prot · GG09112 · 1993-05-18 00:00:00 — Därför är detsjälvfallet väsentligt att få en redovisning om vilkaåtgärder dessa parter har vidtagit eller är bereddaatt vidta för att stärka svensk sjöfartskonkurrenskraft.Viktiga delar saknas med andra ord fortfarande idet underlag som vi behöver för att kunna få enhelhetsbild av vad parterna åstadkommit inomramen för den redovisade överenskommelsen.Parterna har därmed själva en avgörande roll förregeringens ställningstagande i frågan om enlångsiktig sjöfartspolitik. Detta bestämmertidsplanen för regeringens behandling av frågan.Min förhoppning är att vi skall få möjlighet till ensamlad bedömning av samtliga parters insatserinom kort.Anf. 295 ()Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Det är många som undrar över detta.I en intervju med säger han när detgäller rationaliseringsarbetet att arbetet bedrivsaktivt och konstruktivt i samverkan mellanSjöfolksförbundet och de olika rederiföretagen ochRedareföreningen.I kan man läsa att avde 200 aktuella fartygen i nu har genomförtkraftiga rationaliseringar.Det har också skickats ett brev frånRedareföreningen till departementet där det sägs:''-- -- -- att de centrala och lokala ansträngningarsom redovisats ovan sammantagna lett så långt attregeringen bör anse att förutsättningar därmedskapats ''för en utvecklad svensk sjöfart' -- -- --. ''Längre fram i brevet står det: ''När det gällerförhandlingar på lokal nivå kan föreningenkonstatera att visat storsamarbetsvilja, särskilt i att nå fram tillbemanningsreduktioner, medanbefälsorganisationerna haft en mera negativinställning till sådana åtgärder. ''Om man kopplar detta till ministerns svar och tittarpå s. 84 i propositionen, där det sägs att enutvärdering av resultatet kommer att ske , tolkar jag denna utvärderingsom att det inte blir något eftersom det inte finnsnågon form av redovisning från de tvåbefälsförbunden. Stämmer det?Anf. 296 (nyd):Herr talman! har sagt det mesta i dettasammanhang. Men i slutet av ministerns svar stårdet: ''Min förhoppning är att vi skall få möjlighet samlad bedömning av samtliga parters insatserinom kort.'' Jag förmodar att det fattas en rad däroch att meningen skulle avslutas med: och då skallvi lägga fram ett nytt långsiktigt sjöfartsprogram.Min fråga till ministern är: Vad är ?När det gäller sjöfartspolitiken, måste jag få sägaatt jag tycker att ministern gjorde ett stort misstag ibörjan av denna sjöfartspolitiska hanteringen.Ministern gick ut och sade att detta skulle ske isamförstånd osv. och att alla parter skulle varainblandade. kom ministern med endepartementspromemoria med en blåkopia avredarnas förslag.Jag är själv skeppsredare och sjökapten och hardärför all förståelse för att det var en brapromemoria. Men det innebar faktiskt att mandirekt sparkade undan benen på Sjöfolksförbundetatt över huvud taget komma till diskussionsbordetoch lägga fram en blåkopia på redarnas förslag.Jag läste i maskinbefälens tidning attTom hade varit i tillsammans meden del andra. Det stod i texten att den här fråganvar politiskt dödförklarad.Jag har alltså två frågor. Den ena gäller om detfattas en rad i slutet av svaret efter orden inom kort.Den andra är: Är det internationella registretdödförklarat, eller skulle vi kunna införa ett sådantregister som jag föreslog svenskbemanning?Anf. 297 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågade om dennautvärdering redan är avslutad. Han ansåg att den iså fall skulle leda till att det inte blir något fortsattstöd. Svaret på denna fråga är nej. Utvärderingenär alltså ännu inte gjord. Vi säger i propositionenatt målsättningen är att utvärderingen skall ske . Det viktiga är naturligtvis att vi dåhar fått in ett underlag som gör det möjligt attutvärdera huruvida de sammanlagdakostnadssänkningarna uppgår till det som vi komöverens om tidigare.Jag har goda förhoppningar om att det skall kunnaske. I den överenskommelse som undertecknadesav fyra parter sade befälsorganisationernanämligen att de var beredda att diskuteraexempelvis borttagande av vissa arbetstidsregleroch vissa ersättningar. Vidare sades att man skullese över bemanningsreglerna och även övervägabemanningsreducering och utveckla ochrationalisera arbetsuppgifter iombordorganisationen. Även detta hade ett syfte,nämligen att sänka bemanningskostnaderna ochförbättra konkurrenskraften för fartyg undersvensk flagg.Vi har sagt att vi skall ge parterna tid för att kunnagenomföra dessa åtgärder. Men tiden är nudefinitivt inne för en utvärdering. Vi väntar somsagt från regeringens sida nu framför allt påbefälsorganisationernas bidrag i denna del.Kenneth Attefors tyckte att jag hade ageratinkonsekvent genom att först tala om samförståndoch sedan lägga fram en departementspromemoria.Kenneth Attefors vet lika väl som jag attdepartementspromemorian var just endepartementspromemoria som gick ut på remiss.Den redovisade vad departementets tjänstemänansåg var nödvändigt för att åstadkomma ensjöfartspolitik utan statliga bidrag. Den politiken ärinte aktuell, utan vi har lagt fram ett förslag. Nuväntar vi på ett bidrag även frånbefälsorganisationerna för att kunna utvärdera detoch gå vidare med sjöfartspolitiken meralångsiktigt.Anf. 298 ():Herr talman! En förlängd tanke i dettasammanhang blir då hur det blir med utformningenav det framtida sjöfartsstödet. Jag förmodar att detblir någon form av förlängningar och att regeringenämnar återkomma i frågan.Hur blir det då med framförhållningen? Blir denbättre än vad som skedde ? Dåfattade beslut mycket sent, och det blevmycket knappt om tid. Det blev därför problemmed utbetalningarna av det retroaktiva stödet.Finns det en annan framförhållning i denna fråga?Anf. 299 (nyd):Herr talman! Det var ett tråkigt svar att dettainternationella register är dött. Jag var nämligen påNärsjöfartsforum i för bara någon veckasedan. Där säger näringen fortfarande att detabsolut bästa skulle vara om vi kunde få ettinternationellt register precis som ,, och alla andra länder har.I har ökat antalet anställda ombordpå danska fartyg med 4 600. Det förslag tillsjöfartspolitiskt program som ministernförmodligen kommer att lägga fram innebär attpersonalen kommer att minska, att människorkommer att bli arbetslösa. Med ett internationelltregister à la skulle vi öka antaletarbetstillfällen.Anf. 300 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågade hur det blir medframförhållningen. Ju fortare regeringen fårmöjlighet att göra sin utvärdering, desto större blirmöjligheterna också för regeringen att presenteraett förslag till före sommaruppehållet.Det brådskar alltså för parterna att komma in medunderlag för utvärderingen.När det gäller fråga om etteventuellt internationellt register, hade vi, herrtalman, en mycket ingående beredning i denna fråga. Det fanns då som bekantett utkast till en lagrådsremiss som skulle gemöjligheter till att anställa arbetskraft på s.k.lokala avtal. Regeringen gick inte fram med ettsådant förslag.De förutsättningar som gäller för regeringensöverväganden är de som jag har angett ipropositionen. I dessa förutsättningar ingår, somjag tidigare framhöll, också parternasöverenskommelse.Jag vill också framhålla att en långsiktigsjöfartspolitik också kräver breda parlamentariskalösningar.Anf. 301 (nyd):Herr talman! Jag har faktiskt mycket stor respektför kommunikationsministern. Jag tycker att hangör ett mycket bra arbete. Men tyvärr kan jag intege denna eloge när det gäller just sjöfartspolitiken.Nu sitter jag faktiskt med ganska mycketinformation från många korridorer på olika ställeninom regeringen också. Jag vet därför att dennafråga tyvärr inte handlades på det sätt som en såviktig näring skulle ha blivit handlagd.Men är det som det är, och jag hoppas attministern kan samla det som parterna kommer medoch att vi verkligen får en långsiktig sjöfartspolitik.Jag hoppas också att inte alltför många bliravskedade. Den 26 i kommernämligen en del som är med i Sjöfolksförbundetupp, och de är förbaskade även påSjöfolksförbundet. Den långsiktigasjöfartspolitiken har därför verkligen fått en nyvinkling. Jag upphör inte att förvånas när det gällerdetta.Anf. 302 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig bara avslutningsvis erinra omde parlamentariska spelregler som gäller om manskall åstadkomma långsiktiga parlamentariskalösningar. Jag vet inte hur ser påde här sakerna, men jag tror att det inom varjenäringsgren i det svenska näringslivet finns ettmycket stort intresse av att titta på den politik somläggs fram av en regering. Har den chans attöverleva ett antal mandatperioder framöver?Det är därför jag är så angelägen om, herr talman,att se till att den sjöfartspolitik som skall gälla iSverige på lång sikt också skall ha en chans attöverleva under ett stort antal mandatperioderframöver.Anf. 303 (nyd):Herr talman! Man får inte prata i jagform, mentydligen har jag större självförtroende änministern. Jag trodde nämligen att vi skulle varalångsiktiga. Jag förutsätter att vi kan kravla oss kvarvid makten och föra den sjöfartspolitiksom vi vill göra. Jag planerar inte att vi skall förloramakten efter bara . Min långsiktighet är attden borgerliga regeringen skall sitta kvar så längesom möjligt, eftersom jag sympatiserar en aningmed den. Visserligen finns det många goda krafterinom socialdemokratin, men i det här fallet troddejag faktiskt att vi skulle ha långsiktighet på denborgerliga sidan.Anf. 304 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag inregistrerar naturligtvis medtacksamhet de trohetsförklaringar som Nydemokrati nu gör till regeringen och hoppas attdetta också kommer att materialisera sig i deomröstningar som vi går till mötes i kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1992/93:666 omtrafiksäkerhetsnivån på importerade bilarAnf. 305 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag är villig att vidta snabba åtgärder för att deimporterade bilarna skall hålla en lika högtrafiksäkerhetsstandard som de bilar som säljs iUSA.De säkerhetsbestämmelser som Sten-OveSundström syftar på är bestämmelser som omfattasav och som ingår i . svenska regleringen återfinns dessabestämmelser bland föreskrifter. Medhänsyn till , som ställt sigbakom, är det inte möjligt för mig att föreslå någraåtgärder som syftar till att ensidiga svenskaåtgärder vidtas för att ändra kraven på importeradebilar. har emellertid traditionellt ofta varitett föregångsland i då det gäller att införasäkerhetskrav på bilar. Jag kommer därför att inomramen för det europeiska samarbetet verka för attde bilar som säljs i kommer att uppfylla allanödvändiga säkerhetskrav.Anf. 306 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan. Bakgrunden är i korthet att man genom detester som det australiensiska har gjorttillsammans med harkunnat konstatera att det finns avsevärda skillnadermellan bilar som är importerade till och tillAustralien. Eftersom vi i ställer ungefärsamma säkerhetskrav som man har i påden här importen är det mycket angeläget attnotera att den här skillnaden faktiskt kan ha enavgörande betydelse vid en krock mellan bilar.Det har visat sig att framför allt japanska märkensom , och flera andrahar en avsevärt klenare och sämre konstruktion imånga avseenden i de typer som importeras tillSverige. Det är allvarligt, inte minst därför att viställer så höga krav på våra egna tillverkare när detgäller säkerhetsutrustning. Det är infästning irattstänger, det är säkerhetsbälten och enklarestolar.Jag har förståelse för att man inte kan bryta någotEES-avtal. Men om man skall verka för sådana härsaker, vilken tidsaspekt skall man då se fram emot?Är det inte så, , att de svenskabilkonsumenterna har rätt att få reda på om manköper en bil som tillhör B-laget påtrafiksäkerhetsområdet eller om det är en bil somverkligen klarar de hårda krav som amerikanarnaställer upp? Detta är viktiga ingredienser i detframtida trafiksäkerhetsarbetet. Det är väsentligtatt vi klarar ut detta och sätter press på tillverkarna.Anf. 307 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är precis som Sten-OveSundström säger svårt för oss att införa särskildakrav utan att detta uppfattas som tekniskahandelshinder. befinner sig också som landi den situationen att vi är oerhört beroende avbilexport. Därför vore en anklagelse omhandelshinder väldigt olycklig för oss. Det tror jagatt och jag är helt överens om.Jag har, liksom , mycketnoggrant följt den här debatten. Jag blev skrämdnär jag tog del av de rapporter som framför alltprofessor , trafikforskare, harpresenterat i de här sammanhangen.Det anser vore önskvärt ärdetsamma som själv säger ärviktigt att få veta, nämligen om en bil tillhör A-eller B-laget, att den klarar de normer som bl.a. äruppställda i USA.Claes föreslår att man skall införa ensäkerhetsdeklaration på alla nya bilar. Det finnsredan i dag ett stort antal säkerhetsdetaljer som hartillkommit genom att konsumenterna har tryckt påoerhört kraftfullt. Vi kan nämna luftkuddar,låsningsfria bromsar, höga bromsljus. Detta finns på allt fler bilar utan att det är obligatoriskautrustningsdetaljer. En annan sådan härsäkerhetsdetalj är ju vinterdäck, som inte ärlagstadgade. Ändå har nästan alla bilar vinterdäcki mellersta och norra tycker att det är viktigt att den här debattenkommer i gång. Den gör konsumenternauppmärksamma. Den gör det möjligt att driva på iolika internationella organ. Det är inom EG ochäven inom FN:s europeiska organ, ECE, som denhär typen av arbete måste bedrivas.Anf. 308 ():Herr talman! Jag instämmer medkommunikationsministern i att det är viktigt attdebatten hålls i gång på det här området, inte minstmot bakgrund av att just importörer ochföreträdare för , , Toyota, Subaru,m.fl., framför allt japanska bilmärken, i en DN-intervju har medgett att det föreligger skillnader.Framför allt är det viktigt att vi hjälps åt politisktatt pressa fram den härtrafiksäkerhetsdeklarationen på bilar, eftersom detuppenbarligen är nödvändigt att göra på det sättetgentemot bilfabrikanterna. Det är markantaskillnader i trafiksäkerhetskraven, och det ärviktigt att man får en norm till stånd. Vi bör ser tillatt också få igenom de bästa kraven på de märkensom har cirkulerat i pressen, framför allt dejapanska märkena. Konsumenterna skall, när deköper en japansk bil av de här kända märkena,också kunna räkna med att få A-kvaliteten och inteB-kvaliteten, avsedd för en annan marknad sominte vi är vana vid.Anf. 309 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag noterar när det gällersäkerhetsdeklarationer att professor att han inte vill ha en lagstiftning. Hansäger: Vi tror att man kan nå resultat på frivilligväg. Kravet från bilköparna är så stort på att fåkorrekt information att om några tillverkare börjar,tvingas de andra att följa efter.Herr talman! Min avsikt är att ta upp den här fråganmed konsumentministern, , för attdiskutera vad som kan göras på konsumentsidan.Samtidigt skall vi driva på politiskt i alla derelevanta europeiska organen.Anf. 310 ():Herr talman! Jag håller medkommunikationsministern. Jag tror inte att det ärmöjligt att åstadkomma en effektiv lagstiftning pådet här området. Påtryckningar får ske på andrasätt.Jag ser med tillfredsställelse på statsrådets löften attta kontakt med konsumentministern. Jag tror ocksåatt det vore angeläget att på något sätt hållakontakten med importörerna på det här området.Det här är en viktig fråga, som vi bör följa upp iframtiden. Låt oss vara överens om att ett förstasteg är att få till stånd konsumentupplysningar fördem som skall köpa de här bilarna . Dettror jag är angeläget.Överläggningen var härmed avslutad.49 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU34Finansutskottets betänkande 1992/93:FiU24Utrikesutskottets betänkanden /93:UU13,UU19, UU26, UU27 och betänkande 1992/93:TU36Jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU14Arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU1650 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:229 Ändring i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner, m.m.Motionernamed anledning av prop. 1992/93:245 Lagregleringav det statliga stödet till banker och andrakreditinstitut, m.m.1992/93:N62 av ()1992/93:N63 av och (nyd)51 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 maj1992/93:716 av () tillkulturministern om verkställigheten avavvisningsbeslut:För att kunna förkorta handläggningstiderna ochför att minska förläggningskostnaderna harInvandrarverket och fått extraresurser.Nu har emellertid en ny ''flaskhals'' uppstått.Polisen har inte tillräckliga resurser för att i snabbtakt kunna verkställa avvisningsbesluten. Det ärinte heller de arbetsuppgifter som polisenprioriterar.Det finns ca 7 000 personer påflyktingförläggningarna som väntar på polisensverkställighet. Att så många vistas på förläggningari väntan på avvisning medför kraftigt ökadeförläggningskostnader.Är kulturminister beredd attmedverka till att polisen får de resurser som behövsför att snabbt verkställa beslutade avvisningar?1992/93:717 av () till statsrådetReidunn om ersättningsbeloppet iatomansvarighetslagen:Den 4 december 1991 beslöt i enlighetmed lagutskottets betänkande angåendeatomansvarighetsfrågor (1991/92:LU12). Ibetänkandet betonade utskottet ''att det ärangeläget att regeringen tar initiativ till ändring avatomansvarighetslagen i förevarande hänseende såsnart som det föreligger ett tillfredställandebeslutsunderlag''. Det som avsågs var en höjning aversättningsbeloppet vid en olycka. Utskottetunderströk också ''vikten av att regeringen nogaföljer utvecklingen på området och efter hand somförhållandena medger ett ökat skadeståndsansvarför anläggningsinnehavaren återkommer medförslag i frågan''. Utskottet uttalade vidare att detkunde ''finnas anledning för regeringen att ta uppöverläggningar med kärnkraftsindustrin i syfte attframtida kapacitetsökningar påförsäkringsmarknaden främst skall ställas tillförfogande för höjningar av ansvarsförsäkringarnaoch därmed också möjliggöra en höjning av detbelopp med vilket anläggningsinnehavarenansvarar''. Utskottet framhöll också det angelägnai att regeringen i dessa frågor verkar på detinternationella planet.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta medanledning av resultaten av de överläggningar,internationella initiativ etc. som lagutskottetefterfrågade i sitt betänkande?1992/93:718 av () tillfinansministern om miljöfrågorna och deneuropeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling:Den svenska finansministern har blivit ordförandei , den europeiska banken föråteruppbyggnad och utveckling.Miljöfrågorna måste spela en central roll i bankensverksamhet. Stöd bör ej ges till projekt som kaninnebära ökad negativ miljöpåverkan. Villkorenför miljöprojekten bör göras så förmånliga sommöjligt för de länder vars ekonomiska system ärunder uppbyggnad. Det är vidare angeläget förSverige att är ett centralt område ibankens arbete.Hur avser regeringen att bedriva arbetet inomEBRD för att få ökad miljöprofil på bankernasarbete?52 § Kammaren åtskildes kl. 21.59.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 38 § anf.232 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.