prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:38Tisdagen den 7 decemberKl. 14.00--18.441 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 1 december.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:65Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:65 av StenAndersson i (m) om vård i livets slutskedeskulle jag gärna ha besvarat den torsdagen den 2december. Enligt uppgift är talarlistan då redanfulltecknad.När jag fått besked om vilka dagar som riksdagenavsätter för interpellationsdebatt kommer jag att meddela vilken av dessa jagkan besvara ovan nämnda interpellation.Stockholm den 30 november 1993Bo KönbergInterpellation 1993/94:72Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:72 av SimonLiliedahl om översyn och förbättring av det statligaexportstödet får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna . Skälethärtill är utlandsresa. Jag kommer att besvarainterpellationen i början av januari 1994.Stockholm den 6 december 1993Ulf Dinkelspiel3 § Svar på fråga 1993/94:227 om offentlighetrörande vissa utvisade diplomaters aktiviteterAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar verka för att de iranskaorganisationerna i meddelas vilket slagsaktiviteter de utvisade diplomaterna bedrivitgentemot iranska flyktingar i landet.Regeringen ser mycket allvarligt på denverksamhet som vissa iranska diplomater ägnat sigåt, och vi har visat det genom att vi förklarattre av dem icke önskvärda i landet. Vi ger därmeden klar signal att dessa aktiviteter inte är förenligamed uppdrag som diplomat i . Det är ocksåen signal att verksamheten strider mot den syn vihar här i landet på det skydd som flyktingar skallkunna räkna med.Det är inte möjligt för regeringen att lämnaorganisationerna närmare information om vad somförekommit, eftersom åklagaren nu genomför enförundersökning i brottmål beträffande andrainblandade. Uppgifter i sådana ärenden ärskyddade av sekretesslagen.Jag tror att det bästa skyddflyktingorganisationerna kan få är att polisen harögonen på flyktingspionage och ingriper mot demsom sysslar med det samt att diplomater som ägnarsig åt sådan verksamhet får lämna landet. Så harskett i detta fall. Det är en tydlig markering till demsom missbrukar sin diplomatiska status här iSverige. Jag är övertygad om att flyktingarna ochderas organisationer är bäst betjänta av ett sådantagerande.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Jag tycker att det är bra att regeringen har handlatsom den har gjort och utvisat diplomaterna, medtanke på den verksamhet som de har bedrivit.Med tanke på vad regimen i och dessdiplomatiska representanter representerar i ondskaoch hänsynslöshet vore kanske det enda riktiga attupphöra med eller i varje fall frysa de diplomatiskaförbindelserna med denna regim tills vidare.Jag förstår att sekretessen till följd av den pågåendeförundersökningen utgör ett problem. Jag trorändå att det skulle vara av värde att de människorsom är utsatta för denna diplomatiskanärgångenhet på något sätt kunde varnas. Jagförstår svårigheten i det, men jag vill ändå hävda attdet borde finnas former för att varna dessaflyktingar.Det säger jag inte minst med tanke på att regimeni som bekant inte drar sig för att döda demänniskor som man bedömer som misshagliga. Detsker oavsett i vilket land dessa människor befinnersig. Det gäller bl.a. iranska flyktingar, men detgäller också andra personer.Vi känner till hur regimen bär sig åt från falletSalman . Man har inte bara uttalat endödsdom mot , utan också motdem som stöder rätt att skriva böcker ochuttrycka sig kritiskt om regimen i Iran.Anf. 3 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har redan i mitt svar till BertilMåbrink understrukit hur allvarligt regeringen serpå denna typ av verksamhet. Det är också därför vihar agerat med fasthet och bestämdhet i frågan.Det kommer vi att göra fortsättningsvis när sådanahär företeelser uppmärksammas.Jag vill också understryka att flyktingar som kännersig hotade i bör ta kontakt med polisen. Detär polisen som bedömer om någon löper risk attutsättas för brott och därmed har att vidta åtgärdermot detta.Jag vill påpeka för attförundersökningssekretessen också medför attpolisens spaningsmetoder skyddas från insyn avmotsidan.Anf. 4 ():Herr talman! Som jag sade tidigare förstår jag attsekretessen skapar problem.Jag sade också att jag tycker att man skall avbrytaförbindelserna med regimen. Man skall inteanvända den metoden när som helst. Men regimeni skiljer sig faktiskt så markant från andraregimer att det vore befogat att överväga om intedet effektivaste medlet vore att avbryta elleråtminstone frysa ned förbindelserna till en nivå somligger väldigt nära ett avbrytande.Anf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! Jag håller mig till den nog så viktigafråga som har väckt och som jag harbesvarat.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:236 om det israeliskatrupptillbakadragandet från och JerikoAnf. 6 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser ta några initiativ tillinternationella påtryckningar på den israeliskaregeringen för att få den att följa tidsschemat fördet s.k. 13-september-avtalet om begränsatpalestinskt självstyre.I den principdeklaration som undertecknades avIsrael och PLO i den 13 septemberenades parterna om att efterikraftträdandet, dvs. , slutaett avtal om ett påbörjande av israeliskt militärttillbakadragande från och . Dettatillbakadragande skall vara avslutat senast fyramånader efter undertecknandet av avtalet, medandra ord . Därutöver skall avtaletinnehålla en rad andra arrangemang. Som exempelkan nämnas överförande av befogenheter frånisraeliska myndigheter till palestinska organ ochdefinierande av maktbefogenheter för dessa.Frågan skall ses mot bakgrund av premiärministerRabins uttalande att uppnåendet av etttydligt avtal är det som är angeläget i de pågåendeförhandlingarna -- inte fasthållandet vid ett visstdatum. som den israeliskepremiärministern skall ha framhållit att det vorebättre att om så krävdes ägna ytterligare en eller ettpar veckor åt att få till stånd ett sådant avtal,underströk han att förhandlingar nu pågår i syfte attnå en överenskommelse den 13 december.Under besöket i framkom att PLO-ledaren kände betydande oro överden israeliska inställningen i denna fråga, liksomöver vad man på PLO-håll uppfattade som en viljapå israelisk sida att använda ordet omgruppering istället för tillbakadragande i fråga om trupperna iGaza och i Jeriko.Herr talman! Den principdeklaration som PLO ochIsrael undertecknade har tillkommitmot bakgrund av årtionden av väpnad konflikt ochdjupa motsättningar. I och med handslaget iWashington togs ett avgörande steg framåt ifredsprocessen.I det fortsatta tålamodskrävande arbetet med attskapa en förtroendefull atmosfär mellan parternaspelar omvärldens politiska stöd åtförhandlingarna, samt dess bistånd till denekonomiska och sociala utvecklingen i deockuperade områdena, en avgörande roll. Därförägnar det internationella samfundet, nu liksomtidigare, den arabisk-israeliska fredsprocessen denstörsta uppmärksamhet. Omvärldens aktiva stödtar sig många olika uttryck: fortsätter t.ex. sinskytteldiplomati, och inom ramen för denmultilaterala delen av fredsprocessen pågårregelbundna möten i de fem arbetsgrupperna.Arbetet i dessa kommer förhoppningsvis att ledafram till konstruktiva och konsoliderande lösningarsom är förutsättningen för en bestående fred iregionen.Sverige har länge sökt medverka till en fredliglösning av konflikten i . Vi är en av destörsta biståndsgivarna. beslötregeringen om ytterligare bidrag till palestinierna.Vi är också aktivt engagerade i samtliga femmultilaterala arbetsgrupper.Det avgörande ansvaret för hur de fortsattaförhandlingarna skall föras vilar nu på parternasjälva. Det är på dem det ankommer att finnalösningar på de svårigheter som oundgängligenvidhäftar denna komplicerade process. Därförnoterar jag med tillfredsställelse premiärministerRabins uttalade ambition att nå ett avtal den 13december och hans vilja att i det syftet fortsättaförhandlingarna. Det är utomordentligt angelägetatt parterna själva kan nå fram till de lösningar sombehövs för att septemberdeklarationens intentionerskall kunna förverkligas.Anf. 7 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag är överens med utrikesministern om att det ären viktig överenskommelse som har kommit tillstånd mellan palestinier, PLO, och . Bådeutrikesministern och jag vet att det finns krafterbåde bland palestinierna och inom som påalla sätt försöker att torpedera överenskommelsen.Det är därför oroande, och det är därför som jagockså har ställt frågan, att premiärminister islutet av uttalade att den 13december inte är ett heligt datum för israelerna attpåbörja utrymningen av och . Vi kundegenast se resultatet, att de fundamentalistiskakrafterna på båda sidor stärktes i sitt motstånd motden här överenskommelsen. Man trappade uppvåldet ganska kraftigt. Vi kan också läsa itidningarna om hur man från båda sidorskjuter ihjäl folk.Islamiska fundamentalistiska rörelser såsom debekanta Hamas och Jihad liksom andra militantagrupper inom PLO kunde utnyttja uttalandet till sinfördel. De sade ungefär så här: Judarna kommeraldrig att acceptera en palestinsk stat. Därmedtrappades våldet upp. De fundamentalistiskakrafterna på den israeliska sidan kunde i sin turutnyttja den tilltagande spänningen till att trappaupp våldet mot palestinierna, främst påVästbanken.Det är därför så viktigt att gällerockså i fortsättningen, och att man påbörjar arbetetmed att få fram det här avtalet. Visst är detinternationella samfundet i det sammanhangetviktigt för det avgörande beslutet. Ansvaret förresultatet ligger naturligtvis hos de båda parternaIsrael och PLO.Men jag tror också att utrikesministern, som stårhär i talarstolen, kan ha en viss betydelse när detgäller att trycka på exempelvis att nu se tillatt beslutet också kommer att gällaoch att är det datum som man intefår missa för att fortsätta processen och för attkomma fram till ett resultat.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Genomförandet avWashingtonöverenskommelsen blir naturligtvis enmycket svår process. Detta var ju även parternamedvetna om mot bakgrund av årtionden avfiendskap och även det fortsatta våldet somnaturligtvis både är fruktansvärt i sig och ettständigt hot mot fredsprocessen.Just mot den bakgrunden måste det internationellasamfundet uttrycka sitt stöd och varaberedda att ställa upp med ekonomiska bidrag. Viddet besök som gjordes av och underströks bl.a. behovet av engagemang,ekonomiskt stöd och ekonomiska bidrag. Jag villsäga att det dock icke var en begäran om direktinblandning i de besvärliga samtalen som ävenunder Sverigebesöket fördes i Kairo.Det är väldigt viktigt att den svåraimplementeringsfasen sköts av parterna själva,eftersom massor av konkreta beslut skall fattas sominnebär att självständigheten ochsjälvbestämmandet i dessa områden övergår ipalestinsk hand. Det är en del av den process därförtroendet måste byggas upp och där ävenpalestinskt självbestämmande måstebyggas upp till konkreta beslut.Anf. 9 ():Herr talman! Vi är helt överens om detta. Men detär ju inte bara en fråga för de två parterna. Det ärklart att det är de som skall föra de konkretaförhandlingarna och komma överens. Men nog ärdet väl fråga om en angelägenhet också för övrigavärlden, inklusive och utrikesministern, omman nu ser att de reaktionära, fundamentalistiskakrafterna kommer att försöka påverka på ett sätt såatt hela processen försvåras, vilket kan leda till attingenting händer. Om man gör denna bedömning,vilket jag tror att man kan göra eftersom det justnu finns en sådan risk i den farliga situation som nuråder, kan man naturligtvis på ett lämpligt sättuttala sin oro och påpeka att det nu är väldigtangeläget att processen fortsätter och att inte defundamentalistiska krafterna på någondera sidaskall ha någon som helst möjlighet att torpederaden. Det handlar naturligtvis om att trampa rätt ien svår situation, men det finns ju även frånutrikesministerns sida möjlighet att blanda sig i påett bra sätt.Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Självfallet är det så som BertilMåbrink säger, att det internationella samfundethela tiden måste visa sitt engagemang och sinuppbackning. Detta måste parterna känna. Jag trordock att vi skall inse att det just nu är oerhörtväsentligt att parterna tar dessa konkreta steg ochfattar dessa konkreta beslut.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:258 om ekonomisktstöd till i . 11 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att medverka till att finnavägar för att ge i stöd mot bakgrund av dess finansiellabekymmer.Jag är medveten om finansiellasvårigheter. Organisationen informerade mig redani våras om avsikten att av budgetskäl minska sinomfattande utrikesrepresentation. Av principfinansierar emellertid inte andra ländersbeskickningar eller främmande organisationersinformationskontor i lämnar omfattande ekonomisktbistånd till palestinierna genom andra kanaler.Nyligen beslutade regeringen att höja årets biståndmed , eller , till 225miljoner kronor. Det placerar bland destörre bidragsgivarna till palestinierna. Syftet meddet svenska biståndet är att stärka fredsprocessenoch bidra till den ekonomiska och socialautvecklingen på de ockuperade områdena.Det är regeringens uppfattning att det svenskabiståndet bäst kommer palestinierna till godo omdet, som är fallet, kanaliseras genom den nyligenetablerade Världsbanksfonden, genom etableradeFN-organisationer, bl.a. UNWRA, samt olikabilaterala stödåtgärder.Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill först tacka utrikesministernför svaret, som dock inte ger någon egentligöppning på just min fråga.Jag är medveten om att vi av princip inte finansierarandra länders beskickningar. Det förefaller vara enrimlig princip. Men det finns också undantag frånden principen. Om jag inte minns alldeles fel harSverige genom stöd finansierat ANC:sinformationskontor i den exceptionella situationsom har varit i Sydafrika.Sverige har under en mycket spelat enmycket aktiv roll i Palestinafrågan. Det är viktigtatt vi fortsätter att göra det. Vi kan förvänta oss ettomfattande bistånd, delvis redovisat avutrikesministern, för att hjälpa palestinierna i dennya situation som inträder. Vi behöver också få ut informationfrån palestinierna i det svenska samhället. Jag kantänka mig att det blir en mycket bred aktivitetframöver när det gäller kontakter med ochstödinsatser för palestinierna. Vi behöver heltallmänt visa vårt stöd.Jag tycker att Palestinafrågan har en mycket tydliglikhet med händelserna i tidigare. Mankan göra jämförelser mellan PLO och ANC. Fråndet perspektivet kan jag inte förstå vad det är somhindrar från att göra ett undantag frånprincipen och behandla på sammasätt som ANC:s informationskontor. Jag vill ställaen fråga till utrikesministern om det.Anf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att det hargjorts ett undantag i fråga om . Jagmenar dock att ordval är heltadekvat, dvs. att det varit ''en exceptionellsituation''. Apartheidpolitiken i harbetraktats såsom varande alldeles speciell, och dethar lett till exceptionella internationella åtgärder,även exceptionella svenska åtgärder. Vi infördesanktioner trots att det icke fanns något beslut iFN:s säkerhetsråd som grund för detta.Vad gäller PLO finns det betydande fördelar meddet svenska biståndet, från PLO:s synpunkt, ochjämfört med en del annat internationellt biståndsom nu utlovas. Det är ett rent gåvobistånd, detfinns tillgängligt och kommer att finnastillgängligt och det når palestinierna. Vihar även byggt upp ett bilateralt bistånd tillpalestinierna, vilket inte så många andra länder hargjort. På det sättet ger vi ett mycket bra bistånd tillpalestinierna, som de har nytta av nu.Anf. 14 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att vi ger ett iallt väsentligt bra bistånd. Men har vi en speciellfråga här i , en akut situation, och vi har atthantera den här. Det gäller helt enkelt överlevnad i . Det gäller inte baraSverige, utan hela och den roll som detspelar här. I samband med fredsprocessen tyckerjag inte att det är orimligt att hantera PLO-kontoretpå samma sätt som man hanterade ANC-kontoret.Samtidigt måste jag kunna ställa denna fråga tillutrikesministern: det inga andra kanaler somregeringen kan använda sig av för att ge ett stöd,utan att det blir ett direkt stöd till ?Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har inget annat svar till BerndtEkholm än det jag har gett. Vi skall också noteraatt palestinierna just nu är på väg in i en situationdär självstyrelse upprättas för dem. ger ettomfattande bistånd. Palestinierna borde hamöjlighet att prioritera sina egna resurser.Anf. 16 ():Herr talman! Det är riktigt att PLO får ganskamånga miljoner. Även om jag konstaterar attregeringen före fredsavtalet skar ner biståndet tillpalestinierna, är situationen nu mycket positiv närdet gäller anslagen. Det pekas också i svaret på FN-organisationer och bilaterala stödåtgärder.Just när det gäller kanske det skullekunna finnas vägar där det var möjligt att medandra anslagna medel, via svenska organisationer,t.ex. fredsorganisationer, ge det akuta stöd somPLO behöver för att kunna behålla sitt kontor häri och därmed serva . Det kan välinte vara alldeles omöjligt att hitta sådana vägar.Jag vill gärna finna öppningar för att lösa enangelägen fråga.Anf. 17 Utrikesminister ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en motfråga tillBerndt : Skall inte palestinierna och PLOsjälva kunna prioritera och besluta i denna fråga?Anf. 18 ():Herr talman! Det verkar som om den ekonomiskasituationen efter -- man kan tycka si ochså om orsakerna till det -- är så allvarlig att PLOinte klarar att finna pengarna till detta. I så fallskulle inte situationen i vara så som denär. Jag kan aldrig drömma om att PLO utnyttjarden svenska solidariteten. Jag tror faktiskt att denekonomiska situationen är så allvarlig att PLO heltenkelt inte klarar att hantera kontoret här.Vi som känner att det är viktigt med fredsprocessenoch som känner för palestinierna vill på allt sättanstränga oss för att hitta en lösning, så attresultatet inte blir att PLO måste stängainformationskontoret. Det skulle vara negativtockså för svensk politik och den debatt som vi förom den palestinska situationen. Det är min önskanatt man till varje pris försöker hitta en lösning.Anf. 19 Utrikesminister ():Herr talman! Återigen: Vi har ökat vårt biståndmed , och jag tycker nog attpalestinierna själva skall bestämma om sinutrikesrepresentation.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:259 om FN-sanktionermot KroatienAnf. 20 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig om detinte är hög tid att kräva FN-sanktioner motKroatien. Som skäl anför att enkroatisk storoffensiv inleddes i Bosnien i april i årmed direkt stöd från regimen i Zagreb.Herr talman! Även om jag har invändningar motordvalet, framför allt ordet ''storoffensiv'', delar jagLennart Rohdins kritiska bedömning av Kroatienspolitik i Bosnien. Jag har också framfört minaåsikter direkt till den kroatiska regeringen, senastvid mitt besök i den 24 november.Sverige anser att den bosnisk-kroatiska armén(HVO) bär det huvudsakliga ansvaret för att denmuslimsk/kroatiska alliansen bröt samman.Utropandet av en egen republik i södra (Herceg-Bosna) och försöket atttvinga den bosniska armén till underkastelse inomdetta område var ett stort misstag. Som stöd för sitthandlande åberopade , felaktigt, att den s.k.Vance--Owen-planen exklusivt tilldelade debosniska kroaterna vissa områden. Tyvärr harHVO också satt i gång en omfattande etniskrensning av bosniska muslimer från områden somkontrolleras av HVO.Det är också min uppfattning att -- ävenom man inte i alla avseenden kan säga att HVO fulltut styrs från -- hade kunnat sätta HVOunder betydligt hårdare tryck för att ändra desspolitik. Trovärdiga uppgifter talar också om attreguljära kroatiska förband deltar i striderna iBosnien.Denna förödande politik har inte bara stärkt denserbiska sidan i Bosnien, utan kan också iförlängningen avsevärt försvåra Kroatiensambitioner att återupprätta sin suveränitet över deFN-kontrollerade områdena i . Man harsjälv satt ett dåligt exempel för hurKrajinaproblematiken kan komma att lösas.Under senare tid har den internationella kritikenmot ökat. Allt fler länder nämnermöjligheten av sanktioner. Det förefaller som omKroatien också tagit visst intryck avden växande internationella opinionen. En stor delav den bosnisk-kroatiska ledningen har bytts ut;antagligen genom direkta ingripande.Kroatien måste vara medvetet om att dess politik iBosnien betydligt har minskat den internationellasympati som landet erhöll i samband med denserbiska aggressionen under kriget 1991.Kroatien måste ta sitt ansvar för fredsprocessen.Detta innebär att måste, för det första,utnyttja sitt inflytande för att stävja HVO:suppträdande i Bosnien och, för det andra, avståfrån att söka en militär lösning påKrajinakonflikten. Endast så kan undvikaatt frågan om sanktioner på allvar aktualiseras.Anf. 21 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Finns det något som kännetecknar detinternationella samfundets och särskilt Europasagerande i konflikten i det , så ärdet att fel saker görs . Därigenomhar direkt medverkat till att förvärra detsom sker.Det hade möjligen varit begripligt om det berott påokunnighet och förvirring. Det är ju innebörden avde dimridåer som regeringar med mediernasbenägna hjälp sprider om hur svårt det är att förståvad som sker, om att folken på har enhistorisk benägenhet att ta kål på varandra underde mest bestialiska former.Det finns förvisso gott om historiska exempel, menglöm inte att de europeiska stormakterna vid dessatillfällen också har varit djupt involverade, genomsitt spel för att kontrollera maktbalansen iEuropa -- precis som . och därmedFN:s handlingsförlamning är ett resultat av djupoenighet och misstro mellan ,, och i någon mån Ryssland.Det är dags att sluta hymla.FN:s sanktioner mot var påsin plats. De är det i än högre grad . Sakta ser viockså hur sanktionerna, trots att alltför många harhjälpt till att hålla hålen tillräckligt stora i nätet, nubörjar få reell effekt. Då -- precis då -- går EG utoch lockar med lättade sanktioner för eneftergift om någon procent land. Den demokratiskafredsoppositionen i är förtvivlad. ha fått en bättre gåva av sina beskyddarei och , när han går tillparlamentsval?I dag är genom regimen likaansvarigt för folkmordet i Bosnien. Ingen har påallvar försökt dementera uppgifterna om attMilosevic och redan före kriget gjort uppom att dela Bosnien.Vad ger det för signal till att omvärldeninte agerar konsekvent? Den demokratiskafredsoppositionen i går klart emotTudjmans agerande i Bosnien. De ser hans politikdär som en nationell katastrof. Skall vi lämna demi sticket, precis som vi gjort med de demokratiskakrafterna i ? Och hur skall de få någontrovärdighet hos sina serbiska landsmän, närMilosevic enkelt kan visa hur partiskt FN uppträderinför samma krigsförbrytelser?Anf. 22 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill understryka att sanktionernamot ännu inte hävts. Sverigefortsätter, även om vi har lämnat ESK-ordförandeskapet, att försöka att verka för attupprätthålla saktionernas effektivitet. Vi tycker attdetta är mycket väsentligt, därför att det är detenda -- om man nu skall uttrycka det så -- effektivavapen som världssamfundet har mot , eller åtminstone ett av de verkligteffektiva vapnen. Bl.a. beslöt ESK:s ministermötei att det inom ESK:s ram kommer att kallastill en konferens för att utröna och diskutera hurman skall kunna hjälpa grannländerna, somdrabbas hårt av sanktionsregimen. Detta mötekommer att äga rum i ESK:s regi. Det är ocksåett initiativ för att upprätthålla sanktionsregimen.Sedan måste jag göra en invändning mot LennartRohdins beskrivning.