prot · GH0944 · 1993-12-15 00:00:00 — Det kanske är viktigare frågor än vi ofta gördem till.Johan är en beläst man. Jag blir därförlitet förvånad när han inte verkar ha skillnadenmellan etik och tro klar för sig.Debatten i går handlade inte om att skapa enkonfessionell skola. Den handlade om att betonalitet grand vilken kulturkrets vi i tillhör ochvilka rötter som finns till de värderingar som vi tillstor del säkerligen delar och tycker är fullt normala.Den handlade också om att bestämma litet var vihar våra rötter och att tydliggöra dem.Den process att lyfta fram dessa frågor på bordetsom debatten har inneburit är värdefull i sig. Dengör att vi får igång en diskussion om värderingarnasbetydelse och om var vi har våra kulturella rötteroch vad som är idéursprung till det vi tycker ärviktigt i det svenska samhället.De värderingar vi har byggt samhället på är enviktig förklaring till den ekonomiska utvecklingen iSverige. . North säger i sin bok attsamma beslut och samma regelverk kan i olikaländer och i olika kulturella miljöer få helt olikaeffekter beroende på vilken folklig, kulturellrespons dessa regler får. Han menar att det måstefinnas ett slags folklig samklang med deinstitutionella förändringarna. Det tillsammansskapar goda spelregler och goda möjligheter förekonomisk utveckling.Jag tror att dessa frågor är viktiga. Jag är glad attde kommer fram i debattens ljus med hjälp av kds,det läroplansbeslut som fattade i går ochutseende av nobelpristagare. Jag är enig med JohanLönnroth på en viktigt punkt. Också jag anser attden här typen av ekonomer är mycket intressantareoch klokare än många av dem som härjade . På den punkten är vi helt eniga. Jag hoppasatt vi blir eniga om fler av . Northsslutsatser än så.Anf. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får erinra om att debatten om skolans etikfördes i går. Kammaren är så tidspressad att vi intekan ta om den debatten en gång till.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag skall försöka att fatta mig mycketkort.Jag kan skilja på tro och etik. Men solidaritet ochgod etik är inte något kristet monopol.Arbetarrörelsens värderingar om solidaritet växtefram delvis i strid med en reaktionär kyrka. KnutWicksell -- en av vår främsta ekonomer -- satt ifängelse. Han blev ditsatt av främst en kristenkonservativ opinion. Ärkebiskopen försöktehindra att bli professor i , föratt ta ett annat exempel på vad den kristna rörelseni har åstadkommit.Jag har sagt att jag respekterarmånga av de kristna rörelser och människor som verkar för en rättvisare ekonomisk politik. Mensätt inte en stämpel på god etik! Ni har intemonopol på etiken, !Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag vill för ochkammaren förtydliga att varken kds eller någonannan har något monopol på etik. Däremot hoppasjag att vi något uppmärksammar vilka värderingaroch drivkrafter som finns bakom ekonominsfunktion. I det avseendendet kan det vara bra atttränga tillbaka till rötterna för olika kulturer ocholika värderingsmönster. I detta arbete kan vi finnamycket intressant just för den ekonomiskapolitikens utformning.Jag vill avslutningsvis säga att intekommer att hamna i fängelse. Han behöver intevara orolig. Jag menar att han av politiskt nitöverdriver i dessa frågor. Han drar in exempel sominte hör hemma i den här debatten.Anf. 42 (nyd)replik:Herr talman! Jag hoppas att jag inte talar om felsaker om jag något anknyter till det moraliskaperspektiv som så gärna dyker upp när kds är påtapeten. Kds politik är inte enbart himmelskaingivelser, lika litet som Ny demokratis politikskulle vara djävulska påfund.I sitt anförande säger att Nydemokrati håller på med ett tricksande och att detvi gör är väldigt konstigt. Det handlar egentligenom att få uppmärksamhet i pressen. Det är fel, herrAttefall. Vi har faktiskt agerat mycket logiskt ochkonsekvent.Jag vill påpeka en sak. Om vi träffar avtal mednågon så står vi för dem. Allt ''snack'' -- om ordettillåts i denna fina kammare -- om att vi inte skullegöra det är just bara snack. Däremot märks detredan en tendens bland regeringspartierna att börjatolka egna överenskommelser en kvart efter det träffat dem med oss. Det finns anledning attåterkomma till det.Vad ni däremot inte tycker om är att vi i Nydemokrati utnyttjar vår politiska situation. Jagförstår inte alls varför vi inte skulle göra det. Nitycker att vi skall komma med vårt förslag, som allaskall rösta ned, och sedan skall vi vara tysta. På detviset har ni fått en majoritetsregering. Vi gör intedetta. Får vi inte igenom det vi tycker är bästöverväger vi att få igenom det som är näst bäst. Detär ju ett förfärligt agerande! Jag förstår att det är enkulturkrock.Sedan antydde någonting om att Nydemokrati inte stod för det vi hade kommit överensom . Det är fel. Vi står för det. Ny demokratihar t.ex. aldrig accepterat indexering av skatter. Vitalar om indexeringen som metod. Vi säger till er:Ni skall ha modet och uppriktigheten att komma hittill och föreslå vilka punktskatter somskall höjas och med hur mycket, i stället för atthäcka bakom metoden att indexera så att det glideri väg och folk inte märker någonting.Folk märker det, men det behöver inte bli någonobehaglig diskussion här i kammaren. Det vändervi oss emot. Socialdemokraterna tycker att det ärfint -- och hoppas de vara iregeringsställning. Det var metoden det handladeom, . 43 () replik:Herr talman! Jag hoppas inte mitt inlägg som att jag påstod att Nydemokrati inte har stått för sina ord. Det sade jaginte, och den uppfattningen har jag inte. Jag sadeatt man håller på att tricksa och bete sig taktiskt föratt både hamna i massmediernas ljus och på olikasätt komma i förhandlingsläge och fåuppmärksamhet, och det står jag för.Det finns många exempel på hur man på olika sätthar försökt spela med korten i olika utskott för attskapa osäkerhet och komma i olikaförhandlingslägen. Framför allt har det varitmärkligt att skåda hur man har röstat emot förslagsom gått i den riktning som Ny demokratieftersträvat.Vi kan ta exemplen otillbörlighet vid offentligupphandling, de diskussioner som förts tidigare omdelpensionen och de diskussioner som förts omvårdnadsbidrag och barnomsorgslag. Ni har därhotat att aktivt fälla förslagen helt och hållet, så attdet blir tvärtemot vad ni egentligen tycker, baradärför att ni inte fått igenom er vilja helt och fullt.Den typen av beteende har skapat just osäkerhetnär det gäller att veta exakt var man har Nydemokrati.Jag tror faktiskt att det går att diskutera sakfrågormed Ny demokrati, Socialdemokraterna ochVänsterpartiet, när man upplever att sakligaargument och förslag bryts mot varandra. Då kanman komma överens och försöka finnagemensamma lösningar.Jag hoppas inte att har uppfattatkds som ett parti som inte vill diskutera sakligalösningar på problemen. Men beteendet ochturerna i utskotten har varit sådana att jag tyckerdet strider mot vad riksdagstraditionen bjuder. Detfinns i denna mening en positiv riksdagstraditionför hur man bör agera för att skapa just vettigaspelregler i kammaren och inte skapa oro. Dethandlar om så pass stora och viktiga frågor att detär farligt när man försöker skapa sina egna och frånmin horisont -- ursäkta uttrycket -- något märkligatraditioner och beteenden.Sedan till frågan om skattehöjningar. Jag frågadeNy demokrati: Vilka andra skattehöjningar föreslårni? Skulle ni kanske ha ställt upp på mindreskattehöjningar än vad regeringenssaneringsprogram innebar för att sanera statensoffentliga finanser? Vilka andra skattehöjningarvill ni då föreslå? Ni har sagt nej till samtliga somhar föreslagits av regeringen som en uppföljning avvårens beslut. Ni måste i så fall ha alternativaförslag som ni vill diskutera medregeringspartierna, men jag har inte sett dem än.Jag skulle gärna vilja ha dem redovisade här ikammaren. Vilka är de?Anf. 44 (nyd)replik:Herr talman! Det var värst! Om vi skall kvala in häri skall vi komma med förslag till höjdaskatter! Det finns redan många partier som hållerpå med det. Det överlåter vi till dem.Vi i Ny demokrati är inte imponerade av metodenatt höja skatter. Det är heller inte någon av de storaaktörerna ute på världsmarknaden. Det enda deimponeras av är att vi fattar beslut här i kammarenom att skära ned de statliga utgifterna.Sedan förstod jag att vår diskussion om tricksandetoch allt det andra kan jag tolka på så sätt, att detär okej om vi tricksar här i , bara det intekommer i massmedierna. Det får väl massmediernase till.När det gäller delpensionen håller jag medtalmannen om att det var en fråga som avhandladesnågon annan gång. Jag kommer att ta uppstatsministern indignationsnummer från ipartiledardebatten.Låt mig säga till kds i allmänhet och isynnerhet att de gärna får tala med oss. Det går braatt tala med oss. Vi är vana vid raka puckar. Vi ärvana vid att bli beskyllda för allt möjligt, men detgår att göra upp med oss, som ni vet. Så var det meddet.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag vill bara uppmärksamma IanWachtmeister på vad han själv skrev i det särskildayttrandet vid behandlingen avsaneringsprogrammet i finansutskottet . Hanställde sig bakom saneringsprogrammet, men skrevett särskilt yttrande där det stod just attfördelningen mellan besparingar ochskattehöjningar kan bli något annorlunda. Hanville ha mera besparingar och mindreskattehöjningar. Det står inte att Ny demokrati varemot de skattehöjningar som vi har gjort och sominnebär att skattetrycket realt sett är oförändrat påbensin, koldioxidutsläpp, alkohol och tobak.Det innebär att Ny demokrati i så fall måste haföreslagit mindre höjningar eller antalskattehöjningar. Men har Ny demokrati i sinreservation till det här betänkandet avfärdat allaskattehöjningar. Då måste ni ju ha något annat istället, eller kan det vara så att mindre alltid är likamed noll för Ny demokrati? I så fall har niuppfunnit en ny tolkning av svenska språket. Detkan kanske vara bra att få reda på det också.Ni måste faktiskt tala om vad ni menar med eraskrivningar . Ni hänvisar till just den härsärskilda protokollsanteckningen när ni motiverarert agerande. Jag vill bara veta hur jag skall tolkadenna särskilda protokollsanteckning. Skall jagalltid be om tolkning när jagläser yttranden från er i betänkanden?Anf. 46 Finansminister ():Herr talman! Jag tänker tillåta mig att vara litetoptimistisk. Det innebär inte att jag bortser frånden skrämmande höga arbetslösheten eller defortfarande mycket stora underskotten i deoffentliga finanserna. Jag skall återkomma till dem.Skälen för min optimism är tre. Det gäller för detförsta GATT-rundan. I går kom det äntligen beskedom att frihandelsavtalet ser ut att vara i hamn.Detta är en historisk händelse efter sju årsdiskussioner. Det ger vinst för alla, men mest för , länderna i Öst- och och småindustriländer som Sverige.Det andra skälet är att jag kommer tillbaka medfärska intryck av att europeiskt samarbete kan visavägen bort från pessimism och missmodighet. Jaghar just varit nere i på ett gemensamtfinansministermöte mellan EU:s och EFTA-ländernas finansministrar om sysselsättningsläget iEuropa. Man har inte bara satt sysselsättningenhögst upp på dagordningen, utan också tagit fleraviktiga steg för en politik för flera jobb.Herr talman! Det tredje skälet är attnationalräkenskaperna i årvisar att nu verkligen är på väg upp ur dendjupaste ekonomiska nedgången sedan 1930-talet.BNP steg, som har sagts här, jämfört medandra kvartalet. Detta är faktiskt den störstauppgången på 31 kvartal. Inte sedan början av 1986har en större uppgång noterats mellan två kvartal.Herr talman! Jag vill gärna något utvecklabetydelsen av dessa tre positiva steg innan jag går inpå det som kammarens ledamöter skall votera om,nämligen förslagen i höstpropositionen,arbetsmarknadspolitiken, a-kassan och dearbetsrättsliga reglerna.Låt mig säga något om först. För en tidsedan skrev och jag en artikel därvi gick igenom villkoren för att skall kunnahäva sig upp på en högre tillväxtbana och därmed fåfram fler jobb. Målet är att halvera arbetslöshetenunder . Mycket gör vi själva, men vipekade också på några viktiga internationellaförändringar som krävdes, däribland ett GATT-avtal.Avtal om global frihandel är en helt nödvändigförutsättning för en ny tillväxtera och för en positivframtid för och världen i övrigt. Fortsattliberalisering av världshandeln och stopp för allatendenser till protektionism är faktiskt ett måste.Genombrottet i är en mycket viktig signal,som kommer att skapa ökat förtroende ochtillförsikt hos investerare. För betyderGATT-avtalet en ökning av BNP-nivån med 60--70miljarder kronor -- det är ett ganska stort belopp --när den fulla effekten har mognat ut. Dessutominnebär det en dynamisk ökning som följer av merkonkurrens.Låt mig sedan gå över till EU--. Jagskall gärna erkänna att jag inte hade alltför storaförväntningar om konkreta resultat av det. Alltförmånga gånger har alltför många Europapolitikersuttit alltför många timmar vidsammanträdesborden och kommit ut med alltförmagra resultat.Men den här gången menar jag att resultaten ärbra. Riktlinjerna för den ekonomiska politik somEU förespråkade och den som vi från EFTA-länderna lagt vikt vid i vår rapport var i hög gradsamstämda. Jag hade förmånen att kunna inleda endiskussion om vikten av en väl fungerande ochflexibel arbetsmarknad för att motverkalångtidsarbetslöshet och för att få fram fler jobb.Säkert finns det några skillnader vad gäller medlen,men det positiva var att man inte tog fasta påskillnaderna utan på det som enar. En avslutsatserna från det gemensammafinansministermötet blev också att betona vikten aven aktiv arbetsmarknadspolitik och rätt utformaderegler i övrigt för att öka arbetsmarknadensflexibilitet.Så till det tredje skälet till optimism, nämligenstatistiken över vad som har hänt i ekonomin undersenare tid. Jag tror som bekant inte påkvartalspolitik eller på enskilda statistiskamånadssiffror. har fortfarande mycketstora ekonomiska problem. Men den starka ökningi produktionen som Statiska centralbyrån nuredovisar är faktiskt ett viktigt tecken på attnedgången är bruten och att uppgången börjar fårejält fäste.Siffrorna visar faktiskt att den totala produktionenhar ökat under och, som sagt,mycket kraftigt . Jagjämförde med ökningen . Detär inte en alldeles trevlig parallell och lyckligtvisinte heller helt korrekt. Den gången var det bara enkonsumtionsboom som förebådade den mycketansvarslösa överhettningen i slutet på 1980-talet.Den här gången är det i stället en exportboom meden mer rimlig konsumtionsutveckling.Exportökningen blev faktiskt det härkvartalet.Sammantaget menar jag att det finns allt starkaretecken på att den ekonomiska politik somregeringen för och de förslag som vi i allt väsentligtfått stöd för i utskott bidrar till ochförstärker en positiv utveckling.Herr talman! I nyhetrapporteringen omriksdagsarbetet har intresset varit starktfokuserat på om regeringen skulle få stöd iriksdagen. Skulle nej-sägarna förenas genomgemensamt agerande av socialdemokrater,nydemokrater och vänsterpartister ochregeringsförslagen bli nedröstade? Detta skulle hadrabbat de arbetslösa.Därför är det mycket glädjande att regeringen harfått stöd för nästan alla förslag. Det hadenaturligtvis varit ännu bättre om det hade varit allaförslag utan något ''nästan''. Men i andra vågskålenlåg risken för oppositionens samladebudgetförsvagningar på nära 20 miljarder kronor.Det är en helt oansvarig politik.Alla partier i denna riksdag påstår sig måna ombudgeten, inte minst för att underlätta för fortsattaräntesänkningar. Detta är, med hänsyn till deframförda förslagen, antingen bara en läpparnasbekännelse, eller också är oppositionen så uppfylldav att försöka tillfoga regeringen nederlag att denstruntar i om detta går ut över de arbetslösa. Det ärbra att dessa försök misslyckats.En besvikelse i riksdagshanteringen ärVänsterpartiets avslöjande att de inte alls bryr sigom miljön. Jag skall ärligt medge att jag inte harhyst stora förhoppningar om dess samladeekonomiska politik, men jag trodde ändå i ett svagtögonblick att man menade allvar med sittmiljöengagemang och sina förslag om miljöskatter.Det återstår att se om vågar stå försin politik på det området och rösta för de 13 örenapå bensinen.Det är mycket tillfredsställande att förslagen omGAS, utvecklingen av ungdomspraktik och enreformerad arbetslöshetsförsäkring av allt att dömavinner kammarens stöd, liksom förslagen omändringar i arbetsrätten och MBL. Alla de härförslagen bidrar till en mycket viktig förändring,nämligen att stärka ställningen för denytillträdande -- de som står utanförarbetsmarknaden. Det gäller ungdomar,arbetslösa, invandrare och andra som inte har ettjobb utan vill in på arbetsmarknaden och få ettjobb. I dessa förslag handlar det om solidaritetmellan dem som har ett jobb och dem som ännuinget har. Regeringens alla förslag innebär att manstärker ställningen för dem som ännu inget jobbhar. Jag beklagar att det inte är fler som inser detta.Det generella anställningsstödet, GAS, är tänkt attförkorta tiden mellan den produktionsökning somnu har varit synlig och den tidpunkt dåföretagen börjar våga nyanställa. På det viset bidrarGAS till att förkorta arbetslöshetsperioderna ochhejda utslagningen.Det har sagts att det skulle tillkomma en del jobbändå och att stödet därför är onödigt, att det skullegå att fuska och att GAS inte blir så effektivt. Detfinns risker med alla förslag, men läget påarbetsmarknaden är så allvarligt att vissa riskermåste tas.Det handlar i detta fall om riktiga jobb och enganska hög grad av medfinansiering från företagen.Riskerna för att något utbrett fusk skall uppståmenar jag vara ganska små. Fördelarna övervägerklart nackdelarna.Betydelsen av a-kasseförslaget har med eller utanavsikt missförståtts i debatten. Förslaget har tvåväsentliga inslag: strukturreform och finansiering.Strukturreformen består dels i att maneffektiviserar sökprocesser, dels i att försäkringengörs allmän och obligatorisk. Det finns väldigtmånga studier och internationella erfarenheter ochmycket forskning som visar att risken förpermanent utslagning är större ju längre periodermed kontantstöd som finns i försäkringen.Jag är emot permanent utslagning. Jag menar ocksåatt det är viktigt att anpassa reglerna så att de ledertill det man vill.Finansieringen av försäkringen innebär att den görsmera och får en utformning där förmåneroch avgifter knyts närmare varandra. Dessutom gerobligatoriet en mer solidarisk fördelning avkostnaderna för arbetslösheten. Alla får vara medoch betala -- även de som har ställt sigutanför i tron att de inte löper någon risk att självabli arbetslösa eller därför att de har så mycketpengar att de klarar ett tillfälligt avbräck ändå.Herr talman! Finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen är en mycket viktig delav saneringsprogrammet för de offentligafinanserna. Det är centralt att detta fullföljs.Statskulden skulle annars snabbt växa oss överhuvudet. Forsatta räntesänkningar skulle bliomöjliga. Den påbörjade uppgången skulle brytas.Den svenska ekonomin stimuleras nu ganska rejältgenom penning- och valutapolitiken. De lägreräntorna innebär att räntebördorna efter 80-taletsexcesser i låntagande lättar. Tillförsikten ökar, ochinvesteringar kan öka. Vi kan få flera jobb.Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga. har under de timmar som har gått och ävenmånga gånger uttalat sig i ganskahäftiga ordalag mot kombinationen av lägreersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen ochlägre skatt för företagen. Det är egentligen det endaman kommer ihåg att säger. Han äremot regeringens förslag. Jag vill därför ställa enrak fråga.Vilka delar av förslaget skulle rivas upp omsocialdemokraterna får som de vill? Högreersättning från a-kassa ger ju nya stora offentligautgifter. Högre företagsskatter skulle bromsainvesteringarna, som i sin tur är helt nödvändiga föratt få fram jobb.Denna oklarhet i uttalanden ärfaktiskt skadlig. Den fördröjer uppgången. Det gårut över de arbetslösa människorna. Något endabesked borde våga ge.Herr talman! Jag inledde med en optimistiskansats. Låt mig sluta med att påminna om att vi haren mycket lång och mödosam väg att gå innansvensk ekonomi är i balans. Varken GATT-avtaleller gemensamma möten mellan EU- och EFTA-länder kan ändra på det. Det är vi själva som måstegenomföra de nödvändiga åtgärderna om företagenskall våga investera och jobben bli fler. Detankommer faktiskt på kammarens ledamöter attrösta på de förslag som ger dessa resultat.Anf. 47 () replik:Herr talman! grepp blir intebättre för att det upprepas av . Jagskall svara på och . Med adress främst till säger jagföljande:Socialdemokraterna sökte samförstånd överblockgränserna omkring skattereformen. Ledandefolkpartister medverkade mycket konstruktivt i detarbetet. Vi menade att denna skattereform skulleligga fast . I det läget slog vitillbaka . Deras krav och önskelmålvar långt längre drivna. De ville ha storaskattesänkningar för de mest förmögna.Det blev en bred uppgörelse i mitten omkringskattereformen. Vi såg det som en styrka. Propositionen signeras av denmoderat som fick ge sig i förraskatteöverenskommelsen. Han är biträdandefinansminister eller statsråd nr 2 iFinansdepartementet. Statsråd nr 1 iFinansdepartementet -- det är väl fortfarande såman får titulera finansministern -- har ännu intesagt någonting om den skatteuppgörelse hon varmed om att dra upp riktlinjerna för och som varförankrad över blockgränserna.Står fortfarande för denuppgörelsen? Tycker att ett bra sättatt bedriva politik är att söka breda lösningar, ellerär det av dikterad konfrontation somskall gälla på skattepolitikens område? Det är defrågor vi socialdemokrater ställer oss. Det måstefaktiskt förstå.Vi fick höra i anförandet att det mesta kommer attgå rätt om vi bara kan klara det som har kallatsstrukturreformerna i a-kassesystemet. Jag tror attAnne skall gå ut på om en kvartoch berätta för dem som är föremål för dessastrukturreformer hur sakerna hänger ihop. Jag troratt de är nyfikna.Också jag gläder mig åt GATT-överenskommelsen.Den är bra. Jag är likaså glad över gårdagens BNP-siffror i redovisning. Jagär dessutom glad för att finansministern anslår ennågot mer dämpad ton i det avseendet än vadtidigare regeringsföreträdare har gjort. Faran ärinte över ännu, även om väldigt mycket måstekunna gå åt rätt håll . Det vorekonstigt annars.Bengt har uttalat sig mycket definitivtom Ny demokrati som samarbetspartner. Vad harAnne för principiell uppfattning om attsamarbeta med Ny demokrati? Det skulle varaintressant att få höra.Anf. 48 Finansminister ():Herr talman! Socialdemokraterna ville att manskulle försöka behandla många saker så likartatsom möjligt. Det innebar t.ex. att man skulle haenhetlig moms och ett marginalskattetak vid 50 %.Båda dessa principer har socialdemokraternaövergivit.I fråga om de förslag som är aktuella harsocialdemokraterna försenat möjligheterna föregenföretagarna att få del av de lägre skatter somvi i princip skulle ha genomfört /91 medett år. Det har de gjort genom att bromsa denhalvering av skatten för egenföretagarnas kapitalsom var på gång i förra höstens krisuppgörelse.Denna halvering kommer , och det är bra. Mendet var alltså socialdemokraterna som försenadedenna viktiga skatteförändring för egenföretagarnamed ett helt år.Vi hoppas att de skatteregler som finns ändrasfrån till följd av regeringens förslag.De nya reglerna innebär en likformighet, dvs. attlånat kapital och eget kapital behandlas på sammasätt. Det är väldigt bra. Det är en grundläggandeprincip i skattereformen.Göran talade om det samarbete vi hadekring skattereformen. Jag vill då påpeka att vi frånFolkpartiets sida uttryckte denna åsikt redan undersamarbetet kring skattereformen. Den finns påpränt bl.a. i motioner . Det är enlogisk del i en skattereform som bygger på debyggstenar som vi var överens om.Jag undrar ibland hur resonerar.Han har tydligen inte någon som helst kontakt medomvärlden, kanske inte ens med våra grannländer.Det finns en regering i -- känner GöranPersson till den? Den består av ett antalsocialdemokrater.