prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Vi inrättar ett centrum för forskning ombiologisk mångfald.Det är nästan litet löjligt att behöva påpeka förMargareta att 2,5 miljarder nu avsätts iform av ökade resurser till miljöforskning. Hon harinte ens noterat att det har skett. Låt vara att det ärfråga om löntagarfondspengar.Vi tillsätter en kommitté för att förbereda Sverigesagerande i den vetenskapliga kommittén underkonventionen om biologisk mångfald, och ensärskild informations- och utbildningskampanjriktas till landets alla jordbrukare.Vi kommer med förslag om hantering av genetisktförändrade organismer och utsättning av dem,vilket är en risk. Där pågår beredningsarbetet iregeringskansliet.Miljökonsekvensbeskrivningar införs i jordbruket.Det blir ett ökat skydd för våtmarker. Det finns ensärskild bilaga där vi listar alla de områden i landet,främst i södra och , där detta äraktuellt. Där kommer förbud mot dikning attinföras. Vi inför skydd för biotoper enligt ensärskild bilaga i propositionen. Vi räddar svenskadomesticerade arter genom att ge särskilt stöd tillNordens Ark. Vi vill värna om grönområdena itätorter. Det är inte minst viktigt för närvarandenär så mycket hotas av de ärvdagigantomaniprojekten, paketen, i ,och med vidhängandeÖresundsbro.Anf. 98 ()replik:Herr talman! Jag vill tacka miljöministern föruppräkningen av de åtgärder som regeringen hargjort och ämnar göra. Jag konstaterar dock attväldigt mycket av detta handlade om att summeraeffekter och om att tillsätta kommittéer osv. Det varganska litet av konkreta förslag och beslut,åtminstone i början av miljöministerns anförande.Miljöministern talade om ekonomi och ekologi.Han sade att regeringen har tagit initiativ på detområdet genom att ha en bilaga till finansplanen.Då vill jag bara stillsamt påpeka att ursprunget tillbilagan till finansplanen 1992 var den utredningsom den socialdemokratiska regeringen tillsattesom hette Räkna med miljön.Jag vill gärna fråga hur vi går vidare med detta. Viär överens om att det mest grundläggande är atthitta ett annat sätt att beräknabruttonationalprodukten, tillväxten osv. Hur går vikonkret vidare? Det är litet bråttom där, som jagser det.Sedan säger miljöministern att det inte hände någotpå 80-talet och att allt har hänt nu plötsligt. Men på80-talet skärptes ganska många lagar och reglergenom försorg. Diskussionen ommycket av det vi ser , t.ex. ekonomiskastyrmedel, påbörjades under 80-talet.Jag skall ta upp en konkret fråga. Den gäller denoblyade och blyade bensinen. Där sägermiljöministern att användningen av den blyadebensinen har sjunkit. finns det en sorts oblyadbensin som kan användas till alla bilar. Vi har lagtfram förslag om att man rakt av skall förbjuda denblyade bensinen. Det har vi inte fått igenom iriksdagen. Jag undrar hur miljöministern ser pådet. Kan han tänka sig att lägga fram ett förslag omdetta till ? Då kanske det går lättare att fåigenom det.Jag noterar med glädje att miljöministern säger attnär det gäller förhandlingarna om EG-medlemskapet har man ambitionen att inte sänkasig på någon enda detalj. Det tycker jag är mycketbra. Det har vårt fulla stöd.Jag har också två andra frågor. Jag kanske barahinner ställa den ena. Den handlar just omekonomiska styrmedel. Ikompletteringspropositionen sades attanvändningen av ekonomiska styrmedel skulle ökamed 8 miljarder. Vi har förgäves försökt få fram påvilket sätt man mer konkret skall göra detta. Jag villfråga på vilket sätt man skall ta in dessa 8 miljarder,och jag vill ha ett svar.Anf. 99 Miljöminister ():Herr talman! Jag skall först tillrättalägga en saksom inledde sitthuvudanförande med, så att det inte ståroemotsagt. Det gällde World Watch Institutesrapport. Det finns ingen kritik mot i dennarapport. Det är det första felet.För det andra uttalade sig den talesman som fannshär i om nedrustningen när det gällersvenska satsningar på energieffektivisering. Vadvar grunden för detta? Jo, det var nedrustningen avolika åtgärder som pågick ,dvs. socialdemokratisk politik.Det är viktigt att tillbakavisa den här sortenspåståenden. De har en förmåga att överleva sigsjälva i debatten.När det gäller ekonomiska styrmedel i övrigt kanjag konstatera att socialdemokratin vaknade sent.MIA frampressades efter lång strid här i kammarenunder hela . Däremot fanns det ettordentligt grepp över de här frågorna på 70-talet.Det har många glömt, men vi tjänar på det i dag.Det gäller t.ex. att vi belade kärnkraftens''backend'', slutförvaringen och rivningen avreaktorer, med en avfallsavgift. Det har lett till attvi har ungefär 12 miljarder i en fond. Den skallgå upp till 45 miljarder. Om vi inte hade gjort dettapå 70-talet, hade vi stått där med skulden . Dethade varit en del av miljöskulden som jag taladeom. Det var det första genombrottet.Därefter lyckades vi tyvärr inte med att fåsocialdemokraterna att gå vidare på den vägenunder 80-talet förrän koldioxidskatten kom. Jag villgärna erkänna att det var bra och viktigt att denkom med i den skattereform som så småningomskulle finansieras.Vi måste gå vidare på den vägen, dvs.skatteväxling. Kan man inte av konkurrensskäl ökaekonomiska styrmedel och deras höjd får man istället växla, dvs. sänka skatten på arbete och höjaskatten på miljöbelastande aktiviteter av olika slagoch användningen av energiråvaror eller andraråvaror som innebär en potentiell miljöbelastning.Det är den linje som vi följer.När det gäller det som är aktuellt, vet MargaretaWinberg att saneringsprogrammet skall komma ien särskild proposition till . Vi arbetarjust med de frågorna. Det kommer att bliskattehöjningar på den del av energin som harskattebelastning.Jag vill bara konstatera att detinternationella samarbetet naturligtvis är en av deaktiviteter som spelar stor roll för miljöpolitiken.Det är där som mycket av tyngdpunkten imiljöpolitiken måste ligga även framöver.Anf. 100 ()replik:Herr talman! Jag måste be miljöministern preciseradet sista. Jag uppfattade inte riktigt hur det skullefungera. Det skulle vara 8 miljarder ytterligare iekonomiska styrmedel. har vi ett antalmiljarder, nämligen ungefär 44, som finns istatsbudgeten. Dessa består av ekonomiskastyrmedel. Då framstår ju 8 miljarder som enganska stor del att lägga på där.Av de 44 miljarder som redan finns är 37 miljarderbensinskatt. Det visar hur svårt det är att få någonstorlek på andra ekonomiska styrmedel. Därför ärdet mycket viktigt att klargöra vad detta är förnågot. Är det ytterligare bensinskattehöjningar?Miljöministern talade om skattehöjningar på denenergi som har skattebelastning. Det är förluddigt för att jag skall acceptera det. Jag vill vetamer exakt vad det innebär.Sedan har jag en fråga till som handlar omjordbruket. Till skillnad från alla andra områdenhar lyckats mycket väl med att få medsig de andra partierna på en omläggning avjordbrukspolitiken. Det är ju det intresse som nihar främst. Men tyvärr strider den omläggning somni nu har gjort mot miljöintressena. Jag skullegärna vilja ha en kommentar från miljöministernhur han ser på jordbrukspolitikens omläggning i ettmiljöperspektiv.Anf. 101 Miljöminister ():Herr talman! får nöja sig meddet svar jag har gett. Jag har ingen anledning attinnan propositionen ligger här i detalj beskrivafrågor som är under beredning i regeringen.Däremot borde vara merintresserad av detaljerna i den biologiskamångfaldspropositionen som kommer till riksdageni dag. Jag har den med mig i koncept här. Men avdet intresset fanns det inte mycket.När det gäller områden som är intressanta urstyrmedelssynpunkt, kan man naturligtvis skilja påolika grupper. Vi har dem som först och främst harett fiskalt intresse, ett statsfinansiellt intresse,ungefär som tar upp. Då liggerdet mesta i sådant som är svårt att undvika.Men minst lika strategiskt viktiga ur miljöpolitisksynpunkt är naturligtvis de skatter som är riktadeoch som jag har gett exempel på. Det kommer fleramed den innebörden. En avfallsskatt på osorteratavfall kan vara en sådan. Den kan mycket väl ocksåanvändas som en avgift, dvs. att man ger tillbakapengar till de kommuner som sköter detta på ettvisst sätt. Det kan vara en NOX-avgift, som vibreddar. Vi tar in en summa och betalar ut likamycket. Det ger inte någon statsfinansiell effekt.Men det är viktiga styrmedel i miljöpolitiken. Detär så man når resultat. Jag tycker inte att man skallunderskatta det, bara för att det inte är så storasiffror. Regeringen arbetar på rader av områden idetta avseende.När det gäller jordbruket vill jag konstatera attomställningen har lett till att hartagits ur aktiv drift. Omställningen har svarat förcirka en fjärdedel av den minskning som har skettav användandet av bekämpningsmedel. Vi kan notera en minskning jämfört medgenomsnittet för perioden --1985. Det är enutveckling som kommer att gå vidare, därför attjordbrukarna själva vill det. misstänkliggöra jordbrukarna.De vill producera världens renaste livsmedel. Detär det de annonserar om. De är helt engagerade iatt åstadkomma denna minskning, och mycket haråstadkommits.Målsättningen är att växtnäringsläckaget skallhalveras till 1995. Användningen av handelsgödselhar minskat --1992.Utvecklingen går alltså i rätt riktning. Det finnsingen som helst anledning att belasta näringen medytterligare pålagor, i synnerhet som den harvarit reglerad mot omvärlden. Det var det som varsocialdemokraternas största misstag. Ni belastadeen näring som var reglerad mot omvärlden. Det kanman inte göra utan att knäcka den.Andre vice talmannen anmälde att MargaretaWinberg anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 102 () replik:Herr talman! Miljöministern anmärkte mycketriktigt i sitt anförande att miljöpolitik handlar omekonomi. Det är inte så lätt, detta med ekonomi.Det ställer till spratt för miljöministern, hurengagerad och redbar han än må vara i sitt ämbete.Vad man kan fundera över i sådana härsammanhang är hur man skall kunna få enkombination där ekonomin kan dra nytta avmiljöarbetet, om vi nu inte kan få det tvärtom.Trots allt är det ändå en ganska liten del av svensktsamhällsliv där man satsar på direkt miljöarbete.Miljöministern gjorde en uppräkning av vadregeringen gör. Där nämndes även ark.Nordens ark är en alldeles förträfflig anläggning,som behöver allt ekonomiskt stöd den kan få. Menså särskilt mycket pengar går det väl ändå inte åt?Med den listan har vi väl så att säga kommit tillbotten i regeringens satsningar. Om man skall seden som en fullständig uppräkning var den inte heltimponerande. Som exempel på de områden därekonomiska satsningar skall göras, däremot, varden väl godtagbar.Jag vill återkomma till det jag sade i mitt anförandeom miljöinsatser i . För det första: Påvilket vis skall svensk skogsindustri hjälpa till iBaltikum? På vilket vis kan detta också medföraekonomiska effekter i ? Jag hoppas då påpositiva effekter. För det andra: Vilka möjligheterfinns det att utnyttja teknisk expertis i påannat sätt än ? Även tekniker går arbetslösa iSverige. Det finns mängder av uppgifter som manförmodligen skulle ha lätt att rekrytera folk till, omman kunde få fram kommersiellt gångbara objekt.Det är väl vad det handlar om, miljöministern?Någon ytterligare statsfinansiell satsning kan vi välinte räkna med, eller hur?Anf. 103 Miljöminister ():Herr talman! Det är riktigt, , att jaginte har nämnt ark därför att det var sak. Däremot är det en viktig sak att kommaihåg när man diskuterar biologisk mångfald.Biologisk mångfald handlar inte bara om vildaarter. Det handlar också om s.k. domesticeradedjur, våra egna husdjur, lantraser och vad det kanvara frågan om. Där gör ark en stor insats.Därför tyckte jag att det var viktigt att nämna ettantal punkter i propositionen om biologiskmångfald. Det var bara på ett område. Det skallinte missförstås som någon total uppräkning. I såfall var den ytterst ofullständig.När det gäller och vill jag gärnakommentera något av det sade i sittanförande. Den största akuta uppgiften just nu ärkärnkraftshotet i öst. Det är ett mycket dystertmoln som hänger över oss, även om vi inte dagligentänker på det.Ignalina är världens största kärnkraftsblock. har på regeringens uppdraggått igenom reaktorn och hittat precis det vi kundebefara, nämligen stora brister, sprickor -- sådantsom aldrig skulle tillåtas i svenska reaktorer ifortsatt drift. Detta är en av de avgörande frågorna.Här måste vi sätta in förstahandsinsatser. Jagkommer själv att förorda att vi ytterligare tryckerpå den litauiska regeringen. Den litauiskaregeringen arbetar med sikte på att bli klar med denlagstiftning och de underskrifter av deninternationella konvention som krävs för attansvarighetsfrågan för dem som gör reparationer ien reaktor skall lösas. Det är det som har gjort attsvenska företag inte har vågat använda ens depengar vi har satsat och som har ställtupp på. I stället har vi materiel för 30 miljonerliggande i lager här i , materiel som inte kansättas in i reaktorn. Om man går in och reparerar,får man nämligen skulden om någonting skulleinträffa därefter.Detta är ett typexempel på ett område där det ärfråga om brandkårsutryckning. Vi har jobbat såhårt vi har kunnat. Vi har möjligheter och förslagtill hur man skall förbättra och klara situationen.Men vi har internationella samarbetsproblem, somhar att göra med ansvarighetsfrågorna på dettaområde. Vi skall lösa dem. Jag hoppas att vi kansätta i gång insatserna före årsskiftet.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag är helt övertygad om attmiljöministern har ett äkta engagemang i dessafrågor. Naturligtvis begriper jag också att man kanstöta på de mest häpnadsväckande juridiska,avtalsmässiga konstruktioner som sätter käppar ihjulet för ett arbete som alla är överens om börsättas i gång så fort som möjligt. Låt oss lämna dendelen. Jag stöder naturligtvis det miljöministernsäger här. Det finns egentligen inget att träta om förnågon i detta sammanhang. Jag är övertygad om attregeringen har stöd i detta arbete från alla håll. Denkritik som möjligen kan komma är att det satsas förlitet.Jag återkommer till detta med skogen i Baltikum.Jag tycker att det är ytterst intressant av fleraanledningar. Först och främst: Är det vår tidigareskogspolitik som vi nu skall exportera, eller skall vikomma med något nytt som gör det möjligt att ickeblott undvika att upprepa egna misstag utan ocksåfå exempel på hur vi själva skall kunna förbättra våregen skogspolitik framöver? Jag återkommer tillden frågan. Jag tycker att den är utomordentligtintressant, dels med tanke på den skogspolitiskaproposition som har lagts fram, dels med tanke påhela diskussionen kring de baltiska staterna ochderas möjligheter att få en ekonomisk bas för ettgott liv.Anf. 105 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan hålla med om att detta är ettmycket intressant samarbetsområde. En del av detöstprogram som vi förverkligar, som ligger inommiljöansvarets område, handlar just om att kommatill rätta med det som är fel.Vi skall naturligtvis inte störa det som är bra iBaltikum. Det är bl.a. den biologigiskamångfalden; inte för att de har eftersträvat den,som mycket riktigt påpekade, utandärför att de har haft ett underutnyttjande av sinaskogsresurser. Det har inneburit att det finns storaresurser, genetiskt och på annat sätt i skogarna iBaltikum.Vi skall inte tro att det enbart är fråga om att bevaraskogarna. Det handlar också om att hjälpa till attexploatera skogarna på ett ansvarigt sätt. importera, både energiråvara för bioenergioch, i vissa fall, sågat timmer från de baltiskastaterna.Dessutom stöder vi uppbyggnaden av mindresårbara energisystem i Baltikum.Vårt bidrag, från miljösynpunkt, är att så länge detär möjligt ge stöd att använda denbioråvara som finns på ett miljömässigt riktigt sätt,så att de kan komma bort från de avarter som finnsmed kärnkraft och fossila bränslen. Det är vårhuvudinriktning.Som alla här vet satsar vi ungefär en kvarts miljardkronor per budgetår i totalt stöd till , förÖstersjöarbetet och för kärnsäkerheten. Detarbetet rullar på ganska hyggligt , men det hartagit sin tid att få det i gång.Jag är optimist när det gäller att för framtidenkunna mobilisera mer av internationella resurserför att komma upp i volym när det gäller att hjälpade baltiska staterna. Vi prioriterar dem, även om viinte glömmer och övriga länder i vår närhet.Anf. 106 (nyd) replik:Herr talman! Miljöministern tog upp frågan omekonomiska styrmedel. Förstod jag det rätt, att viskall ha ekonomiska styrmedel som skallharmoniseras med övriga länder som vikonkurrerar med, eller är det meningen att vi skallgå utöver de styrmedel dessa länder har?Jag fick bilden av att miljöministern anser attproblemen med bensinen är borta i och med attblyet har tagits bort. Vi kan vara överens om attblyet var det värsta i bensinen. Men harmiljöministern någon garanti för attersättningsämnena är ofarliga?Jag vill också lägga fram en förhoppning om attmiljöministern inte lyssnar alltför mycket påsocialdemokraterna och bortser från frågan om denblyade bensinen. I liten omfattning behövs denfaktiskt fortfarande. Det finns ett antal människorsom håller på med en historisk fordonshobby ochsom inte kan vara utan blyad bensin. Det tycker jagman bör ta hänsyn till i ett fritt Sverige.Anf. 107 Miljöminister ():Herr talman! Ekonomiska styrmedel påverkarnaturligtvis konkurrenskraften, i synnerhet om deär bredbasiga och omfattande. Därför är det viktigtatt rikta dem på rätt sätt. Tanken bakom detta ärgammal. Det är decennier sedan vi här i ,på världsmiljökonferensen , bestämde oss föratt principen förorena--betala är en bra princip.Det är den principen vi håller på att förverkliga. Jagförsöker inte göra gällande att det är frågan omnågot nytt. Men det är ett sent förverkligande avidéer som var inne redan för sedan.För att underlätta problemet medkonkurrenskonflikterna mot omvärldeneftersträvar jag inte harmonisering som sådan.Inom EG har man minimistandarder som allamåste uppfylla, men sedan finns det en rättighet förvarje nation att gå därutöver. Det skall vara vårlinje.Går man för snabbt fram riskerar man att fåkonkurrenseffekter. Det kan hanteras genom sänker skatten på andra produktionsfaktorersom också är viktiga ur konkurrenssynpunkt. Detvar därför jag nämnde skatteväxlingen. sänka arbetsgivaravgiften, inkomstskatten påarbete, skatten på tjänster och höja skatten påmiljöbelastande saker, energiråvaror, fossilabränslen och liknande.Vidare har vi frågan om bensinen. Nej, minsann,jag tog bara blyet som exempel. Bensinen är enfossil produkt. Den ger CH2-utsläpp. Den bidrartill de stora NOX-utsläppen som försurar våramarker och skogar. Det är viktigt att vi går iriktning mot miljövänliga bränslen. Då måste vieftersträva att använda bioenergibaserade bränsleni stället. Vi kommer med förslag ommiljöklassning av bensin. Detta arbete pågår helatiden.Sedan har vi frågan om förbud mot bly i bensinen.Det är naturligtvis en fördel om det går att få bortblyet utan ett lagförbud. Jag är mycket glad överden marknadseffekt vi har uppnått med den ökadedifferentieringen mellan blyad och oblyad bensin.Vi kanske inte behöver tillgripa någraadministrativa regleringar. Men vi bereder ocksåett sådant alternativ. Bensinbranschen skall veta attom den inte klarar att fasa ut blyet så kan detkomma ett förbud.Anf. 108 (nyd) replik:Herr talman! Det svåra med styrmedlen -- om vi nuskall gå före med detta som vi funderat på --är vår svåra konkurrenssituation. Vi har ju ca 70 miltill vår marknad. Det var detta jag ville påpeka. Vifår inte lasta på för mycket, för då kanske vi styrkosan åt alldeles fel håll.När det gäller bensinen tänkte jag närmast på deersättningsmedel som kommit in i bensinen nu ochsom skall kyla i stället för blyet. Det har inteforskats så mycket om dem. De kom väldigt snabbttill för att tysta opinionen, om jag förstått det rätt.Det är därför jag frågar om det finns någon garantiför att inte också dessa är skadliga.Anf. 109 Miljöminister ():Herr talman! Det senare problemet, med olika nyatillsatser i bensinen, är en fråga som ryms inomramen för miljöklassning av bensin. Det är isamband med miljöklassningen som man prövar deolika bränslena och deras kvalitet, dvs. att de inteställer till större skada än de sorter man ersätter,utan i stället mindre.Låt mig avslutningsvis konstatera att det är viktigtatt vi håller tungan rätt i mun i dessa diskussioner.Jag noterar att var långt ute i sittförsta inlägg här när det gällde . Jagantar att det kan ha berott på okunnighet.Vi råkar ha svensk lag. Jag utgår från att vi äröverens om att vi skall tillämpa svensk lag, antingendet är naturresurslagen eller vattenlagen ellernågon annan lag. Vi skall miljökonsekvensbeskrivaden typen av stora projekt som ärexempel på. De skall miljöprövas enligt dennalagstiftning. Det arbetet pågår i Miljö- ochNaturresursdepartementet under arbetet är inte avslutat ens utanförregeringskansliet. Jag betackar mig för anklagelserför att vi skulle förhala frågan. för en propp i det härsammanhanget. Vi är ingen propp. Vi väntar --liksom alla andra, hoppas jag -- påVattendomstolens remissyttrande. Men den är baraen av remissinstanserna, enligt beslut av den förraregeringen. I annat fall hade den varit en domstolsom hade kunnat fälla hela projektet med bara sitteget yttrande.Den hanterar de viktiga vattenfrågorna ochkommer in med sitt remissyttrande. Den senasteaviseringen, efter utfrågningen i , är att detskall komma . Därefter harregeringen, Miljö- och , möjlighet att hantera heladen här frågan. har vi inte denmöjligheten.Jag vill alltså inte på något sätt ta till mig av en kritiksom säger att vi förhalar frågan. Vi arbetar ienlighet med de regler som är fastlagda sedangammalt. Det handlar om rättssäkerhet.Låt mig bara konstatera att vi har många flersaker att diskutera på miljöpolitikens område. uppgift som vi arbetar med är naturligtvisuppföljningen av det viktiga beslut som fattades ivåras om att skapa ett kretsloppssamhälle. Detkommer att kräva sina decennier, men ni kan varaövertygade om att vi kommer att fortsätta i högstamöjliga tempo för att bredda de områden där viinför producentansvar, återvinner ochåteranvänder. Jag utgår från att har något ord att säga om detta senare idebatten.Anf. 110 ():Herr talman! Ett människoliv ger oss ett alldeles förkort perspektiv på naturen och landskapet. Vad jagsåg som barn, ser helt annorlunda ut . Minamor- och farföräldrar upplevde ett helt annatlandskap än det jag upplever och har upplevt. Vemsupplevda landskap är det rätta? Vilket skallbevaras?Markanvändningen och landskapsbilden skiftarsålunda kontinuerligt utan att det kan påstås varanågot fel med detta. Inom skogshistorisk forskninghar jag funnit hur flera seklers utnyttjande avmarken drastiskt varierat. Faktum är att ettgenerellt utvecklingsmönster kan avläsas.Jag har själv arbetat som jordbrukare och brukatmark i den lilla byn i södra har gjort studier över justden byn. hade byn ungefär sammaängs- och åkerareal som . På 1800-taletdäremot tvingade befolkningsutvecklingen fram ettannat mönster, baserat på behovet av livsmedel.Skogen trängdes undan till förmån för jordbruket.Svedjebruk och bete tärde också på skogsmarken.Men så bröt industrialiseringen igenom. Folklämnade landsbygden för tätorterna. Människorsökte sitt levebröd i . var säte för denförsta emigrationen. börjadelivsmedelsproduktionen att effektiviseras. Skogentog därmed tillbaka den mark som jordbruketnyttjat, och växelspelet accentuerades av denframväxande sågverks- och massaindustrin. Denekonomiska tyngdpunkten förflyttades frånproduktion av mat till skogsbruk ochvirkesproduktion.På så vis flyttas ständigt gränserna ochnyttjandeformerna fram och tillbaka i det landskapsom de därmed också präglar från tid till tid. Dettaväxelspel måste vi bli varse. Vi måste spela med,och se helheten.Herr talman! När man påegendomen Föllingsö i samma dalgång önskadeföra över jordbruksmark till golfbana för att bevaradet öppna landskapet åt framtiden, uppstod enkonflikt -- med myndigheterna. Men ägaren erbjöden kompromisslösning.