prot · GG0984 · 1993-03-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:84Fredagen den 26 marsKl. 13.00--13.021 § Återkallelse av del av motionFörste vice talmannen meddelade att () i skrivelse den 22 marsåterkallat yrkandena 1--5 i den av dem väcktamotionen 1991/92:Jo688 Skärgården.Förste vice talmannen anmälde att han avskrivitmotionen i denna del.Skrivelsen lades till handlingarna.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:235 till konstitutionsutskottetMotionerna1992/93:Jo64--Jo82 till jordbruksutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:161 Trafiksäkerheten på vägarna inför2000-talet1992/93:200 En telelag och en förändradverksamhetsform för , m.m.1992/93:209 Vissa frågor om offentlig upphandling1992/93:210 Ny ordningslag m.m.Konstitutionsutskottets betänkanden1992/93:KU22 Kungl. hov- och slottsstaterna1992/93:KU23 Anslag till Datainspektionen1992/93:KU24 Stöd till politiska partier1992/93:KU25 Anslag till allmänna val1992/93:KU26 Anslag till Sametinget1992/93:KU27 Presstöd m.m.Finansutskottets betänkanden1992/93:FiU12 Avveckling av det premiegrundandeallemanssparandet, m.m.1992/93:FiU13 Tilläggsbudget inomFinansdepartementets område1992/93:FiU14 Vissa anslag inomCivildepartementets områdeSkatteutskottets betänkande1992/93:SkU20 betänkanden1992/93:JuU21 Anslag till polisväsendet1992/93:JuU22 Anslag till betänkande1992/93:LU34 Lagstiftningsåtgärder beträffandestiftelser m.m.Trafikutskottets betänkanden1992/93:TU18 Sjöfart1992/93:TU19 Luftfart1992/93:TU21 Banverket1992/93:TU22 och Eumetsat1992/93:TU23 betänkanden1992/93:JoU12 Statsbudgeten för budgetåret1993/94 (Miljö- och naturresursdepartementet)1992/93:JoU13 Statsbudgeten för budgetåret1993/94 ()4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 mars1992/93:106 av () till statsrådet om utbudet av bröstmjölksersättning i u-länder:Enligt dör 1,5miljoner spädbarn i ''flaskdöden'' varav en miljon iAfrika. Om alla barn ammades skullebarnadödligheten sjunka dramatiskt ochundernäringen minska.Smutsigt vatten och brist på kokmöjligheter görnappflaskan livsfarlig i där diaréer är envanlig orsak till spädbarnsdöd.Spädbarn har inget färdigutvecklat immunsystemoch är därför beroende av de antikroppar somöverförs med modersmjölken. De flesta infektionertill följd av bristande immunförsvar uppstår hosbarn i som inte ammas.Okunskap och ojust marknadsföring fråntillverkare av bröstmjölksersättning har gjort attmånga mödrar slutat amma sina barn. Insiktenhärom har växt och opinionstrycket mot företagenhar ökat.Barntoppmötet antog ett handlingsprogram,där ett av målen är att alla mödrar skallfå information och hjälp för att kunna amma sinabarn. Bland de krav som riktas mot regeringarnafinns kravet på att man skall stoppa den ansvarslösareklamen för mjölkpulver och genomföra deinternationella reglerna, dvs. :-- Ingen offentlig reklam förbröstmjölksersättningar, flaskor och nappar.-- Inga fria prover till mödrarna eller reklam förprodukterna på hälsovårdande institutioner.-- Alla etiketter skall förklara riskerna medbröstmjölksersättning.I som antogs på miljökonferensen i Rioförra sommaren uppmanas regeringarna att vidtaåtgärder så att alla kvinnor får möjlighet att enbartamma, åtminstone efterförlossningen.Enligt vad och () meddelade har 20 stater tecknatavtal med de här företagen om att de skall sluta delaut gratisprover till sjukhusen. Ytterligareregeringar håller på att förhandla om att stoppautdelningen. Men förhandlingarna har dragit ut påtiden. Målet att stoppa utdelningen vid 1992 årsutgång nåddes inte.Nestlé följer inte för marknadsföringutan fortsätter med sin gratisutdelning avbröstmjölksersättning i . Även i länderdär det finns avtal och lagar mot gratisutdelningfortsätter denna -- exempelvis i , ,, och Peru.Det handlar om en stor marknad, uppskattningsvis9 miljarder dollar , varav har mer änhälften. Företagen söker nya marknader.På senare tid har och den övrigabarnmatsindustrin gått in på marknaden i ,och och har startattillverkning i och Ryssland.Detta är en oroande utveckling. Den stora satsningsom WHO och startade föratt öka amningen -- både i och i i-länderna -- måste uppenbarligen förstärkas.Jag vill med anledning av ovanstående frågabiståndsministern:1. Hur bedrivs arbetet mot flaskdöden inomramen för arbetet med att genomförahandlingsprogrammet från barntoppmötet?2. Vilka insatser görs inom det svenska u-landsbiståndet och Östeuropabiståndet för attförstärka amningskulturen?1992/93:107 av Per Stenmarck (m) tillmiljöministern om återvinning av blybatterier:I regeringens proposition 1992/93:180 om riktlinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingpresenteras en rad åtgärder mot bakgrund av attmiljöproblemen harändrat karaktär. Punktutsläpp från industrier ochenergianläggningar har kommit att ersättas av merdiffusa utsläpp med anknytning bl.a. tillmänniskors rörlighet och varors livscykler. Genomdenna förändring har de miljöproblem som nuuppkommer en längre tidsmässig fördröjning äntidigare.Det är mot denna bakgrund som regeringen lagtfram sitt förslag om att ta ett samlat grepp påsamhällets materialhantering, från råvara tillåtervinning och/eller deponering av avfall.Företaget i Landskronaåtervinner blybatterier. Enligt ett riksdagsbeslutfrån har batteritillverkarna ansvar föråtervinning av bly.Under en följd av år har blypriset gått ner kraftigt.Detta är till en del följden av Östeuropassammanbrott och det kraftigt ökade utbudet avmetaller som detta inneburit. haråtervinningskostnaderna stigit, inte minst på grundav stora miljöinvesteringar. Därmed ökar BolidenBergsöes kostnader i båda ändarna.Boliden Bergsöe är delägare i , somarbetar för att insamlingen, och därmedåtervinningen, av uttjänta blybatterier skall öka.Detta ligger helt i linje med regeringens intentioneri kretsloppspropositionen.Det finns två tidigare beslut av intresse i det härsammanhanget:1) En lag om avgifter för miljöfarligabatterier. Avsikten var att hitta en lösning för atttäcka samhällets kostnader.2) Ett regeringsbeslut , där BolidenBergsöe kompenserades för nedgången i blypriset.Naturvårdsverket har föreslagit en höjning avåtervinningsavgiften. Frågan bereds för tillfälletinom . Problemet är att företagetunder tiden går med stora förluster. En nedläggningskulle drabba 140 anställda som någonannan verksamhet för samma ändamål måstebyggas upp. Med dagens avgifter är det sannoliktstaten som får stå för detta.Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för atttrygga återvinningen av blybatterier?1992/93:108 av () tillutrikesministern om kandidatur till FN:ssäkerhetsråd:Sveriges misslyckande att säkra en plats i Förentanationernas säkerhetsråd innebarockså att ambitionen att ha ett nordiskt land ivärldsorganisationens ledning varannantvåårsperiod gick om intet. En ny möjlighet förSverige och därmed att ta plats i rådetuppstår --96. Enligt uppgift ärNorge, som står i tur att företräda isäkerhetsrådet, berett att uppskjuta sin kandidaturoch i stället erbjuda möjligheten attkandidera för nästa period.Mycket talar för att bör ta ställningtill frågan om säkerhetsrådsplatsen. Själva valet tillrådet äger rum i generalförsamlingen ,och all erfarenhet talar för att en svensk kandidaturmåste börja förberedas . Skälen för attsöka en svensk plats i rådet har inte minskat sedanförra försöket -- tvärtom. engagemang iolika FN-insatser kommer enligt regeringen inte attminska utan snarare att öka, och FN:s egenbetydelse i världspolitiken har tilltagit. Att sitta ivärldsorganisationens ledning i denna kreativa ochaktiva period ger förstås goda möjligheter för ettland till inflytande och konstruktiva insatser.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:Vilka planer har regeringen för att med störstamöjliga kraft driva kandidatur -- ochdärmed -- till förperioden --96?den 25 mars1992/93:109 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder motungdomsarbetslöshet:Arbetslösheten fortsätter att slå nya deprimeranderekord. (februari -93) är den öppnaarbetslösheten uppe i . finns mer än4,i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detinnebär att mer än 500 000 människor stårutanför den reguljära arbetsmarknaden. Enansvarsfull politik måste angripa problemet utifråndels ett långsiktigt perspektiv, med sikte på attskapa varaktiga arbeten , dels ett merkortsiktigt perspektiv där åtgärder sätts in för attmildra de akuta problemen med arbetslösheten iden djupa lågkonjunktur vi befinner oss i just nu.Innevarande år satsar regeringen mer än någonannan regering gjort på arbetsmarknadspolitik -- ca30 miljarder kronor anslås till direktaarbetsmarknadspolitiska åtgärder! Utöver dettagörs de största satsningarna någonsin i den svenskainfrastrukturen, vilket beräknas skapa ca 350 000arbetstillfällen . Ett ROT-program för att stimuleraframför allt den mycket hårt drabbade byggsektornhar lagts fram.För snart ett år sedan inrättades de s.k.ungdomspraktikplatserna, som för närvarandesysselsätter ca 90 000 ungdomar. Enligt en nyligengjord var nöjda med sinpraktik. Just nu befinner vi oss vid en kritisktidpunkt då stora kullar har gjort sina 6 månader påpraktikplatsen. Frågan är vad som kommer atthända med alla dessa? Förutom alla ungdomar somnu sysselsätts i ungdomspraktiken finns mer än70 000 öppet arbetslösa ungdomar i åldern 18--24år. finns det just nu endast knappt 5 000lediga ferieplatser inrapporterade tillarbetsförmedlingarna.Det måste skapas incitament för företagen attbehålla de ungdomar som gjort sin praktik. I möjlighet till stöd via det s.k.rekryteringsstödet, men detta stöd är till sinkonstruktion individuellt anpassat, avsett förkortare perioder och inte dimensionerat för devolymer vi talar om . En mer generell åtgärd isamma riktning vore att kraftigt sänkaarbetsgivaravgiften för de ungdomar som anställs efteravslutad praktik anvisad av arbetsförmedlingen.Det finns flera skäl som talar för att vidta åtgärdermot ungdomsarbetslösheten. Viktigast är att vi tartill vara de mänskliga resurser som finns i vårt land.Vi måste skapa en framtidstro och optimism inteminst bland våra ungdomar för att kunna lyfta ossur krisen. är det väsentligt att vi står välrustade inför en konjunkturuppgång.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1. Avser arbetsmarknadsministern att vidta någrasärskilda åtgärder för att mildra den befaradekraftiga ökningen av ungdomsarbetslösheten?2. Är arbetsmarknadsministern villig att läggafram förslag med ovanstående inriktning som gerföretagen incitament att anställaungdomspraktikanter efter avslutadpraktikperiod?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställsden 24 mars1992/93:484 av (nyd) tillarbetsmarknadsministern om utnämningen av chefför AMU:Äntligen skall AMU ombildas från statligt verk tillett modernt, effektivt utbildningsföretag som skallarbeta på helt marknadsmässiga villkor. Det blir koncern med ca 7 000 anställda. Det krävsgivetvis en företagsledare med toppkvalifikationeroch dokumenterat goda resultat ochledaregenskaper.Regeringen har sin vana trogen valt att göra enpolitisk utnämning och förslagit (), lantbrukare och riksdagsledamot till VD. Dettahar resulterat i att ordföranden i AMU, HåkanHansson, har avgått.Är arbetsmarknadsministern beredd att medverkatill att regeringen i stället för denna politiskautnämning tillsätter en erfaren, kvalificerad ochkompetent företagsledare i nyckelpositionen somAMU:s chef?1992/93:485 av () tilljustitieministern om frivårdens behandlingscentral:De psykiskt störda är en eftersatt grupp i samhället.Psykiatriutredningen har påvisat detta och lagtfram ett antal åtgärdsförslag. Svårast är det förpsykiskt störda missbrukare med kriminellbelastning.Denna grupp får bra behandling inom frivårdensbehandlingscentral (FBC) i . Huvudmanär Kriminalvårdsstyrelsen.Regeringen uppdrog åtKriminalvårdsstyrelsen att göra en översyn avFBC. Utredningsmannen föreslår en nedläggningav FBC.Genom verksamheten vid FBC kan också återfalli brott förhindras. Särskild psykiatrisk kompetensskulle gå förlorad vid en eventuell nedläggning.Alternativ saknas också. Bred kritik riktas motutredningsförslaget från många företrädare förvård och behandling i Stockholm.Avser justitieministern att rusta ned väl fungerandebehandlingsalternativ som FBC i ?den 25 mars1992/93:486 av () till statsrådetBo Könberg om s.k. livstestamente:Livstestamente är ett dokument där den enskildesjälv deklarerar vad han eller hon önskar attläkarna skall göra eller inte göra i en situation därpatienten är oundgängligen döende. I hartestamentet lagfästs och redanhar ca 25 000 testamenten registrerats vidRigshospitalet i Köpenhamn.I dag har patienten ingen eller liten möjlighet attpåverka livets slutskede. Det kan finnas olikaönskemål om behandling och livsbevarandeåtgärder i livets slutskede. Därför vore det önskvärtmed möjlighet att själv få uttrycka sin önskan införlivets slut.Livstestamente enligt dansk modell har trealternativ att kryssa för och testatorns önskanmåste därmed följas. För- och nackdelar finnssjälvklart, men vi kan säkert lära av ochsjälva arbeta fram en lämplig modell för oss.I sammanhanget kommer etiska värderingar att blinödvändiga med tanke på när och hur ett dylikttestamente skall skrivas. Patienten måste kännatrygghet inför livets slut och inför behandlingen avdet egna livet oavsett ålder och sjukdom.Avser ministern förbereda så att vi i ocksåfår möjlighet att skriva livstestamente?1992/93:487 av () tillutbildningsministern om den s.k. parallell-lärarutbildningen:Regeringen tog initiativ till enalternativ lärarutbildning för , den s.k.parallell-lärarutbildningen.Den nygamla lärarutbildningen har mött starkkritik från såväl lärarhögskolorna och de fackligaorganisationerna som studenterna.Ett uttryck härför är bl.a. det stora antalet tommaplatser på den nya lärarutbildningen, detta trots atthögskolorna för att över huvud fylla platserna påutbildningen rekryterat ett flertal studenter med enmycket snäv ämneskombination. Risken äruppenbar att dessa studenter kan få storasvårigheter på en framtida arbetsmarknad. Detstora antalet avhopp från utbildningen är ett annatuttryck för problemen med den nyalärarutbildningen.Detta till trots anges parallell-lärarutbildningensom alternativ 1 i den bilaga tillhögskoleförordningen regeringen fastställt.Är det faktum att regeringen angivit parallell-lärarutbildningen som alternativ 1 ihögskoleförordningen uttryck för att dennalärarutbildning prioriteras av regeringen och dessutbildningsdepartement?1992/93:488 av () tillutbildningsministern om högskolornas betydelseför regional balans i Stockholm:I propositionen om högre utbildning föreslårregeringen att 275 helårsstudieplatser inomStockholms universitet skall förläggas i . Regeringenredovisar inte motiven för detta förslag, men dethar av många uppfattats som ett svar på många årsenträgna försök att lokalisera mer högre utbildningoch forskning till . Det arbetet syftar bättre regional balans, där just utbildningen ochforskningen ses som mycket viktiga instrument.Därför har många sett positivt på regeringensförslag.Nu kommer emellertid signaler att Stockholmsuniversitet, för att leva upp till förslaget, planeraratt flytta utbildning som är förlagd till olikaSödertörnskommuner, bl.a. , till Novum.Man har t.ex. inte tänkt sig att ta upp somkursort i kurskatalog /94.Med anledning av detta vill jag frågautbildningsmininstern följande:Har utbildningsministern för avsikt att klartuttrycka att och högskolorna har ettansvar för att bidra till regional balans i Stockholmslän?den 26 mars1992/93:489 av () tillarbetsmarknadsministern om förlängning avungdomspraktik:Den 1 juli 1992 infördes på försök ett system medarbetsmarknadsutbildning med arbetsplatsförlagdpraktik. På grund av den långdragnalågkonjunkturen är det viktigt att reglerna för enförlängning av praktiktiden görs mer flexibla.Detta gäller även möjligheten att förläggaungdomspraktiken . I Eskilstunafinns t.ex. en grupp, den s.k. Amandagruppen.Denna grupp består av flickor som har storasvårigheter att få arbete på en reguljärarbetsmarknad. Gruppen tvingas upplösas den 1juli eftersom ungdomspraktiken inte tillåtsunder sommaren.Avser arbetsmarknadsministern vidta åtgärder föratt skapa ett mer flexibelt system vad gäller enförlängning av ungdomspraktiken samt att i vissafall tillåta praktik ?1992/93:490 av () till statsrådet om näringsidkares F-skattesedlar:Fr.o.m. kommer företagarnas F-skattebevis att gälla. I samband med detta harSkatteförvaltningen i ett pressmeddelande den 23mars låtit meddela att man som enskild individ kanbli skyldig att betala skatt och arbetsgivaravgift omdet visar sig att t.ex. den tandläkare man anlitat intehar gjort det, om värdet av tjänsten uppgår tillminst . uppmanar numedborgare att bli någon form av skattefogdar.Man skall nämligen ''kolla'' om den man anlitat förett jobb har F-skattebevis.Det är säkert för många en främmande tanke attt.ex. begära att få se tandläkarens F-skattebevisinnan en behandling påbörjas. Emellertid blir detkonsekvensen av nyordningen om man vill undvikarisken att bli betalningsskyldig för tandläkarensskatt!Det kan knappast ha varit avsikten attkonsekvenserna av förändringarna skulle bli dessa.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attorimligheter typ den som beskrivits ovan undviks?1992/93:491 av (-) tillkulturministern om ensamma flyktingbarn:Det har blivit känt att i (minst) tvåfall beslutat utvisa ensamma flyktingbarn till enoviss framtid i deras tidigare hemländer.Invandrarverkets agerande har upprört många,med all rätt. var ett av de första länder somratificerade om barnetsrättigheter. I artikel tre sägs uttryckligen attoffentliga och privata institutioner, domstolar,myndigheter och lagstiftande församlingar skallsätta barnets bästa i främsta rummet, när åtgärderav något slag vidtas.I artikel 20 sägs att barn som berövats sinfamiljemiljö eller som för sitt eget bästa inte kanstanna där skall erhålla särskilt skydd och biståndfrån statens sida. I artikel 22 berörs särskiltflyktingbarn. Det är uppenbart att brytermot flera av artiklarna i . Detmåste vara ett politiskt ansvar att se till att dettaändras.Jag vill därför fråga invandrarministern:Avser regeringen vidta åtgärder så att Sverigebehandlar flyktingbarn i enlighet med FN:skonvention om barnets rättigheter?1992/93:492 av () tilljustitieministern om samhällstjänst:Enligt () har enfjärdedel av de åtalade dömts till samhällstjänst istället för till villkorlig dom och skyddstillsyn.Detta innebär en straffskärpning. Samhällstjänstinfördes på prov i fem tingsrätter som alternativ tillfängelse för yngre lagöverträdare och skall utvidgastill att gälla hela landet.Vilka åtgärder anser statsrådet att vidta på grund avatt lagen om samhällstjänst medfört icke avseddastraffskärpningar?1992/93:493 av () tilljustitieministern om Hudiksvallskriminalvårdsanstalt:Enligt behövs ytterligare1 020 fängelseplatser . Ombeläggningen skall uppfylla beslut om85-procentig beläggningsgrad rör det sig om drygt1 200 platser. Kriminalvården vill fortsätta driftenvid bl.a. anstalten i . Enligt beslut skallden upphöra , vilket innebärom 10 månader. Det brådskar med besked omfinansieringen.Kommer kriminalvården att få de 400--500 miljonerkronor som enbart driften av det ökade antaletfängelseplatser kostar?1992/93:494 av () tillkulturministern om ensamma flyktingbarn:En treårig asylsökande pojkes öde har under densenaste tiden väckt stor uppståndelse i media. I detfallet har det uppmärksammats att flera principeroch förhållningssätt i samhället skär varandra. Dethar antytts att två lagar, utlänningslagen och lagenom vård av unga (LVU) skulle stå emot varandraoch att det skulle saknas en princip för hur den härpojken skall behandlas. Till det kommer ocksåfrågan vilka rättigheter och skyldigheter Sverigehar i det här fallet enligt gällande internationell rättoch konventioner.Det har tidigare förekommit uppmärksammade falldär asylsökande barn har uppgetts sakna näraanhöriga som varit beredda och lämpliga att ta handom barnet vid ett återsändande till hemlandet. Detär viktigt att ev. oklarheter i lagstiftning ochregelsystem ut så att vi i vårt land får en klarentydig princip för hur dessa barn skall tas om handpå bästa möjliga sätt.Är kulturministern beredd att ta initiativet till ensnabb översyn av vilket förhållningssätt det svenskasamhället skall ha i den här typen av fall och vilkaregler som skall gälla i hanteringen av barnen?1992/93:495 av () tilljustitieministern om frivillig skuldsanering:Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga föratt verksamheten med frivillig skuldsanering inteskall försenas eller helt stoppas upp?1992/93:496 av () tilljustitieministern om personalkontrollen:Riksdagsledamoten har genomuppgifter i massmedia framställts som ensäkerhetsrisk. Det sätt på vilket frågan harbehandlats har väckt reaktioner hos såväl politikersom allmänhet. Fallet är enligt min mening ettexempel på att personalkontrollen inte fungerar påett tillfredsställande sätt.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tilljustitieministern:Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta föratt förbättra personalkontrollen?1992/93:497 av (nyd) tillsocialministern om fackföreningsavgift ochsocialbidragsnormer:Enligt allmänna råd försocialbidrag skall bl.a. kostnader förfackföreningsavgifter beräknas som tillägg tillnormen med den faktiska kostnaden per månad.Socialstyrelsen skriver bl.a. följande:Fackföreningsavgifter bör beräknas särskilteftersom nivåerna i de olika föreningarna varierarganska kraftigt. Att den enskilde bör ha täckningför avgiften genom socialbidraget är rimligteftersom denna utgift får anses som nödvändig förvarje arbetstagare.Jag är övertygad om att det finns medborgare sominte lever på socialbidrag som av ekonomiska skälinte är med i någon fackförening och anser ienlighet med detta att fackföreningsavgifter (inteavgifter för medlemskap i enskildarbetslöshetskassa) inte bör beräknas som tilläggtill socialbidragsnormen.Är socialministern beredd att medverka till enförändring av den nuvarande ordningen?1992/93:498 av (nyd) tillkulturministern om presstödet:Av en utkommen om presstödetseffekter (Ds 1993:20) framgår att merparten avpresstödet, vilket kan uppdelas i tre delar, nämligendirekt presstöd via budgeten om 500 miljonerkronor, momsbefrielse om 1,5 miljarder ochnedsatt reklamskatt om , går tillde verkligt stora tidningarna och att närmarehälften av momsbefrielsen går till liberala tidningar.Med tanke på att statens syfte med depresstödjande åtgärderna är att säkerställa en friopinionsbildning och en allsidig nyhetsförmedlingundrar jag om och när kulturministern är beredd attmedverka till en förändring av detta faktum?1992/93:499 av (nyd) tilljustitieministern om sociala förmåner till utländskavåldsbrottslingar:Utländska medborgare som begår grova våldsbrott,får ofta enligt gällande regler ut stora belopp ipension och/eller sjukersättning.Att gällande lagregler innebär att sociala förmånerutbetalas -- i många utvisningsfall till brottslingensvistelseort i hemlandet -- är ur allmänhetenssynvinkel mycket stötande.Det uppfattas som att brottslingens agerandesanktioneras av det svenska samhället.Vad avser justitieministern göra för att ändraberörda lagregler?1992/93:500 av (nyd) tillkulturministern om kostnader då flykting flyttarfrån anvisad ort:När en flykting flyttar från den ort han blivitanvisad till annan ort (ofta storstadsregioner)orsakar det kostnader och problem.Utflyttningskommunen förlorar halvaschablonbidraget och inflyttningskommunen får ettnytt helt bidrag. Staten får med andra ord en extrakostnad på ett halvt schablonbidrag.Dessutom förorsakar flyttningen problem ochkostnader på grund av att utflyttningskommunenplanerat sin verksamhet med enmottagningsapparat inkl. ett introduktionsprogramsom på grund av flyttningen inte utnyttjas.Svenskundervisningen fullföljs inte utan försenasosv.Flyktingarna uppger att de flyttar på grund avvantrivsel, sysslolöshet m.m. Frågan är om desakligt sett får det bättre i storstaden.