prot · GG0997 · 1993-04-22 00:00:00 — Det är, för att vara äntydligare än i mitt förra inlägg, ju så att om det ärnågon som under de senaste månadernas debatt harstått upp för inkomstbortfallsprincipen somgrundprincip för våra socialförsäkringar så är det,som alla har noterat, liberalerna.Därför tyckte jag att det var litet märkligt attBirgitta försökte göra sak med mig i denfrågan i dagens debatt, då vi gemensamt har tagitfram direktiv som berör ett annat område.När det gäller vårnadsbidraget förmodar jag, frutalman, att det inte är en huvudpunkt i dennagenomgång. Men jag kan väl bara påminna om detsom jag har sagt i kammaren, nämligenatt liberalerna är för ettvårdnadsbidrag. Vi har varit med om att utforma enregeringsförklaring där detta ingår. Vi har ocksåvarit med om att göra bedömningen att det skallinföras när det finns samhällsekonomiskt utrymme.Till sist återigen frågan om förändringar. BirgittaDahl preciserade sig nu något genom att vilja ha enutfästelse från min sida att det inte skall ske storaprincipiella förändringar i systemen underutredningstiden. Några sådana avsikter har interegeringen.Anf. 63 ():Fru talman! Frågan om vårdnadsbidrag hängerfaktiskt mycket nära samman medjämställdhetspolitiken. Att vara för jämställdhetoch för vårdnadsbidrag är inte förenligt. Det är dendubbeltydigheten som jag vill få bort från dennafråga. Jag sökte inte sak med , utan jagville att vi gemensamt skulle konstatera att visocialdemokrater och ni i i dennaberedning kommer att driva frågan ominkomstbortfallsprincipen. Eftersom jag tolkar BoKönberg så att han har försäkrat mig detta, kan jagtill min glädje konstatera att ni har lovat att integöra er skyldiga till samma tvetydighet som när detgäller vårdnadsbidraget och jämställdheten, ochdet tackar jag för.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Jag noterar att nu pånågot vis frikänner mig från ett brott som hon självhar uppfunnit att jag har begått. Jag får väl varaglad och tacksam för att hon visar dengenerositeten.Fru talman! är förstås anhängare av eninkomstbortfallsprincip. Vi är anhängare avjämställdhet. Och vi tycker att det vore bra attkomplettera den nuvarande familjepolitiken medett vårdnadsbidrag.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 65 TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu harsatts upp.7 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 21 aprilFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /93:JuU25, JuU26, JuU27 ochJuU28 samt näringsutskottets betänkanden1992/93:NU27 och NU26 (betr. debatten i dessaärenden, se prot. 96).Justitieutskottets betänkande JuU25Mom. 4 (ersättning till lekmannaövervakarna)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot123 för reservation 1 av m.fl.Mom. 6 (beläggning och differentiering inomkriminalvården)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot122 för reservation 2 av m.fl.Mom. 11 (Österåkeranstalten som förebild)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 22för reservation 6 av . 1 ledamot astodfrån att rösta.Mom. 14 (kemisk kastrering)Utskottes hemställan bifölls med 252 röster mot 22för reservation 8 av m.fl. 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 15 (narkotikafria anstalter)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 22för reservation 9 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 16 (visitationspatruller)Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 28för reservation 10 av . 20 (ökade insatser inom frivården)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot122 för reservation 14 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU26Mom. 1 (timkostnadsnormen m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 22för reservation 1 av . 2 (dämpad kostnadsutveckling förbiträdesersättningen)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot114 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3 (nedsättning av grundavgiften)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot122 för reservation 3 av m.fl.Mom. 5 (rätten till offentlig försvarare)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 23för reservation 5 av . 7 (förordnande av offentligt biträde iutlänningsärenden)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 15 (avveckling av allmänna advokatbyråer)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot121 för reservation 7 av m.fl.Mom. 18 (ersättning till nämndemän)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot121 för reservation 8 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (information för nämndemän m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 22 (tillsyn av advokatverksamheten)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 22för reservation 10 av momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU27Mom. 2 (bidrag till )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (anslag till Brottsskadenämnden:Ersättning för skador på grund av brott)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 2 av , delsmeningsyttringen av -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (generösare ersättningsregler)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 5 (jämkning av skadestånd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av -- bifölls medacklamation.Mom. 6 (översyn av medelsfördelningen m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (central brottsofferfond)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 9 (kriscentra för brottsoffer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (brottsofferombudsman)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU28Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU27Mom. 1 (privatiseringen av statligt ägda företag)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot120 för reservation 1 av Axel m.fl.Mom. 2 (förvaltningsbolag för de statligt ägdaföretagen)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot119 för reservation 2 av Axel m.fl.Mom. 3 och 4Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU26Mom. 2 (statens engagemang iprospekteringsverksamheten)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot119 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (baskartering)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot120 för reservation 2 av m.fl.Mom. 5 (mineraljakt)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 7 (oljeutvinning i )Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 34för reservation 4 av momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörande vid arbetsplenum onsdagen den 28april.8 § (forts. från 4 §) Internationelltutvecklingssamarbete(forts. UU15)Anf. 66 ():Fru talman! Världen fortsätter att krympa. I dehemuniversitet som vi har utspridda i våravardagsrum är den . Vi läross oavbrutet mer om levnadsvillkoren förmänniskor i fjärran världsdelar. Vi lär oss omfattigdomen, men vi lär oss också omansträngningarna att häva den. Vi lär oss om kriget,men vi lär oss också om försöken att mäkla fred, attskapa en bättre framtid.Sverige och de andra rika länderna har en storuppgift när det gäller att stödja deansträngningarna. Vi gör också mycket. Vi haranledning att vara stolta över det bistånd somSverige nu har givit. Genom dettahar vi spritt goodwill över världen, och vi har gjorten utomordentligt stor nytta i de fattiga länderna.Vi bör fortsätta detta arbete. Vi bör fortsätta attvara solidariska med de fattiga folken, och vi börfortsätta att stödja deras egna ansträngningar. I denandan tillstyrker den överväldigande majoritetenav utskottet förslagen i årets budgetproposition vadgäller biståndet.Vi har anledning att vara stolta, men vi har ävenanledning att lära oss av våra egna misstag. Biståndär svårt, och vi måste försöka dralärdomar av våra erfarenheter. Det bedrivs ettflitigt och ambitiöst utvärderingsarbete i detsvenska biståndet. Vi måste kritisktgranska de resultat som vi har uppnått för attdärigenom dra slutsatser om hur vi skall kunnaförbättra biståndet.Olikheterna mellan utskottets majoritet ochsocialdemokraterna i utskottet är inte stora. utvecklade här kritiken motregeringen. Den är i själva verket mycket mild.Den nya majoriteten har velat införa en starkaretonvikt för demokratimålet i vårt bistånd.Socialdemokraterna vantrivs med denna starkaretonvikt och vill hellre sluddra en aning på målet.Man vill vara mer relativistisk och mer tolerantgentemot länder som inte anstränger sig så mycketför att nå högt ställda mål vad gäller demokratin.Den nya vägen lägger också mycket stor vikt vidmarknadsekonomin. Vi tror att det är oerhörtviktigt att vi skapar förutsättningar för ekonomisktillväxt i de olika länderna i tredje världen. Det ärinte så att marknadsekonomin löser alla problem;det har ingen påstått. Men det är mycket angelägetatt vi skapar förutsättningar för en realistiskekonomisk tillväxt i länder där man harprövat olika typer av misslyckade socialistiskastrategier. Även på denna punkt tyckersocialdemokraterna att vi är för tydliga och förskarpa. De vill sluddra mer på målet.Jag minns att en av de första åtgärder somsocialdemokraterna sade sig vilja vidta när de komtill makten var att sanera utredningsväsendet.De klagade över att det hade skett för stora ochvidlyftiga offentliga utredningar. att det hädanefter skulle bli bara små,konkreta och snabba utredningar. Ingen utredningfick ta än . I allmänhet skulle enutredning ta . Alla uppdrag skullevara klara, koncisa och definierade. Det var nog enbra politik.Nu föreslår Socialdemokraterna i en reservation attvi skall tillsätta en mammututredning, entotalglobal kommission, som skall se över svenskutrikespolitik i alla avseenden: bistånd, östbistånd,säkerhetspolitik och internationellaansvarstaganden. En kommission skall se över allavärldens problem och fundera över vad Sverigeskall göra åt dessa.I utskottsmajoriteten har vi sagt oss att alla dessafrågor är utomordentligt viktiga och självfalletmåste bearbetas. Men det är inte särskiltmeningsfullt att försöka be en enda utredning attlösa alla dessa problem i ett sammanhang. Därförhar vi avvisat det förslaget.I en annan reservation har Socialdemokraternaandra idéer om hur man bör prioritera. Självfalletfinns det inte givna argument för fördelningen avresurserna mellan olika länder och mellan olikaändamål. Det finns alltid ett utrymme för tyckandeoch preferenser om vad som är viktigast. Jag harrespekt för att Socialdemokraterna i någraavseenden har andra prioriteringar än regeringenhar i sin budget.På någon punkt reagerar jag dock motSocialdemokraternas prioriteringar. När de i enaandedraget kräver större insatser av isamband med FN:s fredsbevarande operationer,men i nästa andedrag föreslår radikalt minskadebudgetmedel för precis samma sak, då undrar jagvart konsekvensen i den socialdemokratiskapolitiken har tagit vägen. hade vi precissamma problem. I likhet med vad Karl-ErikSvartberg gjorde här talade Socialdemokraternamycket om att man borde göra större insatser förskuldsanering. Men i sitt eget budgetalternativförslog Socialdemokraterna mindre resurser tillskuldsanering. har inkonsekvensen flyttats ochhandlar nu om FN:s fredsbevarande operationer.Jag blir också litet orolig när jag frånsocialdemokrater utanför utrikesutskottet fårsignaler om betydande förändringar i biståndet. Imåndags kom med ennäringspolitisk rapport, vari han förde fram tankarom att biståndet borde bindas i större utsträckningän som är fallet . kom ochsade att man borde slå ihop flyktingpolitik,säkerhetspolitik och biståndspolitik till ett paket. Idetta paket borde man hitta varaktiga besparingarpå . Detta är signaler somväcker en del oro. Det vore bra omSocialdemokraternas talesman här kunde stilla minoro på den punkten.Herr talman! Det fanns en del uppmuntrande dragi anförande. Ny demokrati fortsätterinte längre med greppet att det är bra att lejonenäter upp afrikanerna. gör man ändå ett försökatt föra en seriös debatt i biståndspolitiska frågor.Samtidigt måste jag säga att avståndet fortfarandeär väldigt stort mellan Ny demokrati och flertaletledamöter i utskottet, när Ny demokrati så radikaltvill minska volymen på det svenska biståndet.Ett drag hos Ny demokrati är särskilt irriterande.Så fort det handlar om anslag till forskning ellerkunskaper är Ny demokrati framme och vill skäraner radikalt. Det verkar som om man inte gillarkunskaper. Ta en sådan symbolfråga somAfrikainstitutet i . Detta institut är enmycket viktig inrättning, som samlar just kunkaper,vetande och analys om utvecklingen i . vill Ny demokrati lägga ner. När jag i fjolfrågade om just denna sak, svaradehan att SAREC kunde ta över uppgifterna. Sedanvisade det sig att Ny demokrati ville skära ner ävenSAREC kraftigt. Hur man än förföljer Nydemokrati, vill partiet skära ner på allt som har medkunskapsinhämtande, analys och allvarligforskning beträffande att göra. Jagtycker att detta är ett obehagligt och samtidigtavslöjande drag i Ny demokratis biståndsalternativ.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter.Anf. 67 ()replik:Herr talman! Det är inte möjligt att på tre minuterbemöta allt det som , utskottetsordförande, har tagit upp.Daniel Tarschys tolkar oss fel och beskyller oss föratt sluddra på målet när det gäller frågan omdemokrati och marknadsekonomi. Det gör viförvisso icke! Vi står för demokratin, och vi står förmarknadsekonomin. Men som jag betonadetidigare skall det vara en marknadsekonomi med ensocial dimension. Detta är viktigt, och det bordeutskottets ordförande också ta upp.Vidare har vi frågan om prioriteringar ochinkonsekvenser. Jag inviterar utskottetsordförande att ta repliker på . Hon har den delen av vårbiståndspolitik på sin lott.Vidare har vi signalerna från ochAllan . Jag vill ge vår syn på detta. Förstoch främst har vi frågan om bundet bistånd. Allpraktik och all teori visar att bundet bistånd blirbåde dyrare och mindre effektivt. Vad GöranPersson-gruppen är ute efter är att svenska företagskall engagera sig mer i både det bilaterala menframför allt det multilaterala biståndet. Där finnsmycket för svenska företag att göra. Vi ställer ossbakom uppfattning om vikten avatt svenska företag engagerar sig.Vidare har vi . Det finns ett områdesom vi kallar säkerhet och solidaritet. Det rörutrikes-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitik.Allan Larsson-gruppen föreslår omprioriteringaroch besparingar på främst påde militära utgifterna. De vill samtidigtåstadkomma en fortsatt förskjutning från militäratill civila ändamål.Det finns ingen som helst anledning för DanielTarschys att befara angrepp på densocialdemokratiska biståndspolitiken i den härfrågan.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag välkomnar självfallet deförsäkringar som här ger. Ifråga om demokratimålet tyckte jag att jag i hansförsta anförande hörde ett avsnitt som handlade omatt ha förståelse för att demokratin har många olikaformer, att det kan vara litet olika i olika länder, attvillkoren kan vara disparata och att man måste tahänsyn till specifika historiska förhållanden.Just den typen av strykande med hartassen harunder präglat svensk biståndspolitik ochhar gett felaktiga signaler till våra partners i . Det är viktigt att vi är klara och tydliganär vi talar för att mångfald är angeläget, attmänskliga rättigheter skall respekteras, att detmåste finnas utrymme för olika åsikter och att dendemokratiska processen inte får inskränkas till ettenda parti. Det är med klarhet och tydlighet somvi kan göra nytta för de demokratiska värdena integenom att relativisera och säga att det är litet olikapå olika håll och att ett visst land kan få fortsätta attagera som hittills.Vidare har vi rapporten från . Därframgår följande: Biståndet från är inteförenat med villkoret att mottagarländerna skallköpa svenska varor eller tjänster. Därvidlag skiljersig från de flesta andra länder som gerbistånd. Vi måste fråga oss om det är rimligt att hahelt andra principer än andra länder.Jag kan inte tolka detta på annat sätt än attSocialdemokraterna är intresserade av att införamera av bindning i det svenska biståndet. Vi är heltöverens om det det är fråga om att svenska företagskall vara mera aktiva i att ta upp order närmultilaterala biståndsorganisationer skall stödjainvesteringar. Men vi är inte överens om dethandlar om att införa bindningsregler i det svenskabiståndet.Karl-Erik Svartberg har en betydande uppgiftframför sig att sprida de kloka synpunkter han harframfört i kammaren till sitt parti.Anf. 69 ()replik:Herr talman! Det här är en debattskrift. DanielTarschys utelämnade en mening i det stycke hanläste upp. Där står följande: Utan att ändrahuvudinriktningen på svensk biståndspolitik bordedet vara möjligt att i större utsträckning koppladenna till svensk industris exportmöjligheter.Vi har resonerat med om detta. Somjag sade i min första replik tycker jag personligenatt detta är en dålig och felaktig formulering, dvs.att vi skiljer oss från de flesta andra länder. Det görvi inte. De stora givarländerna har obundetbistånd.Vidare har vi frågan om demokratimålet. Vi svävarinte alls på målet. kan få låna mittanförande. Vi talar i klartext i fråga omdemokratimålet.För sedan var det parlamentariker frånAfrika på besök i . De sade att de harvillkor på sig. Man vill strypa biståndet när landetär en enpartistat. Sedan blir landet en flerpartistat.Då vill man också strypa biståndet.Det ges olika signaler från regeringen och SIDA.Besökarna redovisade dessa problem. Det är dettavi socialdemokrater syftar på. Det måste ske endiskussion. Däremot går det aldrig att tolereraövergrepp mot mänskliga rättigheter.Vi ställer principen om mänskliga rättigheter högt.För oss är det inte bara fråga om de politiska ochmedborgerliga rättigheterna. Det är för oss ocksåfråga om ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. Vi vill betona det. Demokratin ärsjälvklar för oss. Det gäller också värnandet omdemokratin i utvecklingssamarbetet.Men för många länder är det en lång väg dit. Det ärbara att konstatera. Bara analfabetismen utgör i sigett problem för demokratin.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag är överens med Karl-ErikSvartberg om mycket. Jag är t.ex. överens medhonom att det är en dålig fomulering i GöranPerssons rapport. Det gläder mig att Karl-ErikSvartberg har den inställningen. Jag hoppas att hanför en debatt inom sitt parti på den punkten.Jag är också överens med attvi självfallet inte får strypa biståndet till länder somhåller på att demokratiseras. I pågår enhoppingivande omvälvning. Trots attdemokratiseringen sker under mycket dramatiskaformer med mycket våld, är det ändå en tydligutveckling mot det bättre. Den vita minoriteten harefter gett upp sitt principiella motståndmot lika rösträtt och är beredd att acceptera ensådan utveckling.Det måste självfallet vara en oerhört viktig uppgiftför att fortsätta att stödjademokratiseringen i . Ingen, Karl-ErikSvartberg, vill strypa detta bistånd. Jag talar för departier som utgör huvuddelen i . Jag lovaratt jag inte talar för parti på denpunkten.Anf. 71 (nyd) replik:Herr talman! nämner i sittanförande att det är nedslående att höra Nydemokrati ständigt och jämt uttala sig negativt omforskning. Det är kanske inte så märkligt att DanielTarschys hör sådana signaler, eftersom Tarschysmest har hört mina anföranden och argument.Vi i Ny demokrati är mycket positiva till forskning.Men den del av forskningen som vi är negativa tillär den som mest berör utrikesutskottets område,nämligen u-landsforskningen, forskning försäkerhet och nedrustning och fredsforskning. Menvi är positiva till mycket annan forskning, främstteknikforskning och medicinsk forskning m.m.Sedan förstår jag inte riktigt . Jaghar aldrig framfört några synpunkter om lejon här ikammaren. Jag förstår inte varför just detta. Jag tar självfallet inte ansvar förvad andra kan ha sagt om lejon utanför dennakammare. Jag förstår inte varför lejon i detta sammanhang. De har aldrigdryftats i denna kammare.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag förklarade att det skett framstegi Ny demokratis argumentering om biståndet. Jagtyckte att det var välgörande att höra ett nyanseratresonemang i stället för de något mer primitivasynpunkter vi har hört tidigare från en del av LarsMoquists partikamrater. Jag hoppas att LarsMoquist mottar denna komplimang utan att börjabegrunda hur det var med dessa litet mer burdusapartivänners synpunkter.Vad sedan gäller forskningen finns det oerhörtstora behov att öka våra kunskaper omutvecklingsländerna. Det finns många mycket svårafrågor om hur man bär sig åt i utvecklingsprocessensom måste begrundas. Det är mycketviktigt att utveckla en forskningskapacitet och envetenskaplig kapacitet hos själva.Det har varit en viktig del av svensktbistånd att vi stödjer utveckling av en sådanforskningskapacitet. Vi har också själva försökt attse till att vi har en resursbas inom landet som kanbacka upp vårt eget bistånd.Afrikainstitutet, som Ny demokrati vill lägga ner,har just till syfte att analysera utvecklingen i Afrika.Det skall utgöra en bas för överväganden om vilkainsatser som behövs. Det är mycket avslöjande vill sopa bort hela denna resurs och att mansäger att vi skall ha en sådan. Vi skall inte ha någotkvalificerat tänkande och forskande om . Viskall helt enkelt inte bry oss om vad som händer påden kontinenten.Anf. 73 (nyd) replik:Herr talman! Att vi i Ny demokrati inte har ställtoss positiva till fredsforskning, u-landsforskningoch mycket annat har att göra med att vi anser attvi i dagens samhälle inte har råd med detta. Med ettbudgetunderskott som är över 200 miljarder har vivalt att prioritera. Vi har då prioriterat en annan delav forskningen och nedprioriterat denna typ avforskning.Anf. 74 () replik:Herr talman! Om man inte har råd att skaffa sigkunskaper kommer man inte att haråd att föra en bra politik.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag instämmer i det i inledningen av sitt huvudanförande om denroll vårt bistånd skall spela och den mångårigasolidariteten med de fattiga och förtryckta. Manmåste naturligtvis ompröva bistånd ochrätta till felaktigheter. Det är en process som helatiden måste pågå.Jag har två frågor till . De gällerdetta att vi skall granska länders militärutgifter vidförhandlingar om biståndsinsatser. Jag tycker attdet är ett alldeles utmärkt förslag. Det har ocksåkommit ut en bok där man redovisar fakta -- jag vetinte om det var u-avdelningen på UD eller SIDAsom gav ut den. Informationen måste naturligtvisytterligare förbättras. Men jag tycker att det är enmycket bra början. Man kan se vad de olikaländerna satsar i form av militärutgifter.Men det finns ändå en inkonsekvens i vårtagerande. Å ena sidan skär vi inte ner våra egnamilitärutgifter, och å andra sidan exporterar vivapen nästan hej vilt till olika länder vilkasannerligen inte respekterar de mänskligarättigheterna. talade mycket i sittinledningsanförande om inkonsekvenser. Är intedetta en inkonsekvens som ändå måste vara rättbesvärande, ? Hur skall vi få att respektera oss i detta avseende när dekan peka på hur vi själva gör? Detta är inte bra. Jagskulle vilja få en kommentar av pådenna punkt.Anf. 76 () replik:Herr talman! Det är ett mycket viktigt ämne somBertil Måbrink berör, nämligen frågan om hur manskall kunna nedbringa militärutgifterna i tredjevärlden. Det råder inget tvivel om att militärarustningar i många länder sväljer resurser somskulle kunna användas på ett mycket bättre sätt.Det har ibland föreslagits i debatten att man skulleinföra ett villkor. Om ett land använder mer änungefär eller av sin bruttonationalprodukttill militära ändamål skulle man inte ge någotbistånd. Sådana villkor slår alldeles för blint.