prot · GG0993 · 1993-04-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:93Fredagen den 16 aprilKl. 9.001 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:T85--T98 till trafikutskottet1992/93:Ju21 till justitieutskottetMeddelande om dagens sammanträdeAnf. 1 TALMANNEN:Jag vill passa på att nämna att förhandlingarna i dagkommer att avslutas kl. 14.00.2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 15 aprilFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkande /93:SoU15, utbildningsutskottetsbetänkanden /93:UbU11 och UbU21,trafikutskottets betänkanden /93:TU25, TU26och TU33, jordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU16 samt bostadsutskottetsbetänkanden /93:BoU11, BoU15, BoU16,BoU17 och BoU18 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 92).Socialutskottets betänkande SoU15Mom. 1 (en syneförrättning i välfärden)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 2 (rättssäkerhet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 11för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion So294 av GudrunSchyman m.fl. i motsvarande del.Mom. 4 (en ny socialpolitik)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 21för reservation 2 av . 5, 6 och 8 (barns levnadsvillkor m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservation 3 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 9 (en ny familjepolitik)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 4 av . 10 (omstrukturering och fördelning av hälso-och sjukvårdens resurser)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot126 för reservation 5 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 11 (sjukvårdsproduktionen)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 22för reservation 6 av . 14 och 15 (ett tillkännagivande ombarnbidrag, m.m.)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 271 röster mot 21för utskottets hemställan under mom. 14 samt iövrigt bifall till res. 25 (medelsanvisningen till Bidrag till hälso-och sjukvård)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 9för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motion So504 av EvaZetterberg m.fl.Mom. 32 (rekreationsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot124 för reservation 11 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Sören Leberg (s) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 41 (engångsbidrag till )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 12 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 55(en avveckling av den rättsmedicinskaavdelningen i )Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot120 för reservation 13 av m.fl. 7ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU11Mom. 6 (upphävande avmeritvärderingsförordningen)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservationen av m.fl.Mom. 10 (skolplikt för barn som vårdas på sjukhus)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU21Mom. 9 (fortbildning om medicinska handikapp)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 10för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU25Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU26Mom. 1 (avregleringen och tillsynen av taxi)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 10för meningsyttringen av . 2 (beställningscentraler ochbefordringsplikt)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot126 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU33Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU16Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BOU11Mom. 1 (de bostadspolitiska målen)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (de allmännyttiga bostadsföretagen)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservation 2 av m.fl.Mom. 7 (bostäder för utvecklingsstörda)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot127 för reservation 4 av m.fl.Mom. 11 (ekologiskt byggande)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 13 (en utredning om bostadsfinansieringensutformning)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot126 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Hans Göran ((s) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 15 (reduktionen av bostadssubventionernaår 1994)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot124 för reservation 9 av m.fl. 13ledamöter avstod från att rösta.Mom. 17 (en utredning av fastighetskrisen)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 10 av i Stockholm.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BOU15Mom.1 (beslutsram)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 21för reservationen av . 2--4Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BOU16Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BOU17Mom. 2 (stöd till kvinnligt företagande)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot126 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 5 (länsstyrelseanslaget)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 9för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BOU18Mom. 2 (miljöfrågorna i PBL m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot126 för reservation 1 av m.fl.Mom. 11 (de reviderade byggreglerna)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot127 för reservation 3 av m.fl.Mom. 12 (ekologiska principer i byggandet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.3 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU25 Vissa näringspolitiska frågor (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 2 ():Fru talman! En sund näringspolitik är grunden förvår framtid som industrination. Nedgången iproduktionen och sysselsättningen är lika kraftig nusom den var under vissa år på 1920- och 1930-talet.Då gled vår ekonomi in i en depression.Den svenska industrin har förlorat avsin långsiktiga produktionsförmåga. Närmarehälften av produktionsminskningen äroåterkallelig. Fallet inom industrin har varitspeciellt stor i de kunskapsintensivaverkstadsbranscherna, transportmedelsindustrinoch i den maskintillverkande industrin. Delasindustrin upp i basindustri, verkstadsindustri ochövrig industri framgår det klart attverkstadsindustrin har krympt väsentligt mer än deandra industrigrenarna.Regeringen och utskottsmajoriteten har ingavisioner när det gäller att skapa framtidensindustrisamhälle. Utan aktiva insatser kommerutslagningen mycket snabbt att ställa i delägre divisionerna när det gäller vårattraktionskraft som industrination.En aktiv näringspolitik medför också krav på attsamhället har kompetenta och resursstarka aktörertill sitt förfogande. Den centrala näringspolitiskamyndigheten är . Regeringens politik harinneburit sänkta anslag och nedrustning två år i rad.För att åstadkomma en varaktig förbättring avnäringslivets förhållanden vill vi socialdemokraterutveckla och utvidga näringspolitiken. Genomaktiva åtgärder skall vi skapa förutsättningar för enindustriell återuppbyggnad. Den ekonomiska ochindustriella kris som råder gör att det ärnödvändigt att även andra områden i politikenomfattas av den övergripande målsättningen attskapa tillväxt.Näringspolitiken skall drivas så att den höjer vårtlands attraktionskraft. Därigenom kan vi dra tilloss, behålla och utveckla en produktivnäringsverksamhet. Näringspolitiken skall ocksåbedrivas på ett sådant sätt att den blir den bästamotorn för en politik där miljöhänsyn får gå föreoch vägas in överallt. Målet för osssocialdemokrater är en uthållig tillväxt för godmiljö.Staten har enligt vår uppfattning tvåhuvudfunktioner för att bidra till näringslivetsutveckling. Det handlar dels om att sätta regler ochge allmänna förutsättningar, dels om att uppträdapå ett mer aktivt sätt. Den borgerliga regeringenhar valt att vara passiv på många områden.Till de allmänna förutsättningarna hör främst attbedriva en långsiktig ekonomisk politiksom leder till låg ränta och låg inflation. Dit hörockså att tillhandahålla bra utbildning, godakommunikationer och se till att det finns spelreglersom gör att marknaden fungerar.Staten måste vara mer aktiv inomnäringslivsutvecklingen. I denna roll finns enmängd olika instrument att använda. stöd till strukturomvandling, riktadeforsknings- och utvecklingsinsatser, offentligupphandling och uppsättande av miljökrav somdriver på utvecklingen. Det måste finnas en centralresurs för regionernas näringslivsutveckling, så attvarje region kan bidra till högre tillväxt efter sinaförutsättningar.Detta synsätt vinner ett allt starkare gehör i våromvärld. EG har program som innebär en mycketaktiv näringspolitik. har av tradition ett närasamspel mellan stat och näringsliv. I vårt land villdäremot regeringen av ideologiska skäl minimerade statliga insatserna inom näringspolitiken.I näringsutskottets betänkande nr 25, som vi i dagskall fatta beslut om, visar regeringen upp enövertro på att marknaden klarar allt. Visocialdemokrater har till betänkandet fogat ettantal reservationer, vilka jag yrkar bifall till.När det gäller näringspolitikens inriktning menar visocialdemokrater att det är av största vikt att denäringspolitiska insatserna sker på bred front ochatt de har olika tidsperspektiv. Vi menar också attkompletteringspropositionen som kommer i nästavecka bör innehålla förslag om ett samlatnäringspolitiskt program för små och medelstoraföretag.Vidare vill vi att det programmet skall ha ettEuropaperspektiv i två avseenden. Dels bör ensamordning ske med EG:s näringspolitik, dels börprogrammet innehålla förslag om stöd ochstimulans till de små och medelstora företagen. Detskulle innebära att de kan komma ut påEuropamarknaden.I svensk näringspolitik har det tidigare använtsolika typer av branschprogram. Dessa program harsyftat till att underlätta utvecklingen av livskraftigaoch expansiva företag. Det har som regel varit småoch medelstora företag. Åtgärderna inomprogrammens ram har varit breda och omfattande.Ett bra exempel på sådan verksamhet ärVerkstadstekniska delegationen. Delegationensstyrka har bl.a. varit att fungera som katalysator förinvesteringar i ny teknik i ett stort antal små ochmedelstora företag. har varitlitet, och det har arbetat på ett obyråkratiskt sätt.Kontakterna med verkstadsindustrin i allmänhetoch bilindustrin i synnerhet har varit omfattande.Ungefär två tredjedelar av Verkstadstekniskadelegationens satsningar har kommit bilindustrintill godo. Många av de satsningar som gjorts harvarit avgörande för företagens förmåga att med nyteknik som hjälpmedel svara mot de hårda kravsom har ställts på bilindustrins underleverantörer,särskilt i samband med modellbyten.Vi menar att stöd till underleverantörer är exempelpå insatser som bör ingå i en aktiv näringspolitik.Vi har också pekat på att regeringen bör initiera ettutvecklingsarbete för kunskapsspridning inomtillväxtföretag.Ett annat område som är försummat av regeringenär stöd till uppfinnare och innovatörer. Visocialdemokrater menar att stöd till uppfinnings-och innovationsverksamhet är en av de viktigasteåtgärderna för att åstadkomma produktförnyelse.Vi föreslår att tio miljoner skall avsättas för stöd tilluppfinnare. Det kan ske via anslagetSmåföretagsutveckling som disponeras avNUTEK.Medel skall kunna beviljas för ett begränsat antaluppfinnare och skall ses som en uppfinnarlön underen . Stödet skall fördelas och administrerasav i samråd med Uppfinnarföreningen.En aktiv uppföljning och krav på motprestation börockså ingå i villkoren för stöd.När det gäller teknikbaserad affärsutveckling ochförstärkta produktråd som samarbetar medutvecklingsfonderna återkommer vi i samband medbehandlingen av forskningspolitiken.Som jag nämnde inledningsvis är det av storbetydelse att kapitalförsörjningen till företagenfungerar. Det finns mycket stora problem medkapitalförsörjningen, och de måste mötas med fleraåtgärder. Den viktigaste åtgärden är att få nerränteläget. Den ekonomiska politiken måsteutformas så att den möts av förtroende påmarknaden.Det är också viktigt att företagsformen inte läggerhinder i vägen för utvecklingen. Ekonomiskaföreningar och kooperativa företag behandlas intepå ett konkurrensneutralt sätt när det gäller att fådel av Industri- och nyföretagarfonden. Vi menaratt regeringen omgående bör ändra på reglerna såatt dessa företagsformer inte missgynnas när detgäller lån.Vidare anser vi att regeringen skall lägga fram ensamlad bedömning av hur planerna ser ut för attfölja upp de förslag som föreslog 1991. Allaföretagsformer är viktiga att utveckla.Vi socialdemokrater tycker naturligtvis att det ärlitet märkligt att inte värnar mer omekonomiska föreningar och kooperationen.Tidigare har vi kunnat uppnå stor enighet i dessafrågor.Den andra åtgärden är att öka tillgången påriskkapital. Det kan ske bl.a. genom att det görsförändringar av placeringsreglerna för deinstitutioner som har tillgång till kapital. AP-fondernas placeringsrätt bör utökas så att medelkan placeras i små och medelstora företag.I betänkandet förs från Socialdemokraternas sidafram ett brett, samlat Europaprogram. Vi vill bl.a.peka på konkurrensvillkoren för de svenskavarven. Inom EG och i övriga konkurrentländerfinns olika former av stöd till varvsnäringen, och vimenar att måste ha likvärdiga villkor.Standardiseringsarbetet är också ett viktigt inslag iEuropapolitiken. Av detta skäl är det nödvändigtatt svenska intressenter inom dessa områden kanbevaka och ta till vara kunskap.Arbetstagarrepresentanter och konsumentersdeltagande i standardiseringsarbetet är därförviktigt.Frågan om riskkapital har tagits upp i mångamotioner. Det gäller främst utvecklingsfondernasfortsatta verksamhet. Utskottsmajoriteten gör detenkelt för sig genom att avslå samtliga motioner ochhänvisa till att det pågår utredningar inom dettaområde.Kapitalförsörjningen är kanske den för tillfälletviktigaste hämskon på småföretagens utveckling.Bankkrisen stänger ofta dörren för krediter.Regeringens system med särskilda riskkapitalbolaghar bland många brister den nackdelen attpengarna tyvärr inte kommer småföretagen tillgodo.En god småföretagspolitik vilar i stor utsträckningpå regional grund. Det bör inom varje region finnasen organisation dit småföretagen kan vända sig föratt få hjälp med forskarstöd, utbildningsstöd,företagsledningsstöd och, vilket kanske är allraviktigast, riskkapital. Utvecklingsfonderna haröverblicken och kontakter med näringslivet,kommuner och landsting. De bildar var och en påsitt sätt navet i ett regionalt nätverk för de små ochmedelstora företagen. Fonderna bör utvecklas, ochde goda exemplen bör bli mönster för framtiden.Därigenom åstadkoms en starkare förankring i detlokala och regionala näringslivet.På nationell nivå kommer småföretagen att gynnasav de insatser för kompetenshöjning,produktförnyelse och infrastrukturinvesteringarsom Socialdemokraterna har föreslagit i olikamotioner till riksdagen.Riskkapitalmarknaden är ett område där det ärnödvändigt med ett samspel mellan offentliga ochprivata aktörer. De måste finnas större förståelseför de villkor som småföretagen verkar under.Företagen måste få veta att det i ettriskkapitalsystem finns aktörer som visar mod,uthållighet och tålamod i sina satsningar.Vi socialdemokrater vill tydligt markera att denfinansieringsverksamhet som bedrivs iutvecklingsfonderna är viktig i det konjunkturlägevi just nu befinner oss i. Utskottet har enhälligtpekat på att regeringen bör medge anstånd medinbetalningar av fondernas lånemedel till staten.Utskottet utgår också från att frågan omrekonstruktionslån kommer att prövas. De små ochmedelstora företagen utgör grunden förföretagsamheten i vårt land.Vi socialdemokrater anser också att småföretagenskall ha en möjlighet att konkurrera om offentligaupphandlingar i enlighet med ett kommande . Då är det viktigt att man stödjer företagen ide internationella nätverk där ny teknik finns atthämta. utgör en del iden mångfald av instanser som är viktiga för ettallsidigt näringsliv.Fru talman! Jag yrkar bifall till s-reservationernaoch i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 3 (nyd):Fru talman! Jag vill först göra en reflexion påBirgitta anförande.Socialdemokraterna talar om satsningar på små ochmedelstora företag men är emot i principalla de skattesänkningar när det gällersmåföretagens verksamhet som verkligen skullestimulera nyföretagsamhet och expansion. Jag haralltid undrat över hur ett sådant resonemang gårihop. Är en höjning av skatterna eller motståndmot skattesänkningar som skulle underlättaverksamheten för småföretagen rätt sätt att främjatillväxten?Jag kommer i mitt anförande huvudsakligen attinrikta mig på innovationsklimatet. Det äregentligen det viktigaste i näringspolitiken i dagensSverige, där vi verkligen behöver stimuleratillväxten. Min partikollega senare att mer allmänt ta upp hur vi i Nydemokrati ser på näringspolitiska spörsmål när detgäller att främja förutsättningarna över huvudtaget.Alltsedan förra sommaren har den politiskadebatten här i och i massmediernadominerats av den ekonomiska krisen och dessolika följder. Politikerna i etablissemanget hardiskuterat orsakerna till den stigandearbetslösheten och välfärdssystemets stigandekostnader, för att inte tala om krisens konsekvenserdå det gäller galopperande statsskuld. Tilldetta kommer alla turerna kring det finansiellasystemet och bankernas akuta nödsituation.Med det här som bakgrund har regeringen träffatolika krisöverenskommelser medSocialdemokraterna. Man har främst diskuteratbesparingsmöjligheter som mot bakgrund av talar om belopp som 12 miljarder är heltorealistiska. Hur långt räcker de besparingarna närräntekostnaderna på statsskulden växer med 23miljarder på bara ?Fru talman! Vi kan aldrig spara oss ur krisen. Ävenom vi inför ett nytänkande och går in för kraftigabesparingar i välfärdssystemet måste den politikenkombineras med en offensiv satsning pånäringslivet och då främst på småföretagen. Vikommer kanske inte ens att kunna behålla avden välfärd vi har om vi inte attackerar problemetpå ett mer intensivt sätt än vad vi har gjort.Det är märkligt att detta behov av tillväxt genom enökad produktion nästan helt försvunnit i debatten.Regeringen har genom sitt krissamarbete medsocialdemokratin måst hålla igen på åtgärder somverkligen skulle stimulera de 300 000 småföretagentill den nödvändiga produktionsökning vi alla inseratt vi måste uppnå.Det regeringen lyckats med så här långt är atttillsammans med Ny demokrati genomföraetableringen av riskkapitalbolag. Man har gjort enomstrukturering av Industrifonden i kombinationmed införande av nyföretagarlån i en ny stiftelse,Industri- och nyetableringsfonden. Desatsningarna skall underlätta för företagen atterhålla riskkapital.Den tunga satsningen på och tillgodoserfrämst riskkapitalbehoven i form av utökataktiekapital i expansiva mellanstora och störreföretag. Industri- och nyetableringsfonden kan dåerbjuda lånekapital till enstaka projekt i mindreoch mellanstora företag, delfinansiering genom låntill nyföretagande och startkapital till nyetableradeföretag.Dessa lösningar tillgodoser i och för sig mycketangelägna behov inom näringslivet och bör kunnamedverka till att få fart på industrin, även om vissasignaler kring Bures verksamhet ger anledning tillvaksamhet gentemot den fortsatta utvecklingen.Men svensk industri är också beroende av heltunika idéer och produkter som kan komma frånenskilda uppfinnare och innovatörer i småföretag.För denna för landet så viktiga intressegruppsaknas det ett stöd som kunde aktiverainnovationsklimatet. I stället har situationen för deenskilda uppfinnarna försämrats, bl.a. genom attett riksdagsbeslut tvingade att den 1 juliförra året lägga om fördelningen och minska de 75miljoner man tidigare delat ut som innovatörs- ochnäringsbidrag till främst enskilda uppfinnare.Det är nästan otroligt att man skär ned detta anslag,som man är medveten om att här finnsgrunden till tillväxt. Uppfinnarna är istort sett hänvisade till Utvecklingsfonden och detegna kapitalet. Det saknas dessutomskatteincitament för personliga satsningar i nyaprojekt och produkter. har Sverigemycket få kompetenta människor som kan hjälpaden enskilde uppfinnaren att föra fram idéer ochprodukter som kan nå marknaden. Det finns enorganisation, ,som med mycket begränsade medel -- ca 6 miljonerkronor i statligt stöd -- byggt ut ett nätverk avrådgivare till uppfinnare. Det har varit diskussionom dessa medel, men man har enats om attstödja SUF:s verksamhet med dessa medel. I denhär organisationen finns 22 deltidsarbetandekompetenta medarbetare, med en viss spridningöver landet. I vissa fall har dessa personer ocksåetablerade kontakter med de inomUtvecklingsfonden inrättadeproduktråden.Låt oss se hur verkligheten för den enskildeuppfinnaren fungerar, för att förstå det angelägnai att satsa på en behovsanpassad organisation ochskapa bättre ekonomiska förutsättningar för denenskilde uppfinnaren.Uppfinnaren kan söka kontakt med en SUF-rådgivare, som kan fungera som ett förstabollplank. och de lokalaproduktrådgivarna i Utvecklingsfonden har inteden kapacitet och oftast inte den kompetens och detengagemang som krävs för att hantera deninledande idéfasen tillsammans med uppfinnaren.Om en idé vid denna första kontakt värderas somintressant kan en teknisk granskning ges avPatentverket. Det kostar ''småsmulor'' -- 3 000--. Här gör verkligen ''små'' pengar stor nytta,och får man information om huruvida idénär värd att utveckla och satsa vidare på.I nästa fas görs en mer omfattande utvärdering avpatentläge, affärsmöjlighet, marknad, etc. Här kanvärderingen leda fram till beslut om att lägga nedprojekt. En positiv utvärdering däremot resulterari att man startar en viss verksamhet, där mantillverkar en eller flera prototyper efter olikakoncept. Rådgivaren kan här medverka i arbetetatt välja och utforma rätt strategi för affärsidén. Pådet här utvecklingsstadiet avbryts emellertid mångaidésatsningar på grund av kapitalbrist. Det gällersåväl för den enskilde uppfinnaren som för detmindre företaget. Här behövs riskvilligt kapital förpatent- , prototypframtagnings- ochkonsultkostnader. Det är just detta s.k. seed-capital -- den svenska översättning som jag settlyder såddkapital -- som i dagens marknad saknas.Varken de etablerade riskkapitalbolagen ellerIndustri- och nyetableringsfonden är designade fördessa kapitalbehov, som oftast föregår enkommande bolagskonstruktion.I nästa steg kan Industri- och nyetableringsfondeneller något av riskkapitalbolagen medverka vid enbolagsbildning för tillverkning och marknadsföringav produkten. Alternativet är naturligtvis att dennya produkten också kan erbjudas intresserade,redan etablerade, företag.Jag konstaterar att utskottet delar Ny demokratisuppfattning om behovet av ett bättre organiseratoch ekonomiskt förstärkt stöd till uppfinnare enligtvår motion i frågan. Utskottets majoritet föreslårriksdagen att ge regeringen i uppdrag att utredadetta och komma med förslag om åtgärder. Enligtmin mening borde även utskottet uttala vissadirektiv till utredningen i fråga om åtgärdernasgenomförande och omfattning.Vi är överens om att de etablerade lokalaproduktråden i Utvecklingsfonden kan utgörastommen i den tänkta uppläggningen av stödet tilluppfinnaren. Men det är viktigt att kompetenseninom produktråden säkras, dels genom enrepresentant från SUF -- representanterna ärrelativt sett lokalt väl utspridda över landet -- delsgenom adjungerade experter från det lokalanäringslivet.