prot · GH0921 · 1993-11-10 00:00:00 — Men jagkänner mig hoppfull om att vi, när den dagenkommer, skall kunna redovisa ettförhandlingsresultat som av och svenskafolket kommer att uppfattas som tillfredsställande.Jag tar dock icke ut några segrar i förskott.Anf. 22 ():Herr talman! Statsrådet sade att man från svensksida biträtt vad gäller detjuridiska samarbetet i dess vidaste mening.Det finns skillnader i Europa imyndighetstraditionen på det här området, bl.a.vad gäller den inre rättssäkerheten och agrandetgentemot annat land. Innebär acceptansen i detjuridiska samarbetet i dessa vidaste mening att detinte finns några restriktioner från svensk sida närdet gäller det polisiära eller det rättsliga samarbeteti ?Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill lägga fast att vi ännu inte harkommit till någon överenskommelse avseendetredje pelaren. Vill vill avvakta dengränskontrollutredning och de ytterligareredovisningar som förväntas föreligga inom denallra närmaste tiden.Jag ser inga problem av den karaktär som här togsupp. Men jag vill gärna vänta med slutligt besked iden här frågan tills vi har klarat av den erforderligaberedningen inom och med andrapartier.Anf. 24 ():Herr talman! Kommer att få tillfälle attdiskutera frågor kring bl.a. gränskontroll, innanförhandlingarna går vidare?Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Det kommer att på sedvanligt sätt skesamråd med EG-delegation i den härfrågan, precis som i alla andra frågor.Anf. 26 ():Herr talman! Europaministern sade att vi skall gåmed i den europeiska unionen för att bidra till attskapa monetär stabilitet i Europa.Det råder ganska stor enighet om -- bl.a.skriver om det i sinhöstrapport -- att det monetära samarbetet ide länder som knöt sig till valutasamarbetet lett tillatt man i dessa länder fick högre räntor ocharbetslöshet än vad konjukturläget skullemotiverat. Man kan säga att valutasamarbetet varen sorts samordnad, arbetslöshetsskapande åtgärd.Jag vill fråga: Varför tror Europaministern att denkommande monetära unionen skall lyckas bättremed att skapa monetär stabilitet och minskadarbetslöshet?Min andra fråga handlar om det tredje steget, somEuropaministern sade att vi kan vänta med att ta.Men det är väl ändå så att vi som medlemmarförbinder oss att arbeta för också det tredje steget,med exempelvis regler omöverordnad inflationsbekämpning och förslaget attRiksbanken inte skall få påverkas av riksdag ochregering.Att man nu flaggar med att vi skall vänta med dettredje steget och att man läggerRiksbanksutredningens förslag på is, är inte det etttaktikspel som går ut på att sopa en del splittrandefrågor inom Ja till EU-blocket under mattan?Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att de flesta bedömare äreniga om att den oro på valutamarknaden och destarka fluktuationer som vi har sett under detsenaste året har allvarligt skadat våra ekonomier.Samtidigt är det uppenbart att det ekonomiska ochmonetära samarbete som har utvecklats lider avbrister. Försöker man att alltför snabbtåstadkomma valutastabilitet, utan att ha tillräckligkonvergens när det gäller den ekonomiskautvecklingen i de enskilda länderna, riskerar manatt hamna i en situation som ytterst innehåller fröettill nya valutakriser. Vi har sett prov på detta.Att en parallell utveckling på båda dessa fronter,med ökad valutastabilitet, kommer att underlättadet internationella samarbetet, underlätta våraansträngningar att främja sysselsättning ochtillväxt, är enligt min mening ställt utom allt tvivel.Men klart är -- det har inte minst den senasteutvecklingen visat -- att det inte är någon lätt vägatt komma fram på. Det finns många spänningarinbyggda.När det gäller utvecklingen av valutasamarbetet ärdet alldeles klart ett svenskt intresse att medverkai detta. Jag vill gå ett steg längre: funnes detmöjlighet för att delta i det monetärasamarbetet vore detta en klar fördel. Men detkan vi nu inte göra, eftersom inte ärmedlem i EG.Vi har sagt att vi vill medverkai utformningen av det framtida samarbetet. Nunärmast går EG in i en andra fas . Sedankommer samarbetet gradvis att stärkas. Avsikten äratt -- kanske mer sannolikt längre frami tiden, eventuellt 1999 -- ta ytterligare ett steg ochgå in i den tredje fasen.Vi vill självfallet vara med och påverkautvecklingen, så att den blir i enlighet med våranationella intressen. Det är ett skäl till att vi villvara med i EG. Men det står inte på något sätt imotsättning mot detta som vi klart deklarerade iBryssel i går, dvs. att vi förbehåller oss rätten att taslutlig ställning till övergången från den andra tillden tredje fasen i ljuset av utvecklingen. Det ärfråga om många års utveckling. Vi vet att det finnsmånga överraskningar på vägen, i ljuset avfördragets regler.Anf. 28 ():Herr talman! Europaministern svarade inte på minandra fråga, om det inte måste bedömas som etttaktikspel när man säger att vi skall vänta med dettredje steget.Jag frågade också om Riksbanksutredningensförslag: Är det inte ett taktikspel att man sopar detunder mattan? Vad har sagts i förhandlingarna omRiksbanksutredningen och över huvud tagetRiksbankens ställning? Vad har förbunditsig när det gäller att följa Maastrichtfördragetsregler om att inflationsbekämpningen skallöverordnas allt annat och att skall varasjälvständig?Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Det här är inte fråga om någottaktikspel. Det är fråga om en mycket klar ochkonsekvent linje, som syftar till att föra in Sverigeockså i det ekonomiska samarbetet, men med ettklargörande att övergången från andra till tredjesteget skall grundas på ett ställningstagande frånregeringens och sida.I det fortsatta arbetet med frågor kring Riksbankenoch dess ställning måste vi givetvis också ta hänsyntill utvecklingen på den internationella fronten. Jagkan icke säga exakt var vi står på den här punkten.Det är närmast finansministerns sak att redovisadetta, men jag skall gärna återkomma när jag harsatt mig in i detaljerna.Anf. 30 ():Herr talman! Statsrådet säger attoffentlighetsprincipen är en omistlig del av vårtsamhälle. har statsrådet i eninterpellationsdebatt konstaterat att detEG-direktiv som föreligger om personlig integritetinte överensstämmer med vår offentlighetsprincip.Nu går förhandlingsarbetet snabbt, och detberäknas vara klart . Enligt vad jagförstår, kommer beslutet om EG-direktiv ompersonlig integritet att fattas efter det att våraförhandlingar är slutförda. Hur skall vi då kunnapåverka och se till att vår offentlighetsprincip intenaggas i kanten?Det tidigare svaret gav inte något besked om vilkenstrategi man har för att möta den situationen. Manhar tydligen inte ens tagit uppoffentlighetsprincipen nu senast, och jag kan inte sehur man kan förena det med att säga att den är enomistlig del, att den inte är förhandlingsbar och attvi inte skall ge upp den -- som vi måsterätta oss efter de EG-direktiv som tas om Sverigeblir medlem.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att det finns ett förslagfrån på det här området. Det ärett förslag som, såvitt jag vet, har rönt myckenkritik från EG, och det föreligger ett stort antaländringsförslag. Det här gör att det är skrivet istjärnorna om och när förslaget kommer att bli endel av -- jag utgår från att det i såfall är omarbetat.I den mån man inte blir klar innan vi blir klara medförhandlingarna -- jag bedömer det som mycketosannolikt att det av -- kommervi att vara med i diskussionerna om direktivet. Dåkommer vi naturligtvis att ta upp de aspekter, frånsekretessynpunkt och liknande, som vi anser ickepassar in i våra existerande regelverk och kan pådet sättet bevaka intressena. En av fördelarna medmedlemskap är just att vi sitter med när beslutfattas i dessa frågor -- till skillnad från med EES-avtalet.Anf. 32 ():Herr talman! Men om förhandlingarna haravslutats och vi skall skriva på avtaletden och EG-direktivet kommer däremellan,måste vi ju följa det EG-direktiv som är taget. Dåhar vi inga påverkansmöjligheter.Jag förstår inte att statsrådet kan säga att det här ärskrivet i stjärnorna. Följer man inte noga vad sompågår på det här området? När skall direktivetantas? Vad kommer det att innebära?Förslaget har redan förändrats och diskuterats, ochparlamentet står bakom det förslag som nuföreligger. Det är litet oroande att man intenärmare följer detta, eftersom vi är överens om attoffentlighetsprincipen är en omistlig del av vårtsamhälle.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Det är just därför att vi följer den härfrågan oerhört noggrant som jag vågar säga att detär synnerligen osäkert om direktivet kommer attantas. Jag har hört många tvärsäkra uttalanden iriksdagen om vad som kommer att bli resultatet avdet förslag som kommissionen har lagt. hört riksdagsledamöter mer eller mindre taför givet att kommissionens förslag kommer att bliEG:s beslut. Så är det inte.När det gäller frågan hur vi kommer in i bilden omdirektivet inte skulle ha antagits när våraförhandlingar är avslutade vill jag säga att här finnsen interimsprocedur som har använts för tidigaremedlemskapsförhandlingar och som också kommeratt bli aktuell för vår del från det ögonblick dåförhandlingarna om avtalet är avslutade. Innan dethar trätt i kraft blir , liksom andra länder,indraget i diskussionerna kring kommandeförordningar, direktiv och andra rättsakter.Anf. 34 ():Herr talman! Det är bra att regeringen efter samrådmed riksdagspartierna har gjort klart i deteuropeiska förbundet att i förbundetkommer att medverka i ansträngningarna att stärkafreden och säkerheten, i kampen mot narkotika, ivalutasamarbetet och i kampen motarbetslösheten. Det är glädjande att man inom deteuropeiska förbundet nu gör kampen motarbetslösheten till en huvudfråga. Det pågår ettarbete som syftar till att vid rådets möte i decemberlägga fram en konkret handlingsplan.Min fråga till statsrådet är: På vad sättmedverkar regeringen när det gäller att gebidrag till den plan mot arbetslöshet som manarbetar med inom det europeiska förbundet?Med herr talmannens medgivande vill jag ocksågöra ett tillägg när det gällerfolkomröstningsfrågan. Jag respekterar den åsiktsom statsrådet som företrädare förregeringen har givit uttryck för. vill jagsäga att jag ser stora politiska och praktiskasvårigheter för en folkomröstning före valdagen.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! och jag är helt eniga omatt det är viktigt att sysselsättningen lyfts fram pådet sätt som sker i det europeiska samarbetet. Detframhöll jag också tidigare.Hadar frågade vilka bidrag vi lämnar till detarbetet. Vi går fram på olika vägar. Vi har i ett tidigtskede haft överläggningar kring de här frågornamellan och finansministrar.Sverige har lämnat in ett särskilt yttrande om vad vianser vara viktigt i det här sammanhanget, dettasom ett led i EG:s arbete med vitboken. VidNordiska rådets möte nu antog denordiska stats-, ekonomi- och finansministrarna etthandlingsprogram för sysselsättning och tillväxtsom naturligtvis också kan ses som en del av denprocessen.För att ytterligare understryka det gemensammaintresse som EFTA-länderna och EG har på det härområdet förutses ett gemensamtfinansministermöte EFTA-EG i nära anslutning tilldet europeiska rådets möte. Vid båda dessa mötenskall just sysselsättningsfrågorna stå i fokus församarbetet.Vi har alltså många vägar att framföra synpunkterpå det här, även om vi naturligtivs som icke-medlemmar inte kan delta i de formellaöverläggningar som EG kommer att ha när detgäller fastläggande av ett handlingsprogram på dethär området.Anf. 36 ():Herr talman! Snusfrågor kan kanske anses varasmå, men jag tycker att de är viktiga därför att deär konkreta. Plötsligt blir det klart för människoratt man kan komma att besluta i om vi fårbehålla våra vanor eller inte. Vi kanske också drarslutsatsen att det är en hel del av det som skall gällai som det kommer att fattas beslut om iBryssel, t.ex. om vi får stödja vårt norrländskajordbruk som vi önskar, om vi får föra denregionalpolitik som vi önskar, om vi får föra denalkohol- och miljöpolitik som vi önskar. Det här äringa oviktiga frågor när de blir konkreta.Det viktigaste är ju om vi skall ha rätt att självabestämma vad som skall gälla i . Det har viredan givit upp om vi blir medlemmar i vill jag ställa en konkret fråga: Hur mycketskall vi betala? Det har sagts att vi kommer att blien av de största nettobetalarna, också i absoluta tal,i EG och att vi kommer att betala mest per personi hela EG-kretsen. Hur mycket skall vi betala ochvarifrån skall de pengarna tas? Skall man höjaskatterna, eller skall man ytterligare inskränka denoffentliga sektorn?Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar att de förhandlingsfrågor som vi hartagit upp är viktiga. Annars hade vi inte tagit uppdem vid förhandlingarna.Dessutom vill jag gärna säga att de problem som viställs inför vid förhandlingarna bottnar i att vi intehar varit med vid utformningen avbestämmelserna. Jag kan försäkra BirgittaHambraeus att hade vi varit medlemmar i hadedet inte blivit något snusförbud för vår del. Så kanman gå vidare på andra områden.Nu finns det ett regelverk med regler som har lagtsfast under samarbete -- det gäller både och ett medlemskap -- som vi måste inarbetai vår lagstiftning. I allt väsentligt är detproblemfritt, men det finns problem på en delområden, och det är just därför det aktualiseras endel förhandlingsfrågor. Jag hoppas och tror att viskall kunna klara ut dem på ett tillfredsställandesätt, men jag tycker att frågavisar hur viktigt det är att är med i deteuropeiska samarbetet och på så sätt har rösträtt iEuropa och kan påverka den europeiska omgivningsom vi i vår tur är så beroende av.På den andra punkten, som gällde hur mycketSverige skall betala, vill jag säga att det delvis är enförhandlingsfråga. Några precisa besked kan jaginte lämna på den punkten. Jag har sagt att vi kanräkna med ett bruttobidrag kring i runda tal 20miljarder, netto 10 miljarder, men detta är en delav förhandlingarna, och vi har -- inte minst -- begärten infasning av det svenska budgetbidraget.Hur skall det betalas? frågade , jag tror att alla bedömare är ense om attinternationellt samarbete av det här slaget ökarvåra möjligheter att främja tillväxten, att ta Sverigeut ur den ekonomiska krisen. Det är en del av ettsamlat program som regeringen har för att föraSverige ut ur den ekonomiska krisen. Med högretillväxttakt får vi också större kaka och mer attfördela.Jag skall ge ett exempel. Jag vill inte ge mig in påhur många procentenheters ökning ett medlemskapkan leda till över tiden, men ökning av BNPmotsvarar ca . Det skall ställasmot ett nettobidrag som hypotetiskt kan uppskattastill 10 miljarder kronor.Anf. 38 ():Herr talman! Ekonomerna i börjar nu bliganska ense om att ett medlemskap i deneuropeiska monetära unionen inte kommer attfrämja vår ekonomi. har också itidningen tider framfört attdet egentligen är någon ekonomiskfördel. Frågan är alltså om det här med tillväxten ärså alldeles säkert, om vi kan besluta omvåra egna regler i Sverige.Statsrådet missade poängen i det jag sade omsnusfrågorna. För det första: Hur kan statsrådetsäga säkert att vi skall diktera? Statsrådet sade attom vi hade varit med så hade det inte blivit så här.Skall vi gå in och diktera i EG?För det andra talade jag inte om snusfrågan somsådan utan om det faktum att man i Brysselhädanefter kommer att besluta vad som skall gällai . Det blir konkret för människor i sådanafrågor som snusfrågan.Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller möjligheterna attåstadkomma högre tillväxt och högresysselsättning, är det ekonomiska monetärasamarbetet naturligtvis bara en liten del av det hela.Att bara lyssnar till en delekonomer kan möjligen förklaras av hennes egeninställning i den här frågan. Jag tror att det finnsmycket olika uppfattningar. Vi vet hur svår den härfrågan är. Jag känner ödmjukhet inför uppgiften attkomma med några precisa siffror på denna punkt.EMU är bara en del av samarbetet. Hela EG-samarbetet -- frigörelsen av handeln, tjänsterna,kapitalet och ökad rörlighet över gränserna samtsamarbetet på en rad andra områden -- bidrar tillatt öka möjligheterna att föra ut ur denekonomiska krisen. Det är inte fråga om ''styckevisoch delt'', utan det är fråga om en helhet.När det gäller våra möjligheter att påverka, skall viinte diktera några beslut i . Men, BirgittaHambraeus, det är inte heller som beslutar.Det är -- alltså företrädare förEG:s medlemsländer -- som beslutar i dessa frågor.Sedan må de mötas i , ,eller i vilket som helst närden tiden kommer. Det är precis som beträffandealla andra internationella organisationer: det ärmedlemsländerna som beslutar. I en del fall krävsenhällighet, i andra fall kvalificerad eller enkelmajoritet, beroende på ärendenas karaktär. Det ärdär som det är viktigt att vi är med och tillsammansmed likasinnade verkar för våra intressen. Om vistår utanför, kommer vi att bli alltmer beroende aven utveckling som vi själva inte kan påverka. Detär en fråga om vår rösträtt i Europa.Anf. 40 ():Herr talman! Det har i olika sammanhangklargjorts att allemansrätten inte berörs av ettmedlemskap i . tycks det råda en vissokunskap i den frågan. En av våra mer kändamiljödebattörer föreslog att man,innan går med i EG, skulle begränsaallemansrätten till att enbart gälla boende i Sverige.Om vi väntar till efter det att har blivitmedlem i EG, blir detta omöjligt, eftersom enbegränsning av allemansrätten då kommer attuppfattas som diskriminerande. Om man bortserfrån det märkliga i detta förslag, vill jag ändå frågastatsrådet om det har framkommitnågot nytt som gör att EG-rätten kan komma attbegränsa den svenska allemansrätten.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Mitt svar är klart och entydigt: nej.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:Ju9 och Ju10 till justitieutskottet1993/94:U2 till utrikesutskottet1993/94:Fi2--Fi5 till finansutskottet1993/94:So8 till socialutskottet1993/94:Sf9 och Sf10 till socialförsäkringsutskottet1993/94:T3--T29 till trafikutskottet1993/94:Ju11--Ju15 till justitieutskottet1993/94:Sf11 till socialförsäkringsutskottet1993/94:N3 och N4 till näringsutskottet1993/94:Jo11 och Jo12 till jordbruksutskottet1993/94:T1 och T2 till trafikutskottet1993/94:N5 och N6 till näringsutskottet1993/94:Fi6 till finansutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 27 oktoberJuU2 Straffrättsliga frågorMom. 2 (tjänstefel)1. 2 (nyd)Votering:246 för utskottet19 för res. 21 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:109 s, 60 m, 25 fp, 23 c, 19 kds, 9 v, 1 -För res. 2:18 nyd, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:29 s, 20 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 4 nyd, 5 v, 2 -Mom. 5 (översyn av den straffrättsligalagstiftnigen)1. utskottet2. 3 (s)Votering:147 för utskottet117 för res. 385 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:60 m, 25 fp, 23 c, 19 kds, 19 nyd, 1 -För res. 3:108 s, 8 v, 1 -Frånvarande:30 s, 20 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 4 nyd, 6 v, 2 -Mom. 11 (straffskärpning för utlänningar)1. utskottet2. 5 (nyd)Votering:244 för utskottet20 för res. 585 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:109 s, 58 m, 25 fp, 22 c, 19 kds, 9 v, 2 -För res. 5:1 c, 19 nydFrånvarande:29 s, 22 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 4 nyd, 5 v, 2 -() anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 16 (allmänpreventionens betydelse irättstillämpningen)1. utskottet2. 6 (nyd)Votering:244 för utskottet20 för res. 6A85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:109 s, 59 m, 25 fp, 22 c, 19 kds, 9 v, 1 -För res. 6:19 nyd, 1 -Frånvarande:29 s, 21 m, 8 fp, 9 c, 7 kds, 4 nyd, 5 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU3 Övergrepp på kvinnor och barnKammaren biföll utskottets hemställan.LU1 Vissa arrendefrågorMom. 1 (friköp av historiska arrenden)1. utskottet2. (s)Votering:126 för utskottet124 för res.13 avstod86 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:60 m, 24 fp, 14 c, 16 kds, 11 nyd, 1 -För res. :108 s, 1 fp, 2 c, 1 kds, 3 nyd, 8 v, 1 -Avstod:7 c, 2 kds, 4 nydFrånvarande:30 s, 20 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 5 nyd, 6 v, 2 -Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU2 GodtrosförvärvKammaren biföll utskottets hemställan.LU3 InseminationslagstiftningenMom. 1 (insemination på kvinnor som inte lever istabila heterosexuella förhållanden)1. utskottet2. (v)Votering:248 för utskottet12 för men.4 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:104 s, 61 m, 23 fp, 23 c, 19 kds, 17 nyd, 1 -För men:2 s, 9 v, 1 -Avstod:2 s, 2 fpFrånvarande:30 s, 19 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -Mom. 2 (översyn av inseminationslagen i övrigt)1. utskottet2. (v)Votering:249 för utskottet12 för men.3 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:106 s, 61 m, 22 fp, 23 c, 19 kds, 17 nyd, 1 -För men. :1 s, 1 fp, 9 v, 1 -Avstod:1 s, 2 fpFrånvarande:30 s, 19 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -UU5 Verksamheten inom under år 1992Kammaren biföll utskottets hemställan.NU1 Hälsorisker vid kraftledningar, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.NU3 Vissa näringsrättsliga frågor m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.NU4 Vissa konkurrensrättsliga frågorMom. 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (byggsektorn)1. utskottet2. (nyd)Votering:247 för utskottet18 för res.84 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:109 s, 61 m, 25 fp, 23 c, 19 kds, 9 v, 1 -För res. :17 nyd, 1 -Frånvarande:29 s, 19 m, 8 fp, 8 c, 7 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade attjustitieutskottets betänkande JuU4,utriksutskottets betänkanden UU1, UU2 och UU4,försvarsutskottets betänkande FöU1 samtsocialförsäkringsutskottets betänkanden SfU1 ochSfU2 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § Processrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU4 Processrättsliga frågor.Anf. 42 (nyd):Herr talman! Ny demokrati tar här åter upp fråganom polisens spaningsmetoder. Detta mot bakgrundav att den verklighet som omger oss och som tyvärrhotar den enskilda människan genom alltmerkvalificerad brottslighet.För att samhällets medborgare skall kunna skyddasoch grovt kriminella individer skall kunna lagföras,så är det nödvändigt att polisen tillåts användamodern spaningsteknik för att uppdaga den grovabrottsligheten. Jag tänker då närmast på grovnarkotikabrottslighet som styrs av internationellaligor som förfogar över stora ekonomiska resurseroch även brottslighet som hotar rikets säkerhet.För att möjligen kunna uppdaga och beivra dennatyp av brottslighet måste polisen få möjlighet attanvända sig av hemlig teknisk avlyssning samtdolda övervakningskameror i den brottsutredandeverksamheten.Den förra regeringens ställningstagande från 1989beträffande buggning och doldövervakningskamera, måste omprövas såatt dessa metoder enligt förslaginförs som spaningsmetoder i polisarbetet snarastmöjligt.Att detta förslag är under beredning iJustitiedepartementet är otillfredsställande. Manborde ha kommit fram till ett bättre förslag än denförra regeringen gjorde. Med bättre menar jag attförslaget skulle tillåta buggning och doldövervakningskamera som spaningsmetoder.Herr talman! Beträffande åtgärder motungdomsbrottsligheten finns det enligt Nydemokratis mening skäl att gå längre än vad somföreslås av . Enligt ettförslag som presenteras där når man inte fram omedelbar reaktion på brott som begås avbrottsaktiva ungdomar.Eftersom kommittéförslagen just nu är ute påremiss hoppas jag att regeringen, när den skallbereda de olika förslagen, beaktar vårt förslag somgår ut på att man i ett tidigare skede skall kunnaomedelbart frihetsberöva brottsaktiva ungdomarför utredning och åtgärder.