prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — Jag tror får se över hur man skall komma till rätta meddet problemet utan att, som taladeom, riskera att man måste upprätta något slagsnationellt konstregister, så att man alltid vet var allatavlor hänger.Debatten blir litet förvirrad. Det är svårt att taställning därför att detta är krångliga frågor. Detfinns skäl att ta en vända till när det gäller droit desuite. En sådan är nu på gång. Det hade faktisktfunnits skäl att också ytterligare tänka på deföljdverkningar som fotografirättslagensinlemmande i upphovsrättslagen, som den serut, kommer att medföra. Jag är orolig för att denkommer att ge effekter som inte någon av oss skullevilja ha. När nu detta område skall harmoniseras påeuropeisk nivå kommer det att se annorlunda ut.Detta blir en parentes. För alla våra arkiv, museeroch andra bildanvändares skull hoppas jag att dettainte kommer att ge en negativ effekt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Offentlighet och sekretessFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU38 Offentlighet och sekretess.Anf. 133 ():Herr talman! Offentlighetsprincipen,meddelarskyddet och yttrandefriheten är tremycket viktiga förutsättningar för att vi skall kunnahålla vår demokrati frisk och levande. Detta ärockså djupt förankrat hos det svenska folket. Detvisar inte minst den debatt omoffentlighetsprincipen och meddelarskyddet somhittills förts i . Debatten har både varitnyttig och välgörande. Den får aldrig tystna.De som för och skall föra vår talan med ländernaute i skall aldrig behöva tveka om attoffentlighetsprincipen är omistlig för den svenskarättsordningen och för demokratin i . Deskall också veta att offentlighetsprincipen inte ärförhandlingsbar, och att med kraft skallarbeta för att den tillämpas i EG-samarbetet och iandra mellanfolkliga sammanhang.Herr talman! Debatten om offentlighetsprincipenhar också visat att svenska folket oroar sig för vilkakonsekvenser arbetet för att integreras i Europakan få. För att undanröja alla tvivel, skapa klarhetoch begränsa utrymmet för de krafter som försökersprida osäkerhet om konsekvenserna av europeisktintegrationsarbete, anser vi socialdemokrater attdet är viktigt att de partier i som genomårens lopp stått som garanter föroffentlighetsprincipen och meddelarfriheten medkraft uttalar sig här i för att den svenskaoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten inte ärförhandlingsbar. Vi menar att det tillkännagivandetill regeringen som vi socialdemokrater än en gångföreslår skulle tjäna som ett värdefulltstöd för regeringens strävanden att värnaoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten iförhandlingarna.Vi socialdemokrater kan inte förstå varförutskottsmajoriteten avvisar betydelsen av etttillkännagivande till regeringen. Det måste vara enstyrka för regeringen att ha hela riksdagbakom sig i detta mycket viktiga arbete. Deuppfattningar som vi socialdemokrater för fram ivåra reservationer delas ju också av regeringen.Jag har ibland en känsla av att utskottsmajoritetenser ett tillkännagivande som ett slag på fingrarna.Så är det ju inte! En tänkare har sagt följande: Dustår inte bara i ansvar för vad du säger, utan ocksåför vad du låter bli att säga. Jag tycker att riksdagenockså är ansvarig för vad den inte säger. Etttillkännagivande skulle vara en viktig signal tillomvärlden om att den svenskaoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten inte ärförhandlingsbar. Det skulle genljuda långt över vårtlands gränser.Herr talman! Jag ber därför att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen under mom. 2 idetta betänkande.I betänkandet behandlas ju också två motioner dären översyn av reglerna för utrikessekretessenbegärs. Tredje vice talmannen ärtillsammans med författare till denena av dessa två motioner. Efter det attkonstitutionsutskottet och i december1992 behandlat frågan om utrikessekretessen ochefter det att dessa två motioner skrevs harregeringen tillsatt en utredning som skall se överbestämmelserna om utrikessekretessen. Vi tyckerockså att det är bra att en utredning har tillsatts.Vad gäller utskottsmajoritetens bedömning avavsnittet om utrikessekretessen vill jag säga att visocialdemokrater anser att det strider mot praxis attett utskott ger till känna en uppfattning om arbeteti en pågående utredning. De utredningar som ärtillsatta av regeringen bör få arbeta självständigtmed utgångspunkt från de direktiv som regeringenlämnat. ställningstagande bör kommaförst när utredningsarbetet är slutfört. Omriksdagen undantagsvis skulle finna det motiveratatt påverka arbetet i utredningen i en viss riktningbör beslut ha formen av en begäran tillregeringen om tilläggsdirektiv till utredningen. Omdetta trodde jag faktiskt att det skulle råda enighet.Herr talman! Jag ber därför att få yrka bifall tillreservation nr 1, som fogats till betänkandet.I detta betänkande behandlas också en motion avIngela . I motionen tas en mycket viktigfråga upp. kan en person som förföljer enkvinna och inte får hennes adress genomfolkbokföringsregistret vända sig till kommunensskolstyrelse och där begära uppgift om kvinnanshemmavarande barns adress. Detta förhållandemåste skyndsamt ändras. I konstitutionsutskottetär vi eniga om målen, men vi föreslår olika vägarför att komma till rätta med detta problem.Socialdemokraternas väg är något snabbare. Vimenar att regeringen utan onödig tidsutdräkt kanåterkomma till med förslag. Vi menar attdet också ankommer på regeringen att bedöma omdet är en ändring i sekretesslagen som är denerforderliga lösningen eller om det är en annanrättslig reglering eller avreglering som är att föredraför att man skall komma till rätta med detta.Vi har fogat en reservation vid betänkandet ocksåmed anledning av detta. Vi står naturligtvis bakomden reservationen, men för att spara tid åtriksdagen kommer vi inte att begära votering.Anf. 134 ():Herr talman! Jag har haft synpunkter påbetänkandet i två avseenden. Det ena gällermeddelarfriheten inom företagssektorn, och detandra gäller skärpan i försvaret avoffentlighetsprincip och meddelarfrihet i EG-förhandlingarna.Anställda som lämnar ut s.k. företagshemligheterkan själva råka ut för straff på upp till två årsfängelse om det visar sig att deras avslöjanden avhemligheter varit ogrundade -- en ogrundadanmälan av brott eller anmälan av ett alltför lindrigtbrott. Brottet som meddelaren avslöjar skallmedföra sex månaders fängelse för att meddelarenskall klara sig.Vänsterpartiet tycker att det är orimligt att kräva avfolk att de i förväg skall kunna bedöma straffsatserför brott som de tänker avslöja. Det är givetvisstarkt hämmande att veta att man själv kan blistraffad om det brott man avslöjar bedöms somlindrigt.Vi har i flera omgångar krävt en översyn av dennalag, som inte är så gammal, men vi har tyvärr intefått gehör för det. har chansen igeni denna fråga.När det gäller försvaret av offentlighet ochmeddelarfrihet i EG-förhandlingar tillhör jag demsom tror att vi i uppgörelsen med EG bör ha ettjuridiskt bindande papper så att det finns enkonstitutionell grund för den litet större frihet vihåller oss med i . Jag har också respekt förden motsatta ståndpunkten att frågor omoffentlighet och sekretess ligger utanför själva EG-förhandlingarna, och att vi själva inte skall dra indessa frågor utan i ett senare skede hävda att EGinte har med dem att göra.Domstolen har ju fattat en rad beslut som innebäratt den anser att EG-rätt står över nationell rätt. Vikan inte utesluta att det skulle kunna gå så också ien konflikt med EG om de här frågorna. Vi tyckerdärför att det är lika bra att försöka klara utprinciperna redan från början.Det är bra att regeringen tillsätter en utredning omutrikessekretessen. Det är troligt attutrikessekretessen i regeringsarbetet måste få ensärskild ställning som garanterar offentlighet ochmeddelarfrihet.Jag yrkar bifall till meningsyttringen avseendemom. 1 och 2.Anf. 135 ():Herr talman! Det är för mig fullständigt obegripligtvarför Socialdemokraterna försöker göra densvenska offentlighetsprincipen till en partiskiljandefråga. Såvitt jag kan se finns det inte någon skillnadmellan regeringspartiernas inställning och den somSocialdemokraterna har gett uttryck för i olikasammanhang, med undantag för att man ständigtvill reservera sig i denna fråga.Riksdagen ställer sig helt bakomoffentlighetsprincipen, och regeringen likaså. Jagvill citera det som majoriteten skrev förra gången vibehandlade offentlighetsprincipen i ,nämligen i december förra året.Utskottet skrev följande: ''Offentlighetsprincipenär omistlig för den svenska rättsordningen och fördemokratin i . Genom rätten att få utallmänna handlingar främjas ett fritt meningsutbyteoch en allsidig upplysning. Handlingsoffentlighetenutgör ett inslag i den medborgerliga yttrande- ochinformationsfriheten och är därmed en avförutsättningarna för den fria demokratiskaåsiktsbildningen. Också meddelarfriheten är avcentral betydelse för den fria åsiktsbildningengenom massmedia. Väsentliga och viktigasamhällsintressen får inte åsidosättas genomsekretessbestämmelser, som hindrar en i grundensund och för ett öppet demokratiskt samhällenödvändig kontroll och insyn.Det är enligt utskottets mening visserligensjälvklart att skall uppfylla de åtagandensom följer av , men den svenskaanpassningen måste ske på ett sätt som är förenligtmed offentlighetsprincipen. Grundregeln måstevara att offentlighet gäller och att utrymmet försekretess är undantag. ''Detta skrev utskottet , och detreserverade sig Socialdemokraterna emot.Regeringen har manifesterat sin uppfattning i ettflertal sammanhang. Utrikeshandelsminister har i minst fyra frågedebatter klargjortför den svenska attoffentlighetsprincipen inte är förhandlingsbar. Italet i vid inledningen tillmedlemsförhandlingarna framförde han sammauppfattningar, synpunkter och ståndpunkter frånden svenska regeringen.Reidunn har gjort en extra resa tillkommissionen i och fått beskedet att ettEG-medlemskap inte påverkar den svenskaoffentlighetsprincipen. Grundlagsutredningeninför EG har inte föreslagit någon ändring ihandlingsoffentligheten.Nu försöker Socialdemokraterna attmisstänkliggöra regeringens avsikter i dettaavseende. Det är fullständigt obegripligt. I stället ärdet faktiskt så att EG vill ta efter vår modell.Kommissionen vill införa en offentlighetsprincipsom i stora drag ser ut som den svenska. Med tankepå att flera länder inom EG helt saknaroffentlighet, är detta ett mycket långtgåendeförslag.På två punkter skiljer sig kommissionens förslagfrån den svenska lagen. Den ena gäller den tid somtjänstemännen skall ha på sig för att lämna uthandlingar. Den andra är att meddelarfrihetensaknas. I det senare avseendet har vi i i flerasammanhang understrukit hur oerhört viktigt det äratt meddelarfriheten skyddas.Det finns emellertid i flera lagstadgadrätt till insyn. Det gäller fyra länder, nämligenHolland, , och . Iytterligare fyra länder ligger sådana lagförslag iparlamenten för avgörande. Det gäller ,, och . Det finnsalltså inte några baktankar någonstans ifrån om attrasera den svenska offentlighetsprincipen.Majoriteten i utskottet pekar dessutom på dedirektiv som regeringen givit inför utredningen omutrikessekretess. Utskottet skriver:''Utgångspunkten för utredningsarbetet skall varaatt anpassningen till EG skall bedrivas på ett sättsom är förenligt med den tradition av betydandeöppenhet som så länge präglat svenskförvaltning. -- -- -- Meddelarfriheten är enligtdirektiven en unik svensk, rättslig princip som detenligt det föredragande statsrådet finns utrymmeför i EG-samarbetet och i andra mellanfolkligasammanhang. ''Utskottet skriver också att en förutsättning förutredningens arbete skall vara attoffentlighetsprincipen inte skall försvagas utanhelst stärkas. Inriktningen bör alltså vara attförslagen skall leda till ökad öppenhet.I s-reservationen skriver man följande: ''Alltutredningsarbete som berör offentlighetsprincipenbör vara inriktad på en ökad öppenhet ochförstärkning av denna princip.'' Det är till en vissdel riktigt. Det kan vara ägnat till eftertanke att viså sent som inskränkteoffentlighetsprincipen. Ett enigt utskott tillstyrktedetta. Man skall kanske vara litet försiktig medsådana kategoriska uttalanden.Vårt samhälles tekniska landvinningar förbättrasständigt. Vem hade kunnat tänkasig att bevismaterial i domstolsprocessen skullekunna bli en bestseller för sjuka snuskhumrar? Detvar dessutom material som man hävdade att manskulle få tillgång till enligt offentlighetsprincipen.Sådana situationer kan uppstå igen i andrasammanhang, där vi aldrig hade kunnat ana att detskulle bli aktuellt.Utskottet föreslår två tillkännagivanden medanledning av två motioner. Det ena gäller den luckai lagen som hänvisade till,nämligen att förföljda kvinnor som har fått tillgångtill sekretess för sina uppgifter ändå blir avslöjadegenom att barnens adressuppgifter i skolkontoretinte är sekretessbelagda. Här harSocialdemokraterna reserverat sig.Herr talman! Jag tror inte att vi har några som helstolika uppfattningar om detta. Denna lucka skalltäppas till. Jag menar att utskottets skrivning intepå något sätt förhindrar regeringen att snabbt tasaken i sin hand och se till denna lucka stängs till.Det andra tillkännagivandet gäller de problem somuppstår när myndigheter med uppdragsverksamhetinte anger att handlingar kan lämnas ut mot enlägre avgift enligt offentlighetsprincipen än om delämnas ut i uppdragsverksamhet. Den förordningsom trädde i kraft om myndighetersserviceskyldighet innebär emellertid inte någoninskränkning i medborgarnas rätt att ta del avallmän handling enligt offentlighetsprincipen ellerenligt tryckfrihetsförordningen.Detta har tydligen inte trängt igenom hos allamyndigheter. Medborgaren skall inte behövaöverklaga till domstol eller ägna sig åt vidlyftigskriftväxling för att den grundlagsfästa rätten att tadel av allmänna handlingar skall fungera. Det ärdenna rätt som har begärt attregeringen skall vidta åtgärder för att säkerställa.Herr talman! Jag yrkar bifall i hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 136 ():Herr talman! valde att läsa uppmajoritetens uppfattning i betänkandet fråndecember. Det hade varit på sin plats att YlvaAnnerstedt också hade läst upp denSocialdemokratiska reservationen. Då hade detstått klart att vi socialdemokrater inte reserveradeoss mot innehållet i betänkandet, utan vireserverade oss för att skulle göra etttillkännagivande till regeringen.Det är en väldig skillnad att säga att visocialdemokrater är emot innehållet i betänkandetoch att säga att vi tycker att innehållet var så bra attvi anser att skall göra etttillkännagivande till regeringen. Det var på denpunkten som vi skiljdes åt. Man skall inte framställadet som att vi socialdemokrater är motståndare tillatt ytterligare stärka offentlighetsprincipen, osv.Herr talman! Vi har erkänt bl.a.tredje vice talmannen arbete pådetta område.Jag vill understryka det . Det är alltsåinte detta det är frågan om. Denna fråga är såoerhört viktig för svensk demokrati att vi tycker attdet finns en styrka i om riksdag enigt gerdetta stöd till regeringen i deras fortsatta arbete. Vihar inte olika uppfattningar om det.När det gäller motion är detprecis som säger, vi är överens omatt vi måste komma till rätta med detta. Vi är enigaom målet, men vi har litet olika vägar att gå. Vi haralltså inte reserverat oss mot innehållet, utan motformerna. Det är också viktigt att komma ihåg.Anf. 137 ():Herr talman! försäkrar återigenatt Socialdemokraterna inte har någon annanuppfattning än majoriteten när det gäller synen påoffentlighetsprincipen och dess värde och att deninte är förhandlingsbar. Då är det oerhört märkligtatt man tvunget skall reservera sig för etttillkännagivande som skall säga precis det sommajoriteten har sagt i majoritetsyttrandet. Detmedverkar ju tvärtom till att ge sken av att det finnsolika uppfattningar här.Elvy har två gånger sagt att det ären styrka att ha hela riksdag som ett stödför regeringen i denna fråga. Då är det ytterligtmärkligt att Socialdemokraterna framhärdar i attsplittra den bild som skulle ge detta stöd tillregeringen. Jag har inte uppfattat att de tar avståndfrån det som majoriteten har sagt i sitt yttrandedenna gång eller . Det är tvärtomytterligt uppseendeväckande attSocialdemokraterna gång efter annan reserverar sigför att splittra bilden av att gemensamt ochkraftfullt ställer upp bakom sin offentlighetsprincipdär också meddelarskyddet är starkt.Anf. 138 ():Herr talman! Jag sade i mitt inlägg att jag ibland haren känsla av att utskottsmajoriteten ser etttillkännagivande som ett slag på fingrarna påregeringen, . Så är det inte. Viställer inte upp på den beskrivning som YlvaAnnerstedt gjorde här, och den har gjorts tidigareockså, att vi socialdemokrater skulle insinuera attdet skulle finnas någon skiljelinje.Vi vill markera hur oerhört viktigt detta är. Attriksdagen står bakom detta är en viktig signal ut iEuropa. Det råder enighet omoffentlighetsprincipens vikt, och då borde vi kunnatillkännage det.Anf. 139 ():Herr talman! Men om vi nu är eniga, ElvySöderström, vad finns det då för anledning att göraen reservation? En reservation är faktiskt detmedel som vi har i utskottsarbetet för att markeraatt vi inte är eniga om det som står imajoritetsyttrandet. Det är funktionen av enreservation.Era reservationer ger signaler om att ni inte äreniga om det som majoriteten har skrivit iyttrandet. Det hjälper inte hur nistryker under och säger att ni är eniga när nisamtidigt reserverar er. Det ger precis dessasplittrande signaler ut i som ElvySöderström säger att Socialdemokraterna villundvika. Tyvärr är det faktiskt så attSocialdemokraterna skickar fel signaler till Europaom vår syn på offentlighetsprincipen.Om Socialdemokraterna ville att vi ytterligareskulle stärka skrivningarna i majoritetstexten fannsdet många tillfällen att föra fram detta vidutskottsbehandlingen. Vi hade öppna diskussionerom detta. Men det var precis som om det interäckte, utan det skulle tvunget vara en reservation.En reservation betyder som sagt att man reserverarsig mot det som står skrivet.Anf. 140 ():Herr talman! Låt mig göra ett sista inlägg. För migoch för Socialdemokraterna kan en reservationockså innebära att man reserverar sig för något.Man behöver inte alltid vara emot något. Det gåralldeles utmärkt att vara för också. Vi är för etttillkännagivande.Jag måste säga att debattviljan var inte så stor närvi skulle diskutera detta i utskottet. Men vi kan juåterkomma till detta.Anf. 141 ():Herr talman! Jag kan hålla med att debattviljan inte var särskilt stor i utskottetnär vi diskuterade det här, men det berodde då intepå majoriteten. Det var Socialdemokraterna somständigt framhärdade i att det skulle vara enreservation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Anslag till Styrelsen förlokalradiotillståndFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU39 Anslag till Styrelsen förlokalradiotillstånd (prop 1992/93:150 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Verksamheten vid betänkande1992/93:FöU10 Verksamheten vid Försvaretsmediecenter (prop. 1992/93:162).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU12 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Höjd pensionsålder m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU15 Höjd pensionsålder m.m. (prop.1992/93:155).Anf. 142 ():Herr talman! Inför en starkt decimerad skara skallvi nu som sista ärende behandla betänkandet omhöjd pensionsålder m.m. Bakom detta m.m. döljersig sjukpenningnivån.Efter många månaders beredning föreligger nu ettbetänkande som behandlar två av förslagen frånuppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna . Resultatet när detgäller det ena förslaget, höjd pensionsålder, blev attutskottet föreslår kammaren att avslåpropositionen. Därmed blir även Vänsterpartietsmotionskrav tillstyrkta.Jag skulle naturligtvis kunna var nöjd med det, menjag tycker att det är ett oskick att å ena sidanhänskjuta förslaget till den sittandePensionsberedningen och å andra sidan ändå uttalasig om när förslaget underförstått skall varagenomfört om arbetsmarknadsläget förändras. Detfinns också detaljer om genomförandet som envägledning för beredningen sägs det i betänkandet.Det nya pensionssystem som bereds är tänkt attfungera i morgondagens samhälle. Den sittandekommittén har ännu inte ingående diskuterat ompensionsåldern skall vara fast eller flexibel och varen viss beräkningspunkt skall sättas. Jag anser attdet är viktigt att utredningen inte känner sigbunden till att det skall vara på det ena eller detandra sättet. Därför påpekar vi i vår meningsyttringatt ett textstycke som finns i betänkandet äronödigt.Ett av våra motionsyrkanden handlar om att det ärden faktiska pensionsåldern som bör höjas. För atten verklig samhällsvinst skall kunna göras är detden faktiska pensionsåldern, som ligger på59,, som måste höjas. På den punkten föreslårutskottet ett tillkännagivande till regeringen. Detinnebär också att vår motion tillstyrks. Det står inteså tydligt i betänkandetexten som det brukar göranär det gäller andra partimotioner, men det bjuderjag på.Låt mig sedan gå över till sjukpenningnivåerna. Enskandalös orättvisa som döljs i det här betänkandetom höjd pensionsålder är förslaget om att vissalångtidsjuka skall få sin sjukpenningnersatt till 70 %.I fråga om att sänka sjukpenningen har regeringenstöd inte bara av Ny demokrati utan även avSocialdemokraterna. Säg mig vad de analyser finnsom hur det skall gå för denna grupp människor. en förmögenhet att falla tillbaka på? Kan desälja sina aktier? Har de vunnit på Tipset ellerLotto? Jag vill gärna att regeringen redovisar hurdet kan gå för dem när de bara får isjukpenning. Är det hyran de skall avstå från attbetala? Får de hålla igen på maten? Kan de struntai att betala för mediciner och läkarbesök? Det finnskanske någon här i kammaren som kan svarapå dessa frågor.Jag menar att de långtidssjuka nu får betala förandras fest utan att de själva har fått delta -- ochde kommer att få problem. Det hade de sluppit omVänsterpartiets förslag om att ta pengarna från därde finns hade gått igenom, dvs. att inte betala uthöga sjukpenningar till höginkomsttagare. Genomatt sänka taket på sjukpenningnivån haderiksdagen fattat ett rättvist beslut. En sänkning avtaket på ersättningsnivån är den enda framkomligavägen för att sjuka människor skall få en drägligarelivssituation för dem med låga inkomster och lågsjukpenning.Utskottet har i bisatsform sagt att man skall nogafölja och utvärdera effekterna av nivåsänkningen.Det är ju som att kasta jästen efter brödet. Det härinnebär i praktiken att den grupp som drabbas fårekonomiska problem. Ett annat resultat kan bli attantalet förtidspensionärer ökar, och därmed sänksden faktiska pensionsåldern ännu ett antalmånader. Inte heller den aspekten har analyserats idenna fråga.Herr talman! Jag vidhåller yrkandeom återställande av sjukpenningnivån. Jag yrkardärmed bifall till min meningsyttring till mom. 2 ibetänkandet.Anf. 143 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkande SfU15 och avslag påmeningsyttringen av behandlar, som , två ärenden, dels regeringens propositionom höjd pensionsålder, dels propositionen om ensänkning av sjukpenningen till efter 365dagars sjukskrivning.Sverige var faktiskt det första landet i världen sominförde en allmän folkförsäkring, enpensionsförsäkring för alla, oavsett yrke ellerinkomst. Den trädde i kraft och hade föregåttsav utredande. Att det kontinuerligt harfunnits arbetande pensionsutredningar -- medendast några enstaka års avbrott -- alltsedan 1884,således , säger en hel del om hurviktig pensionen är som en komponent i ettmodernt industrisamhälle.