prot · GH0915 · 1993-10-26 00:00:00 — Jag ser detta som ett slags risk iverksamhet, där Telias kostnader inte står iproportion till vad som utkrävs av dem somdrabbas.Jag undrar därför hur snabbt man kan komma lösning, vad ministern ser som rimligt. Enligtmin mening ökar problemen snarare än minskar.Anf. 73 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar principiellahållning att det här är någonting som till mycketstor del är väldigt nyttigt och bra, en tjänst somsäkert kan utvecklas. Därför är det viktigt att manhittar en differentierad lösning på problemet.I vilket tidsperspektiv man kan se en lösning är förmig omöjligt att säga. Vi har överläggningar medTelia, och vi för diskussioner framöver om de andramöjligheter som står till buds. Jag kan intesäga när en lösning möjligen kan nås.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jag ärmycket nöjd med att man tar itu med dessa frågor.Jag känner mig vara i gott sällskap. I harTeleverkets chef t.o.m. stämts för den verksamhethan håller på med inom 071-området. Vi får välavvakta och se vad resultatet kan bli. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på frågorna 1993/94:81 och 92 omansvaret för strandade fartyg m.m.Anf. 75 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågatmiljöministern om regeringen är beredd attmedverka till en översyn av klassificeringen avfarligt gods eller en ändrad lagstiftning som gör detmöjligt att bärga fartygsvrak som övergivits av sinägare.Ulla har frågat miljöministern omregeringen avser att se över lagstiftningen omansvaret för strandade fartyg och deras last.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara dessa frågor. Då båda frågornahar aktualiserats av det tyska lastfartyget grundstötning vid Salvorev mellan och , besvarar jag frågorna i ettsammanhang.Enligt gällande bestämmelser kan Sjöfartsverketbesluta om bärgning av grundstötta eller sjunknafartyg i två situationer. Den första är om fartygethindrar eller är till fara för sjöfarten i en allmänfarled eller om fartyget väsentligt hindrarbetydande fiskeverksamhet. Det andra fallet är omdet finns risk för att olja eller något annat skadligtämne släpps ut från ett fartyg och det finnsanledning att anta att svenskt territorium ellersvenska intressen i övrigt avsevärt kan skadasgenom utsläppet.Inte någon av dessa förutsättningar är uppfylldenligt gällande lag beträffande fartyget . Det kan vidare nämnas att det motbakgrund av fartygets läge, rådande vind, sjögångoch strömmar inte heller bedömdes teknisktmöjligt att bärga fartyget innan skadan redan varskedd.Vad gäller fartygets last innehöll den ettgödningsämne som inte är klassificerat som skadligtämne enligt bestämmelserna i den internationellahavsföroreningskonventionen MARPOL. Jaganser därför, mot bakgrund av det nu inträffade, attmöjligheterna att foga gödningsmedel tillförteckningen över skadliga ämnen börundersökas. Då det övergödningsproblem somfinns i inte förekommer på samma sätt ivärldens övriga hav, borde frågan i första handkunna tas upp inom ramen för Östersjösamarbetet.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. När FrankMichael gick på grund vid Salvorev aktualiseradesåtminstone två frågor. Den ena gäller naturligtvislasten. Som kommunikationsministern sadebedömdes den inte som farlig.Jag tycker naturligtvis att det är alldeles utmärkt attregeringen överväger att vidta åtgärder. Det skullevara ännu bättre om man sade att åtgärder absolutskall vidtas. Men jag är nöjd med detta, även omdet inte alldeles klart framgår omkomunikationsministern vill aktualisera fråganinom ramen för Östersjösamarbetet eller deninternationella havsföroreningskonventionen. Vifår väl hoppas att det blir båda delarna.Det andra problemet är vad som händer med självavraket, det som finns runt omkring lasten. Det varegentligen den fråga som jag hade hoppats få svarpå här. Vad beträffar lasten har jag ställt en annanfråga till miljöministern som jag hoppas fåmöjlighet att diskutera vid ett senare tillfälle.När det gäller själva vraket finns det alltså ingasvenska bestämmelser om hur det hela skallhanteras. Man kan lämna ett fartyg på det sätt somhär har skett.Jag uppfattade egentligen inget svar på min frågaoch vill därför ställa en kompletterande fråga: Ärdet på det sättet att regeringen inte tänker ändraden svenska lagstiftningen vad beträffaromhändertagandet av vrak?Anf. 77 Kommunikationsminister ():Fru talman! Frågan är närmast omvrakborttagningslagstiftningen skall ses över. Mankan naturligtvis tycka att detta fall skulle peka påatt det vore en logisk åtgärd. Det finns dock en faramed om skulle ha en betydligt generösarepraxis, att svenska staten, på statens bekostnad, tarhand om vrak som överges. Det skulle skilja sigväsentligt från vad som är fallet i andra länder.Risken är -- om jag överdriver litet lätt -- att mindrenogräknade redare helt enkelt kör upp på lämpligagrund och överlåter fartygen att tas om hand av enstat som är mycket mera generös än andra stater.Jag kan inte säga att det är aktuellt att ändrapå denna lagstiftning.Sjöfartsverket har bedömt att det aktuella fartygetkommer att sjunka. Det kommer att försvinna frånvattenytan, brytas sönder och försvinna. Det ärredan kraftigt sönderbrutet och förstört.Anf. 78 ():Fru talman! Jag har inte på något sätt gjort gällandeatt staten skulle ta över ansvaret för vrak runt vårakuster. Jag har över huvud taget inte nämnt det.Däremot tycker jag inte att det är alldeles självklartatt man som ägare till fartyg tillåts att köra upp dempå något lämpligt grund och lämna dem, på det sättsom kommunikationsministern beskrev.Det är fartyget gick pågrund utanför på västra kust.Det vraket kan man fortfarande se. Om nu FrankMichael försvinner från Salvorev, löses just detproblemet. Men det löser inte det principiellaproblemet. Därför kvarstår min fråga tillkommunikationsministern: regeringen attdet finns anledning att se över denna fråga?Anf. 79 Kommunikationsminister ():Fru talman! Självklart får denna typ avfartygsolyckor till följd att man funderar över dessasaker. Jag är inte beredd att ge ett konkret svarpå frågan om detta är tillräcklig anledning att nu seöver reglerna.Anf. 80 ():Fru talman! Då får jag deklarera att jag, i motsatstill kommunikationsministern, tycker att det finnsskäl att se över denna lagstiftning. Jag kommer attåterkomma under den allmänna motionstiden.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:83 om statligt stöd tillenskilda vägarAnf. 81 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jaghar för avsikt att vidta åtgärder för att utredaoklarheter vid tillämpningen av lagen om enskildavägar.En översyn av regleringen av enskilda vägar enligtlagen (1939:608) om enskilda vägar är, somfrågeställaren påpekar, nödvändig. För att kommatill rätta med problemet inrättades 1985 enarbetsgrupp som var gemensam förKommunikationsdepartementet och dåvarandeBostadsdepartementet för översyn av lagen.Gruppens förslag redovisades som bilaga till ettbetänkande av väghållningsutredning. Ipropositionen Trafikpolitiken inför 90-taletuttalades att ytterligare beredning av fråganbehövs.Jag delar uppfattningen att frågan behöver utredasytterligare. Jag har därför för avsikt att inom ensnar framtid föreslå regeringen att en kommittétillkallas med uppgift att göra en övergripandeöversyn av bl.a. lagen om enskilda vägar samt attkomma med förslag för att komma till rätta med enrad olägenheter som tillämpningen av lagen gerupphov till i nuläget.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Jag skall medglädje föra det vidare hem till . Där har dettaupplevts som ett problem i ett par olika fall. Jagskulle dock vilja fråga kommunikationsministernom han anser det vara riktigt attbostadsrättsföreningar skall behöva ta ansvar förvägar, gångstigar och parker och -- som de självahar uttryckt det -- skidbackar, trots att de liggernere i . Det sistnämnda torde vara ganskasvårt. Nog förefaller det märkligt att man i enbostadsrättsförening helt plötsligt skall tvingasöverta ansvar för kommunala väginrättningar.Anf. 83 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har den principiella uppfattningenatt det är viktigt att man håller isär å ena sidanregeringens och roll som lagstiftandeförsamling och å andra sidan domstolarnas roll somdömande instans. Jag har inte för avsikt att gå inoch ta över domstolarnas dömande funktion iexempelvis denna typ av frågor. Däremot är jaginne på att ändra lagstiftningen, så att vi kankomma ifrån de systematiska fel som finns inuvarande ordning.Anf. 84 ():Fru talman! Jag skulle helt kort vilja tillägga ännuen fråga. Jag har med tacksamhet konstaterat attkommunikationsministern ämnar tillsätta enkommitté. När i tiden skulle man kunna förvänta sigen rapport från arbetet? Rör det sig ?Anf. 85 Kommunikationsminister ():Fru talman! Min erfarenhet är att översyn av lagarav detta slag är ett mycket omfattande arbete. Jagkan alltså inte nämna någon tidshorisont för detta.Min uppfattning är att arbetet bör bedrivas såsnabbt som den demokratiska processen medger.Anf. 86 ():Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för det. Jag hoppas attdet skall gå vägen och önskar lycka till i arbetet.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:87 omOstkustbananAnf. 87 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig när ettbeslut angående Ostkustbanans nya sträckningSöderhamn--beräknas komma.På Ostkustbanan pågår ett antalutbyggnader till dubbelspår, linjeomläggningar ochanpassningar för trafik med snabbtåg. Sträckanmellan och ingår som en del idenna utbyggnad.Utbyggnaden av vår infrastruktur kräver beslut påolika nivåer inom vårt samhälle. Jag tycker att detär viktigt att besluten är väl förankrade regionalt,lokalt och hos enskilda människor som är berörda.Genom denna demokratiprocess finns nu flerafrågor att ta ställning till inom regeringskansliet.Dels har ansökt om expropriation förtillgången till mark, dels har iGävleborgs län begärt att regeringen skall prövadragningen av järnvägen och väg E 4 enligt 4 kap.2 § lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser. Som säkert förstår ärdetta omfattande frågor för regeringen att taställning till. Det är därför för tidigt för mig att i dagutlova något datum när regeringen kommer attfatta beslut i dessa frågor. Jag vill dock isammanhanget framhålla att starttidpunkten förvissa delobjekt är av underordnad betydelse sålänge hela Ostkustbanan kan tas i drift somplanerat.Anf. 88 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag hade nog hoppats på ett klararebesked. Alla myndigheter och gävleborgarna äreniga om att regeringen måste komma med ettbeslut så snabbt som det någonsin går. Allt är projekterat. Spaden kan sättas ijorden. Detta är en viktig infrastruktursatsning,både när det gäller gods- och persontrafik.Gävleborg är i skriande behov av arbetstillfällen,och det . I står avbyggnadsarbetarkåren utanför den ordinariearbetsmarknaden. I är läget någotbättre.Statsrådet kan inte ange något datum. Men trorstatsrådet att regeringen kan avgöra frågan ?Anf. 89 Kommunikationsminister ():Fru talman! Här handlar det om en utveckling därtvå verk har gått åt olika håll i fråga om dragningenav sträckan mellan och . Närutbyggnaden av nu är aktuell har Vägverketfastställt en arbetsplan för alternativet östligt läge.Banverket arbetar efter en plan med alternativetvästligt läge. Det är den situation som har uppstått.Jag har inhämtat att i länanmälde att järnvägens sträckningöver Norraladalen bör prövas enligt 4 kap.naturresurslagen. Den ansökan harremissbehandlats. De sista yttrandena kommer intill regeringen . Därefterpåbörjas beredningen och regeringens arbete att taställning till om prövning enligt naturresurslagenskall göras eller inte. Om man gör en sådanprövning, tar den troligen ett år.Banverket inkom med en expropriationsansökanför aktuellt avsnitt . Handläggningentar normalt mellan och . Jag troratt dessa tider skall kunna hållas, inom vad jag nuhar angett.Anf. 90 ():Fru talman! Det är beklagligt att vi inte kunde enasnär vi fick pengarna. Jag är väl medveten om att detkan ta tid när olika myndigheter har delademeningar.Men skulle statsrådet kunna ge mig löftet attregeringen kommer att arbeta med ärendet såskyndsamt som det någonsin är möjligt när detgäller att trycka på så att inga papper blir liggandeosv.Anf. 91 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan bara svara för den del som rörregeringskansliets hantering. I ärvi väl medvetna om den här besvärliga situationen,och vi önskar att detta projekt skall komma i gångså fort som det överhuvud taget är möjligt.Anf. 92 ():Fru talman! I så fall har vi samma uppfattning. Jagser fram emot att jobbet kommer i gång, så fort sommöjligt.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:88 om SJ:s taxorAnf. 93 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser göra för att skapa samhällsekonomiskeffektivitet i SJ:s trafik.Enligt det trafikpolitiska beslutet är detövergripande målet för trafikpolitiken att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delaren tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. I enlighet med dettrafikpolitiska beslutet infördes en vägtrafikmodellför järnvägen som innebär att staten tarhuvudansvaret för infrastrukturen och att SJ fårbetala fasta och rörliga avgifter för att utnyttjaspåren. Investeringarna i infrastrukturen skallplaneras på samhällsekonomiska grunder. SJ skalldäremot bedriva tågtrafik på affärsmässigagrunder. Statsmakternas uppgift är att fastställa deövergripande målen för SJ:s verksamhet.Detta innebär således att beslutat attstyra järnvägsmarknaden mot samhällsekonomiskeffektivitet genom att ta huvudansvaret förinvesteringssidan och inte genom att detaljstyratrafiken. Staten upphandlar dock viss interregionalpersontrafik. Detta innebär att SJ självt skall fattabeslut om priser etc.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Syftet med min fråga är att vi skallmedverka till att använda de samhällsekonomiskaresurserna så effektivt som möjligt, men ändå gefrihet åt den enskilde att själv besluta om sitt val avfärdmedel. Vid varje beslut skall individen, såvittmöjligt, känna av sin marginalkostnad, i vilkenmiljökostnader och olyckskostnader är inräknade.Vad beträffar dagens biljettpris på SJ, torde densamhällsekonomiska marginalkostnaden liggaavsevärt lägre. I det läget känns det svårt attfortsätta sända signalen till SJ att verksamhetenskall drivas företagsekonomiskt inom nuvaranderamar.Låt mig utöka min fråga: Avser regeringen attmedverka i EG:s utveckling -- så attsamhällsekonomiska principer kommer att gällaäven i EG-sammanhang -- och där verka för attresenären betalar marginalkostnader?I svaret hänvisar kommunikationsministern tillstatens upphandling av viss interregionalpersontrafik. Även på den punkten skulle jag viljaha ett klargörande. Kan en sådan upphandlinggöras så pass flexibel att man, om det går att visa ensamhällsekonomisk lönsamhet för sådan trafik somSJ avser att lägga ned, kan gå in och täcka dentrafiken med en sådan här upphandling? Jag tänkerframför allt på de nattåg som går mellan ochGöteborg respektive och , överFalun, och . På dessa sträckor kandet alltså bli aktuellt att överväga en sådan härupphandling för att få behålla trafiken.Anf. 95 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är en mycket klok ordning attriksdagen inte längre fastställer SJ:s biljettpriseroch tidtabeller. Dessa frågor överlämnas med varmhand till verket.Riksdagen har , inkl. de pengar som gått tilllänsjärnvägar, anslagit närmare 40 miljarderkronor att rusta upp och bygga ut järnvägsnätet för.En annan aktuell strategisk åtgärd handlar om attavreglera användningen av järnvägensinfrastruktur -- en departementspromemoria är nuute på remiss -- så att fler operatörer kan kommain. Därmed skapas den konkurrens som ytterligarekan driva järnvägsverksamheten mot ensamhällsekonomisk effektivitet, vilket LennartFremling efterlyser. Detta är den väg som vi har attgå.Detaljregleringens och detaljstyrningens tid inomtrafikområdet är över. Jag tror inte att det ärmöjligt att åstadkomma en samhällsekonomiskaeffektivitet med de metoder som är ja, när det gäller om regeringen villmedverka i EG:s arbete. De storajärnvägssatsningar som också görs i börsjälvfallet följa det föredöme som påjärnvägstrafikens område faktiskt utgör för EG-länderna.Om nattågen mellan och pågår endialog mellan representanter för regionen och SJ.Det är fullt möjligt att inför nästaupphandlingsomgång ta upp frågan med statensförhandlingsman om att också inkludera dennasträcka.Anf. 96 ():Fru talman! Jag instämmer i det somkommunikationsministern säger, att det ärangeläget att driva på politiken i den härriktningen. Det är viktigt med konkurrens på likavillkor mellan flera operatörer på järnvägen.Frågan om hur man skall åstadkomma attresenärerna får betala marginalkostnadernakvarstår dock. Överväger man att skapa sådanametoder att resenären får betala den härsamhällsekonomiskt kalkylerademarginalkostnaden?Sommarens erfarenheter av SJ:s prispolitik tyderpå att något skulle behöva göras åt den saken. Dethar också framgått tydligt att SJ felbedömt folksefterfrågan på resor till lägre priser. Undersommaren blev det alldeles proppfullt på tågen, ochgenom den prispolitik som då fördes har det gjortsstora samhällsekonomiska vinster, trots att SJ intehar gjort motsvarande vinst företagsekonomiskt.På den punkten måste man alltså gå in ochkorrigera.Anf. 97 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag debatterar gärna med LennartFremling om SJ:s prispolitik , närvi fått den utvärderad och när vi kan se vilkaeffekter som går att renodla utifrån denutvärderingen. Det är alldeles för tidigt att dranågra slutsatser av det experimentet.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:95 om benämning påEG efter MaastrichtAnf. 98 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilketofficiellt namn kommer att ha på EG efterMaastrichtfördragets ikraftträdande.I och med att den tyska författningsdomstolenavgivit sitt yttrande undanröjdes det sista hindretför ratificering av fördraget om den europeiskaunionen (det s.k. ), och det kandärmed träda i kraft.Det nuvarande EG-samarbetet, som regleras iRomfördraget och enhetsakten, kommer att utgöraen del av den europeiska union som upprättas.Beteckningen EG kommer således att finnas kvaräven efter fördragets ikraftträdande.I används begreppet ''TheEuropean Community'' eller den europeiskagemenskapen som samlingsrubrik för detsamarbete som äger rum under ochenhetsakten. Det mesta tyder därför på att de bådabegreppen, alltså EG och EU, kommer attanvändas parallellt, även efter det attMaastrichtfördraget trätt i kraft. Frågan omanvändningen av begreppen EG och EU diskuterasför närvarande mellan medlemsländerna och tordeäven komma att behandlas vid stats- ochregeringschefernas möte . Dennadiskussion kommer säkert att ge vägledning ifrågan.Vad gäller översättningen av ''European Union''används i den svenska preliminära översättningenav begreppet ''Europeiskaunionen''. En översyn av preliminäröversättningenpågår . Denna översyn får visa omnågon modifiering av översättningen på dennapunkt kan bli aktuell.Anf. 99 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för svaretpå min fråga.Många kanske tycker att det är en något periferfråga att diskutera namnen. Men i samband medEG-diskussionerna och frågan om svensktmedlemskap i kommer en del nya begrepp in iden svenska debatten. Det är fråga om både nyaord men också ord som redan finns i vårt språk ochsom delvis ges nytt innehåll. Ordets makt är, som vivet, stor.Anledningen till att jag har framställt frågan är attbegreppet union, den europeiska unionen, är ettganska ovant begrepp i det svenska språket. Det förtankarna till något som kanske inte riktigt äravsikten. Jag tycker att vi har kunnat se detta idebatten. Vi som är positiva till ett EG-medlemskap ser hur just uttrycket europeiskaunionen används för att skrämma upp människorinför något fult, fasansfullt och maktfullkomligt.I står det att staterna skallövergå i en ny fas. Det är fråga om en ökad grad avsamarbete, inte en artskillnad i samarbetet.Min fråga gäller begreppet union. I en bättreengelsk-svensk ordbok kan man läsa att detengelska uttrycket union översätts närmast medförening, sammanslutning, förbund. Plötsligt fårordet en annan dimension och klang hos svenskar.Men kan jämföra med den fotbollsintresserade.Han vet vad UEFA är för något, dvs. Men på densvenska fotbollsplanen handlar det omfotbollsförbundet eller att fotbollsförbundet ingår iRiksidrottsförbundet. Ingen får associationer tillatt är ett organ sombestämmer vad fotbollsförbundet skall göra i alladetaljer.Delar statsrådet min kritiska inställning till att vi iSverige officiellt skall använda begreppet union?Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det inte ärhelt givet hur man skall översätta de olika begreppsom finns i eller Romfördragettill svenska. Det här är en fråga som vi har brottatsmed tidigare och som vi brottas med . Sammadiskussion fördes när EEG övergick till att bli EG.Diskussionen gällde en övergång till en helt ny fas,eftersom det i grunden gällde att samma fördragfördes in under en hatt. Den diskussionenuppkommer och förstärks av attunionsbegreppet kan leda tankarna fel.Diskussionen förs också inom EG:smedlemsländer. Frågan uppstår i samband medolika översättningar till olika språk. Därför pågårdet en diskussion mellan EG:s medlemsländer föratt försöka sortera ut begreppen.Jag tror att resultatet av Europeiska rådetstoppmöte kan ge viss vägledning påden punkten. Jag tycker att det är viktigt att Sverigeföljer ungefär samma praxis som andra länder påområdet. Min gissning är att det kommer att finnasmånga olika namn. Europeiska unionen kankomma att vara ett begrepp i sammanhanget,som man laborerar med andra begreppsom gemenskap eller liknande.Jag vill inte binda mig vid någon översättning,eftersom jag tycker att det är viktigt att följainternationell praxis på området.Anf. 101 ():Herr talman! Självfallet är det viktigt att följainternationell praxis. Problemet uppstår ju om vianvänder alltför många olika begrepp i den svenskadebatten. Det skapar förvirring. För närvarandelider EG-debatten för mycket av detta.Vi kan göra en jämförelse med begreppetsubsidiaritetsprincipen. I officiella dokument iSverige översätts det begreppet mednärhetsprincipen. Jag menar att det är en alltförsnäv tolkning av det uttrycket. Det här är ettexempel på att vi och danskarna har gjort en egentolkning. Därför är det viktigt att tänka igenomdenna fråga. Jag skulle gärna vilja använda ettgemensamt uttryck -- men kunna försvenska dethela. Då vet vi att ordet förbund eller förening ärett bättre uttryck.Tyska författningsdomstolen uttalade vid dessgodkännande av att just storaförändringar i EG:s samarbete skall föregås av nyomröstning i Förbundsdagen eller enfolkomröstning. Det här markerar mycket tydligtatt uttrycket union i ofta förknippas medSovjetunionen och inte med tyskaFörbundsdagen -- där just uttrycket förbundanvänds. Det här visar på problemen medbegreppens betydelse.Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! Faktum är att det även iEG-relaterade sammanhang har förekommitmånga olika översättningar till svenska. Om jaginte missminner mig står det i attsamarbetet skall utvecklas som ''an ever closerunion''. I den svenska versionen av Romfördragethar detta översatts till ''en allt fastaresammanslutning''.Samtidigt finns unionsbegreppet i ett annatsammanhang, nämligen . Därhar vi använt unionsbegreppet som en beteckningför det hela.Jag delar uppfattningen att många begrepp kanvara ägnade att förvirra bilden. Jag tror att det ävenframöver kommer att vara nödvändigt att laboreramed många begrepp. EG för denRomfördragsrelaterade verksamheten, EU för denövergripande verksamheten. Å ena sidan råder detförvirring, å andra sidan kan man möjligen säga attkärt barn har många namn.Anf. 103 ():Herr talman!