstödsprogram,miljösamarbetsavtal, samarbete och kontakter medmyndigheterna har inletts, möten påstatssekreterarnivå och att arbetet skall följas upp itvå arbetsgrupper. Givetvis finns det en särskildutredare också, för att inte glömma enparlamentarisk kommitté!Jag frågade efter ett svar i klartext. Jag har iklartext fått till svar att regeringen över huvud tagetinte har tänkt sig att hotet kommer. Det finns där --kanske. Jag får försöka förklara igen. Jag säger inteom, utan jag säger när, det kommer att hända någoti öst. Det kanske händer något , kansketill vintern. Massor av människor kan komma hit tillSverige. Vad gör vi då? Skall vi göra som Friggebosäger? Hon sade att vårasommarstugor skall hyras ut. Hon kanske tänker påsina friggebodar. Inte vet jag. Flyktingen skall fåvälja sitt boende.Jag vill ha svar på följande. Har någotförberedelsearbete gjorts i för att ta emotalla människor i denna folkvandring? Det kan blifråga om sanitära olägenheter. Hela städer kanbehöva byggas upp. Vidare har vi frågan omvälståndsbarriären. Vi måste få folkvandringen attstanna före . Vi måste hindra att det bliren okontrollerbar folkvandring in i . Finnsdet någon beredskap över huvud taget?Det finns en småhusindustri i . Vi kan t.o.m.bygga timmerkojor -- som förr i tiden.Förberedelsearbetet måste börja . Jag trorinte att frågan är om, utan det är när. Vi måstesnabbt och effektivt skeppa över t.ex. dessa kojoroch hjälpa till att bygga upp förläggningar. Finnsdet några tankar åt det hållet?Jag är givetvis inte nöjd med svaret. Jag hoppas attjag kan få ett mer utförligt svar.Anf. 28 (nyd):Herr talman! Titeln på denna interpellation berörhotet från öst. Men finns det något hot från öst?Det har funnits olika uppfattningar om den saken.Under alla de år jag har talat med folk om dessafrågor har jag aldrig träffat på någon som har sagtatt det förekommer ett hot från väst. Inte ens denmest ilskna kommunist har sagt att det föreliggernågot hot från väst. Jag tror att denna titel äradekvat.En tidigare centerpartistisk försvarsminister sadeen gång en sanning. Han sade att hotet kommerfrån öst, men att som tur är finns finnarnadäremellan. Jag har sysslat med dessa frågor ,och denna man är den som har sagt precis hur detär. Men han blev för detta uttalande hudflängd imassmedierna, och häcklade honom.Något sådant fick man tydligen inte säga.Men här finns ett stort problem. Om det verkligenhänder något måste vi vara beredda. Jag kan ta minhembygd som exempel. Det tar tolvtimmar med bil att ta sig från tillTornedalen. Den aspekten har inte belysts idebatten. Många människor bor i dessa trakter.Bara i staden finns det ungefär en halvmiljon invånare. Det kan bli fråga om stora grupperav ryssar som kan tänkas komma till Sverige.Som tur är finns däremellan. Men i Finlandhar man vidtagit åtgärder. Såvitt jag vet har denparamilitära gränsstyrkan -- Rajavartiosto -- gjortvissa omdisponeringar mot den ryska gränsen. Detär väl tur att det finns beredskap där. har enmakalöst dålig beredskap.Jag kan tala om följande för er, och det är heltchockerande. Det finns älv på gränsenmellan och . Den skall bevakas avtull och polis.