prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Bara den operationen skulle enligt densvenska regeringen leda till tillväxt.En ekonom vid den nämnda investmentbankensom heter Gerorge säger att en faktor ''sombidragit till att dra ut på lågkonjunkturen ärförsöken att anpassa sig till Maastrichtfördragetskrav på sänkt inflation och sänktabudgetunderskott. Det kräveråtstramningsåtgärder'', säger han vidare, ''som idetta läge blir en ytterligare broms på ekonomin. ''på S.G. räknar med attåtstramningsprogrammen i nio europeiska ländertillsammans åstadkommer en minuseffekt på1,av dessa länders BNP.Kan detta resonemang, , ha någonrelevans för ?Professor , som säger sig vara enframstående liberal, refererades i gårdagensDagens Nyheter. Han hävdar att är på felväg: ''är en återvändsgränd. ''På vad sätt skiljer sig denne liberal från HadarCars?Anf. 23 () replik:Herr talman! En kritik jag har mot den europeiskagemenskapen är att den inte på ett tillfredsställandesätt har tagit itu med arbetslöshetsfrågorna. Manhar ständigt framställt tillväxt som i stort sett detenda botemedlet för att komma till rätta medarbetslösheten.Visst är det sant att när tillväxten har gått upp hararbetslösheten sjunkit. Men inte heller underperioder med hög tillväxt har arbetslöshetenkommit ner i de siffror som kan anses vara tolerablai ett välståndssamhälle.Jag menar att har en viktig uppgift att fyllainom den europeiska gemenskapen för atttillsammans med andra länder medverka till atthitta de mekanismer som gör att arbetslösheten kanfördrivas till den spökkammare där den egentligenhör hemma.En kritik jag har mot nejsidan i den svenska EG-debatten, den som min meddebattör härrepresenterar, är att den inte har förståttnödvändigheten av att samla länder tillinternationellt samarbete i överstatliga former föratt komma till rätta med problem som inte kan lösaspå nationell nivå.Dit hör miljöproblemen. Dit hör också de problemsom uppstår när företag och valutaspekulanter kanutnyttja olikheter länderna emellan för att göravinster som inte står i överensstämmelse medgjorda insatser och inte heller bygger på en sundoch fri konkurrens.För att klara de sakerna måste man återställa maktåt de politiska instanserna, och det kan bara skegenom att man i former av överstatlighet skaparunderlag för beslut där man kan övernationsgränserna komma till rätta med de problemsom jag här har försökt peka på.Anf. 24 () replik:Herr talman! Något tydligt svar fick jag väl inte påmin fråga om på vad sätt den professorn jagciterade skiljer sig från diskuterade /71 vikten av detfrihandelsavtal som då slöts. Då sades det att detskulle leda till katastrof om inte fick dettaavtal. visar det sig att det faktiskt är med andradelar av världen som handeln har vuxit, nämligenSydöstasien, och , medan den legatrelativt stilla gentemot Västeuropa.Med de länder som vi har utökat vårt handelsutbytemed har vi alltså inte haft något frihandelsavtal. Isjälva verket har vi också haft tullar, medan visystematiskt har fått arbeta bort tullarna gentemotländer i på grund av frihandelsavtalet.Så det verkar finnas andra företeelser som gör attvår utrikeshandel kan utvecklas än just samarbetemed det som kallas för EG-området.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag vill bara erinra om attöver av handel sker med Västeuropaoch att ytterligare betydande delar av handeln skermed andra utvecklade delar av världen.Dess bättre har flera länder, inte minst i ,blivit mer och mer utvecklade genom att tillämpamarknadsekonomiska principer och skicka i vägkommunismen dit där den hör hemma. Det harinneburit att vår handel har ökat också med dedelarna av världen.Sedan tyckte inte att jag svarade påhans första fråga. Jag anser att jag gjorde det. Jagsade att det behövs ett överstatligt samarbete bl.a.när det gäller att komma till rätta med de monetäraspekulationerna. Det tyckte uppenbarligen inteden författare som åberopade.Jag är helt övertygad om att vi behöver ha enmonetär union i och att en sådan ocksåkommer att växa fram, kanske inte på det sätt somär uttalat i utan på andravägar. Det kan också komma att gå mycketsnabbare genom att länder i -- jagtänker i första hand på och ,kanske tillsammans med och --kommer att ta de avgörande stegen. När de hargjort det, tror jag att , ,och andra länder kommer att finna detförenligt med sina intressen att söka anslutning sådan monetär union.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 26 ():Herr talman! När vi nu har satt i gång enförhandlingsprocess, som vi hoppas skall kunnaleda till ett svenskt medlemskap i /EU, gör videt i insikten om att det finns en rad viktigapolitiska frågor som vi inte kan lösa hemma iSverige med nationella åtgärder utan som krävergemensamma europeiska lösningar. Dit hör viktigamiljöfrågor. Vi kan inte med några politiska beslut iSverige rädda våra skogar undan försurningsdöden,eftersom huvuddelen av det försurande nedfalletkommer från andra länder, till stor del just från . Det finns andra exempel på miljöfrågorsom är beroende av kraftfulla gemensammaeuropeiska åtgärder för att nå sin lösning.Detsamma gäller många ekonomiska frågor. Vi kaninte ensamma föra en aktiv konjunkturpolitik utanatt samverka med våra viktigaste handelspartner.Vi kan inte ensamma sätta upp spelregler för demultinationella företagen, utan att tillse attliknande spelregler finns också i andra länder i våromgivning. Vi kan inte ensamma angripa de storaeuropeiska problem som har samband medfrigörelsen i . Det krävs kraftfullagemensamma europeiska insatser för att klara deekonomiska och ekologiska problem som man därbrottas med. Det här är några av många exempel påatt nationalstaten är för liten för att klara allade problem som måste lösas.Det är klart att EG, eller kanske EU, kommer attspela den avgörande rollen för att hantera den härtypen av problem, alldeles oavsett om ärmedlem eller inte. Men det är också uppenbart attom vill delta i deras lösning och vill spelaen aktiv roll vid hanteringen av de här problemen,måste vi vara med.Samtidigt är det också uppenbart att vi måste vägavårt intresse av att vara med, och av att kunnautforma framtidens inom ramen för ettEG/EU-samarbete, mot vårt behov av atttillgodose viktiga nationella krav. Det är det somgör förhandlingsprocessen så viktig. Det blir därsom vi kan få klargjort i vilken mån de nationellaintressena verkligen kan tillgodoses inom ramen förett EG-medlemskap.Jag tycker att det tal som statsrådet höllvid förhandlingsöppningen var enmycket bra presentation av de här angelägnasvenska intressena och ett tydligt sätt att visa denvikt som vi lägger vid att de kan tillmötesgås på ettför oss tillfredsställande sätt.Jag måste säga att jag blev litet förvånad när jaghörde säga här attFolkpartiet hade önskat en tydligare markering närdet gäller kampen mot arbetslösheten, socialafrågor och jämställdhet. Jag är litet nyfiken på atthöra vilka önskemål som framfört meninte fått tillgodosedda. Jag tror nämligen attintresset för dessa områden är lika starkt hos andrapartier. Jag nåddes inte av dessa uppgifter medandiskussionerna pågick.Jag tycker alltså att vi har gjort tydliga markeringar.Går det att göra dem ännu tydligare underförhandlingsprocessens gång skall vi naturligtvisutnyttja de möjligheterna.Jag ser också i innehållet i detta tal, och i denförhandlingsuppläggning som nu har,mönstret till en nordisk linje som jag tror är mycketbetydelsefull. I denna nordiska linje innefattar jagnaturligtvis dels de nordiska kandidatländerna, delsi viss mån också , som redan är ettmedlemsland.Till de viktigaste danska kraven i samband medförhandlingarna om en ny position inför en nydansk folkomröstning hörde dels att man skallkunna stå utanför ett militärt samarbete i EG, delsatt man inte skall vara tvungen att gå in under engemensam valuta.Den svenska positionen innebär att vi tydligt slårfast att den svenska alliansfriheten består och att viinte heller har för avsikt att gå in i ett militärtsamarbete. Vi förbehåller oss också friheten attsjälva ta ställning till frågan om en gemensamvaluta, när den kan bli mera aktuell. Vi binder ossalltså inte för att gå in under en gemensam valuta.Jag tycker att detta är viktiga markeringar av engemensam nordisk hållning, och jag skulle kunnatänka mig att också andra nordiska kandidatländerhar en liknande syn på dessa frågor. Dessutom harvi uppenbarligen många viktiga gemensammanordiska intressen att bevaka, dels imedlemskapsförhandlingarna, dels närvi eventuellt allihopa är medlemmar i /EU.En del har att göra med vår geografiska situation,och det är naturligtvis någonting som främstförenar, , och , nämligenbehovet av att kunna föra en aktiv regionalpolitik.Jag skulle vilja säga att det behovet blir kanskeännu större när vi befinner oss i EG:s inremarknad. Det är då viktigt att tillse att deekonomiska frukterna av detta samarbete verkligenkan fördelas väl över landet.Vi har ett intresse av att kunna upprätthålla enmycket hög profil på miljöområdet och även av attkunna göra det i situationer -- i några fall -- där detskulle kunna uppfattas som handelshinder. Vi hargemensamma intressen och värderingar på detsociala fältet och på jämställdhetsområdet. Ocksåhär kan listan göras lång. Det är viktigt att vi härhar ett nära samråd med de övriga nordiskakandidatländerna, men också med , somstår oss nära värderingsmässigt i många av dessafrågor.Jag ser alltså att vi har lagt en god grund för engemensam nordisk hållning såväl iförhandlingsprocessen som vid ett framtidamedlemskap.Det blir naturligtvis en tuff uppgift för förhandlarnaatt få de här kraven tillgodosedda, men jag skullevilja säga att de svenska förhandlarna har ettmycket starkt och bra stöd i den svenska opinionen.De svenska förhandlarna kommer verkligen attförhandla med ryggen mot väggen. Vi har enmycket kritisk hemmaopinion, och jag tror att detär lätt att förklara för motparten att om inteförhandlingsresultatet blir mycket övertygande,blir det inget slutresultat, dvs. inget svensktmedlemskap.Förutsättningen för att folkomröstningen skall ledatill ett positivt resultat är verkligen att man kanuppvisa ett förhandlingsresultat som övertygarsvenska folket om att våra vitala intressentillgodoses vid ett medlemskap. Det är naturligtvisen styrka för de svenska förhandlarna att ha denpositionen gentemot EG.Statsrådet betonadefolkomröstningens roll i den här processen. Det ärden som skall avgöra. Därför är det naturligtvisviktigt att svenska folket har möjligheter till ettsjälvständigt ställningstagande. Vikten av en godinformation har betonats tidigare i debatten här,och jag vill bara understryka den.Det kommer att genomföras ett analysarbete ochett utredningsarbete. Jag har förut framhållit ochjag vill återigen betona vikten av att detta arbeteblir verkligt trovärdigt, både för dem som har enpositiv grundinställning till EG-medlemskap ochför dem som har en kritisk och kanske negativinställning.Det är viktigt att redovisa konsekvenserna både avett medlemskap och av de alternativ som står tillbuds om det inte blir ett medlemskap. Det finns enbetydande sannolikhet för att det inte blir ettmedlemskap, och vi måste då veta vad det innebärför . Det är viktigt attkonsekvensbeskrivningarna verkligen uppfattassom sakliga och kan respekteras oavsett vilkagrundvärderingar olika människor har.Detta är en ödesfråga, säger statsrådet ,och det är riktigt. Det är också en av de viktigastedemokratiska processer som vi har haft att hantera.Ett så här stort steg måste tas med hela svenskafolkets, eller i varje fall en rejäl majoritets stöd omdet skall kunna hålla för framtiden.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag vill säga till attMats fann det angeläget att för sin delunderstryka några saker som han tyckte borde hafunnits med i talet. Jag gjorde motsvarandemarkering för del. Som jag sade i mittanförande är det självklart att alla partier från sinaegna utgångspunkter i viss utsträckning skulle haformulerat sig annorlunda än den deklaration somär ett resultat av många människors och mångaolika partiers arbete för att få fram en bradeklaration. De speciella frågor som jag tog framoch som tog upp vid dessa diskussioner,kan jag dokumentera. Jag avstår dock från att göradet fram till dess att jag skriver mina memoarer.Det centrala i det jag sade är emellertid attFolkpartiet står bakom den deklaration somavgavs. Vi tycker att det är en bra utgångspunkt förde förhandlingar som förs. Jag tror att PärGranstedt ibland har svårt att skilja på huvudsakoch bisak.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag fäster mycket stort avseende vidallt säger i sina inlägg i debatten. Omdet framöver kommer att vara så att man inte skallfästa så stort avseende vid vissa delar av , vore jag tacksam om det kunde markeras pånågot lämpligt sätt.Jag tycker dock att det är viktigt om det är så attFolkpartiet hade önskat göra tydligare markeringarnär det gäller så viktiga saker som kampen motarbetslösheten, sociala frågor och jämställdhet meninte lyckats med det på grund av motstånd frånandra partier. Det bekymrar mig ganska mycket.Centern presenterade sina åsikter i ganska god tid.Vi påbörjade processen att framföra krav införförhandlingarna genom det vi presenterade förejul. För vår del lade vi mycket stor vikt vid just deområden som nämnde. Jag tycker attdessa krav blev ganska väl tillgodosedda i talet.Men om hade haft några braformuleringar som ytteligare hade kunnat markeraden vikt som lägger på de här områdena, ärjag tämligen övertygad om att det hade tagits emotmed utsträckta händer av övriga partier. Jag trorinte att det finns några stora värderingsskillnaderdärvidlag.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det är värdefullt att veta att inte ettord från mina läppar går förlorat.Vi kan ta jämställdhetsfrågan som ett exempel.Folkpartiet fäster mycket stor vikt vid denna fråga.Anförandet måste av nödvändighet hållas till ettbegränsat antal sidor, och ändock kunde inte alltingläsas upp i . Man kan i ett sådant anförandeinte bereda utrymme för allas önskemål i allaavseenden. Jämställdheten tas upp i en mening italet, och vi har låtit oss nöja med det. Men vi hadeytterligare ett antal meningar som vi gärna hadevelat ha med i talet. Detsamma gäller för ett antalandra områden.Jag har förstått att har framförtlikartade uppfattningar. Det torde då finnasanledning till en gemensam förhoppning om attdessa frågor -- även om de inte är så kompaktframförda i anförandet som vi från vår sida hadeönskat -- ändå kommer att visas tillräcklig hänsynnär förhandlingarna förs.Anf. 30 () replik:Herr talman! Låt oss enas i denna förhoppning. Jagtror att vi har en samsyn när det gäller vikten av attslå vakt om jämställdheten.Däremot har jag snarare uppfattat det som omanledningen till att jämställdhetsfrågan intebehandlas så utförligt i talet är att det inte är särskiltmycket i EG:s regelsystem som skulle vara ett hotmot jämställdheten i . Det är inte ettområde där behovet av svenska undantag är särskiltstort. Jag tror att delar min uppfattningatt EG:s roll i är positiv urjämställdhetssynpunkt. EG spelar en pådrivanderoll. Det enda fall jag känner till där vi har ansettoss tvungna till något slags anpassning påjämställdhetsområdet är en skärpning av vårlikalönelagstiftning för att den skall stå iöverensstämmelse med EG:s. Jag känner inte tillatt det skulle finnas något område där ett EG-medlemskap skulle kräva av oss att vi skulle sänkaambitionsnivån på jämställdhetsområdet. Jagtrodde att detta var anledningen till attjämställdhetsfrågorna inte har fått så stort utrymmei det här talet.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 31 () replik:Herr talman! sade att det ärnödvändigt att gå med i EG för att motverkakapitalets frihet. När vi kommer att uppfatta attdetta är EG:s uppgift får vi kanske också ett annatintresse. Men tyvärr är det nog tvärtom. Detmultinationella kapitalet driver på och försökergöra EG till ett instrument för sina intressen ochhar i stor utsträckning också gjort det.EG-området omfattar av världensbefolkning. Det multinationella kapitalet opererarfaktiskt i hela världen.Jag tänkte emellertid fråga om enhelt annan sak. Både han och jag har varitengagerade i tredjevärldenfrågorna. Där finns enstark kritik mot utvecklingen av den rika världenshandel. ACP-länderna tas ofta fram som exempel.De har starka förbindelser med EG och har det s.k.Lomé-avtalet. De har sett att EG:s import harminskat från av EG:s totala import 1962 till4,1988. Det är nästan en halvering av dentotala importen just från de länder med vilka manhar särskilda avtal. Dessa avtal är ocksåkonstruerade så att när man i de fattiga ländernaförsöker höja förädlingsgraden, så ökarprotektionismen från det rika Europa.Hur bedömer den härhandelspolitiken från EG:s sida?Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag vet att Vänstern har sin speciellasyn på EG. Men den skiljer sig väldigt mycket frånden syn som många andra av EG:s kritiker har. Enlika vanlig kritik mot EG är faktiskt attGemenskapen styr det internationella kapitalet förmycket. Det gäller framför allt Maastrichtavtalet.När kritiserar EG är det på grund avatt EG-samarbetet och framför allt den europeiskaunionen innebär att politikerna tar kommandot förmycket. När den liberala professorn som BengtHurtig citerade tidigare kritiserar EG, så är det påsamma grund. Han kritserar inte EU utifrånVänsterns värderingar, utan det är utifrånultraliberala värderingar. EU begränsar detinternationella kapitalets frihet.Man kan konstatera att steget från den inremarknaden till EU egentligen innebär attpolitikerna i större utsträckning tar kommandot.Den inre marknaden som koncept är mycketinriktad på kapitalets frihet, medanMaastrichtavtalet däremot innebär att politikernafår större möjligheter att styra på det monetäraområdet, det sociala området och miljöområdet,eftersom man inför majoritetsbeslut på dessaområden.På det europeiska planet finns det egentligen baraen organisation som kan sätta upp ramar för detinternationella kapitalet, och det är den europeiskaunionen när den kommer till stånd. Detta motsättersig , och en delultraliberala ekonomer -- fast av olika skäl.Det är naturligtvis riktigt att EG/EU inte utgör helavärldsmarknaden, och befolkningsmässigt är detlitet. Men vet naturligtvis lika väl somjag att det stora multinationella företagen interäknar huvuden utan dollar.Om man ser EG som en del av världsmarknaden ärdet mycket mera än . Det är en så viktig del attinget multinationellt företag kan bortse från EGoch de krav man där ställer. Det går inte attnonchalera de ramar för verksamheten som manställer i EU. Däremot kan man nonchalera vadSverige säger.När det gäller EU:s handel med tredje världen finnsmycket att kritisera -- liksom man kan kritiseramycket av handelsvillkor mot tredjevärlden. Det finns betydande likheter. De ländersom ingår i kommer att få bättrevillkor på den svenska marknaden om blirmedlem än om vi står utanför. Trots detta skulle jagvilja se en betydligt generösare handelspolitik frånEU/EG:s sida mot tredje världen. Det kan vi dockbara åstadkomma om vi själva är med och formarden handelspolitiken.Anf. 33 () replik:Herr talman! Kapitalets globala frihet innebär t.ex.att om det ställs för hårda miljökrav i EG så kanman flytta till eller någonannanstans. Skall verklig framgång nås i den typenav kamp måste organisationen vara global.Det gäller naturligtvis också på en rad andraområden. Den spekulation som riktas motvalutorna kommer vad jag kan förstå från storabolag i . Det är möjligt att man kan kommaupp på en högre nivå i försöken att kontrolleradetta om man kommer fram till en monetär union.Men då får man andra stora problem, åtminstone sålänge det är ett någorlunda ojämlikt kapitalistisktsystem i . har målet varit att slå vaktom kapitalets rörelsefrihet i själva Europa.Anf. 34 () replik:Herr talman! har naturligtvis rätt i attom man vill nå den totala framgången skulle detbehövas en världsunion på samma premisser somEU/EG på det europeiska planet. Men man får intelåta det bästa bli det godas fiende. Sätter manspelregler på ett europeiskt plan måste demultinationella företagen finna sig i dessa.EU är också en så pass stark part att den kan vidtaåtgärder om någon försöker ägna sig åtmiljödumpning med bas någon annan stans.Det finns möjligheter för EU att vidta åtgärder motsådana företags import till EU, och det är manberedd att göra.Det är helt klart att om man får till ståndgemensamma europeiska regler för hurmultinationella företag skall uppträda urmiljösynpunkt, arbetsmiljösynpunkt osv. så måstede multinationella företagen finna sig i det.Däremot kan ett svenskt regelsystem nonchaleras.Det är den stora skillnaden.Det här är ändå ett rätt kraftfullt sätt att regleradenna marknad, och det görs också. Visst är detsant som säger, att kapitalets rörlighetär en viktig premiss i EG. Vi är redan en del avdetta. Vi har avskaffat den reglering avkapitalexport som tidigare fanns. Men samtidigtdrar man sig inte för att på olika sätt styrautvecklingen. Man gör det genom att ställa krav påmiljöområdet och på det sociala området, men mangör det också genom en aktiv europeiskregionalpolitik. I denna har man mycketomfattande och målmedvetna program för att styrakapitalströmmarna till områden som man ärangelägen om att utveckla.Resultatet syns också. Det har lett till en mycketpåtaglig positiv ekonomisk utveckling i EG:speriferi, i , , osv.Det handlar alltså inte om en fri marknad som rörsig utan styrning. Det finns en mycket påtagligstyrning genom åtgärder som EG vidtar. Det ärsamma typ av åtgärder som vi använder nationellt,nämligen regionalpolitiska styrmedel, stimulanserosv.Inte heller i har de politiska partierna --möjligen med undantag av Vänstern -- planer på politiskt skall besluta var investeringarna skallgöras. Det måste beslutas av investerarna. Medregionalpolitiska insatser kan man göra det meralockande att investera på vissa områden och mindrelockande på andra. På det sättet kan man ipraktiken styra kapitalströmmarna, och det görman som sagt i EG.EG är alltså inte denna ultraliberala kapitalistiskaorganisation som så gärna vill göragällande.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 35 (nyd)replik:Herr talman! De flesta talare inkl. mig självhar sagt att miljöproblemen i ärgränsöverskridande och av det skälet måste lösas påen gemensam nivå. En lämplig nivå är EG.Pär säger däremot också, som jaguppfattade honom, att måste gå i bräschenoch på egen hand införa regler som gör oss till ettföredöme för resten av , även om dettaskulle innebära handelshinder.Just detta sista gör mig konfunderad. Menar PärGranstedt med detta att han accepterar att svenskaföretag flyttar ut ur därför att de har engynnsammare ekonomisk situation någonannanstans?I så fall tycker jag vi har missat väldigt mycket avjust det han själv talade om. Han tog exemplet medskogen och försurningen och sade att dessaproblem måste lösas på en gemensam nivå.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tror att det är viktigt att bena uppproblemen här. Skall vi komma till rätta med en radstora miljöproblem krävs internationella åtgärder.Men det innebär inte något hinder för enskildaländer att gå före och gå längre än andra.Skall vi rädda våra skogar måste vi se till att man ihela vidtar reningsåtgärder och minskar deförsurande utsläppen. Men det är inget hinder föratt kanske har litet mera långtgåendereningsåtgärder och att vi renar våra avgaser litetmera än vad alla andra gör. Det är också ett positivtbidrag, och en del av utfallet är också lokalt.Visst kan vi ha en högre profil i vår miljöpolitik änandra, som vi försöker så att säga lyftagolvet så mycket som möjligt och se till atteftersläntarna kommer framåt.Kravet på internationellt samarbete får aldrigkomma i strid med kravet att vi själva skall hahögsta möjliga miljöprofil.Det leder inte till att en stor ström av företag gårut ur . Det har vi erfarenhet av.