prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — EGsjälvt går ju i sin s.k. MacSharry-plan i sammariktning för att avreglera jordbruket. Då borde viförsöka se till att inte i onödan gå in i gammaldagsregleringar som vi har sluppit här hemma. Denkonkreta frågan gäller på vilket sätt regeringentänker förhandla om mjölken.Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt, som MatsHellström säger, att vi från svensk sida avser att såsnart som möjligt bli en fullvärdig del avgemenskapens jordbrukspolitik. Det är ettförhandlingsmål som vi har formulerat gemensamt.Det är också vår avsikt att fram till detatt blir medlem av EG bevara de bästainslagen i den svenska jordbrukspolitiken. Detgäller de inslag som siktar till att reducera överskottdär överskott inte är påkallade och att minskakostnaderna för en missriktad jordbrukspolitik fördet svenska samhället.Jag vill gärna säga att jag känner mig ganskaförvissad om att svenskt jordbruk ärkonkurrenskraftigt inom många sektorer på enutvidgad europeisk marknad. Det är ingetsjälvändamål att se till att vi inte har ett överskottinom alla sektorer när vi går in som medlem i EG.Det är viktigt att vi slår vakt om och helst utvecklarvår konkurrenskraft på de områden där vi ärkonkurrenskraftiga, för att dra fördel av denmarknad som öppnas genom ett svensktmedlemskap i . Det kan gälla såväl jordbruketsom livsmedelsindustrin.Dessa principer kommer också att bli styrande förhur vi behandlar frågan om mjölkkvoter, frågan omträdesläggning och liknande frågor iförhandlingarna med EG. Det är vår avsikt att påalla sätt verka för att får tillgodoräkna sigfördelarna av de insatser som har gjorts för atteffektivisera och rationalisera det svenskajordbruket, och för att nedbringa överskotten därde inte är påkallade.Exakt hur detta skall göras -- när det gällermjölkkvoterna eller andra områden -- fårdiskuteras vidare i förhandlingarna. Jag kanförutskicka att det i EG-delegationkommer att föras fortsatta samtal med sikte på attlägga fram exakt hur vi skall behandla frågan omkvoter och liknande. Detta görs i ljuset av deforsatta samtal som kommer att föras med EGunder . Den frågan återståratt i detalj reglera.Anf. 11 () replik:Jag tackar för svaret, men jagtycker inte att det var särskilt klarläggande när detgäller den stora och viktiga konkreta frågan.Mjölkproduktionen är en väsentlig del av detsvenska jordbruket.Italien har såvitt jag vet aldrig accepterat att överhuvud taget gå in i CAP:s mjölkkvot. Man har intebrytt sig om att införa mjölkreglering. Vi skallkanske inte alltid tillämpa italienska modeller, mendet visar att den gårdsreglering man har inom EGinte slaviskt måste följas för att EG:s system skallfungera.Det kan fungera mycket väl om fortsättersin avreglering, så länge vi klarar att med vanligamarknadsmekanismer, som fungerar på andraområden, hålla oss i balans.Jag vill varna för att söka en uppläggning. Det harinte gjort i det här anförandet. Mendet framkommer ibland från regeringens sida idebatten att skulle gå med i EG med ettöverskott och därmed tror man att landet skullekomma in på en större marknad.Sverige kommer inte att ha en chans att varakonkurrenskraftig på enkla bulkvaror i EG. Det ären felsyn att tro att Sveige kan konkurrera medt.ex. vete på lång sikt. Det finns på sina håll gårdari som kan det, och det är utmärkt -- men detgår inte i stort sett.Sverige kan ha en möjlighet att konkurrera i EGmed nischprodukter, dvs. förädlade livsmedel sombygger på starka miljö- och hälsokvaliteter. På allaandra områden där frihandeln har fungerat harSverige gått från att exportera råvaror till attexportera förädlade varor. Det gäller på skogensområde, järnets område osv. På jordbruketsområde har regleringarna utgjort ett hinder.Det är inte med råvaran, bulkvaran, utan medförädlade livsmedel som vi kommer att kunnakonkurrera på den stora konsumentmarknaden iEuropa. Jag hoppas att det verkligen blirregeringens inriktning.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! I det anförande jag höll i den1 februari sade jag, just med en sidoblick på vadsom har gjorts inom ramen för det svenskareformprogrammet för jordbruket, att medutgångspunkt i jämförbara EG-åtgärder har detsvenska programmet givit resultat i form av balansinom animaliesektorn samt minskatspannmålsöverskottet. Detta bör tillgodoräknasoss i förhandlingarna, t.ex. vid beräkningarna avbasarealer för stödåtgärder och vid fördelningen avväl avpassade nationella produktionsvolymer fört.ex. Villkoren för animaliesektorn i sinhelhet kräver en grundlig genomgång.Herr talman! Det är dessa mål som kommer att blistyrande för vår hantering av dessa frågor iförhandlingarna. Enligt min mening är den heltavgörande frågan hur vi på bästa sätt skall kunna nåde mål som vi har ställt upp inom olika sektorer,inte minst inom mjölksektorn. Vilka instrumentsom skall användas för att uppnå de målen är i ochför sig viktiga men ändå av underordnad betydelse.Om vi är eniga om målen, , tror jagockså att vi under förhandlingarnas lopp skallkunna enas om medlen.Anf. 13 () replik:Herr talman! Vårt parti är i princip anhängare avfrihandel och att onödiga handelshinder skallavvecklas. Den delen av har vi interiktat någon avgörande kritik mot.Vi diskuterar nu offentlig upphandling, och det ären viktig del av . I propositionen omEES-avtalet, och för övrigt även i betänkandet,gavs det ett intryck av att en mycket stor marknadför svenska företag skulle öppnas ute i . Jagförstår att man har räknat på den totala marknadenoch inte på den marknad som ligger övertröskelvärdena. Man har inte heller redovisat vadkonsekvenserna är för den svenska marknaden.Den kommer ju också att bli litet mer öppen, ävenom den har varit mer öppen än mångaandra marknader. Det borde ha varit intressantäven för regeringen att bedöma den sammantagnaeffekten av denna öppning för det svenskanäringslivet och de svenska företagen.Om den offentliga upphandlingen totalt sett skallbli billigare i hela , det talas om 10--,måste också de totala intäkterna för företagen blilägre. Då slås alltså företag ut, med påföljden ökadarbetslöshet osv. Då måste åtgärder vidtas för att tahand om det problemet. Det är inte säkert attmarknaden i sig själv löser den typen av problem.Om problemen blir lösta uppstår ökadekostnader i kommuner och för staten. Det berordels på minskade skatteintäkter, dels påkostnaderna för arbetslösheten. Det vore rimligtatt ha gjort någon typ av konsekvensanalys. Jag harinte fått svar på detta ännu.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! har tagit upp frågan omden offentliga upphandlingen. Han säger att denmarknad som öppnas kommer inte att vara helttillgänglig för utländska exportörer ochkonkurrenter. Det är alldeles riktigt. Det gäller ibåda riktningarna. Erfarenheten säger i självaverket att det är en relativt begränsad del av denoffentliga upphandlingen som kommer exportöreroch producenter från andra länder till del. Detkommer att gälla på EG-marknaden, och detkommer att gälla i vårt eget land.Men därifrån till att säga att denna fråga kommeratt ha en mindre betydelse eftersom den leder tilllägre priser och att företag slås ut är ett enormthopp. Jag har helt enkelt svårt att hänga med iresonemanget. En av fördelarna med att öppnamarknaderna är att man öppnar för konkurrens.Prisstegringarna hålls tillbaka, vilket kan medverkatill lägre priser. Det skall vi som medborgare ochkonsumenter vara glada för.Ja, det här kan leda till att företag slås ut. För detenskilda företaget är detta alltid en oerhördbelastning, inte minst för de anställda. Menalternativet att inte medverka till en internationellstrukturrationalisering som gör att de mindrekonkurrenskraftiga företagen slås ut och att demera konkurrenskraftiga företagen får växa ochexpandera, vore receptet till att undergräva helanäringslivets konkurrenskraft.Herr talman! Den stora styrkan i svensk ekonomihar varit att det svenska samhället, medborgarnaoch fackföreningsrörelsen har aktivt medverkat ioch understött en strukturrationalisering. Jag kanförsäkra att öppnandet av den offentligaupphandlingen kommer också att leda till enförbättrad ekonomisk struktur till förmån förkonkurrenskraftiga producenter, konsumenter ochmedborgare.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra attsakfrågorna kommer i fokus. sadedet också i inledningsanförandet.Det är självfallet bra med lägre priser sett i ettisolerat perspektiv. Vi hoppas naturligtvis att någotsådant skall komma alla skattebetalare till del.Sverige har, såvitt jag kan bedöma, en brakonkurrenskraft som har kunnat byggas upp lopp tack vare en brahemmamarknad.Nu kommer naturligtvis situationen att förändras.När priserna i den offentliga upphandlingensjunker får naturligtvis den offentliga sektorn merpengar över. Frågan är hur dessa pengar kommeratt användas. Kommer de att användas för att sänkaskatterna för höginkomsttagare, delas ut tillföretagen eller till investeringar? Vilken typ avdynamiska effekter avregleringen kommer att fåkommer att ha en avgörande betydelse.Regeringen har inte gjort någon konsekvensanalysav den typ jag efterlyser.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst konstaterar jag, tillmin stora tillfredsställelse, att nu erkänner BengtHurtig att öppnandet av den offentligaupphandlingen kommer att leda till viktigavälfärdsvinster.Sedan ställer en helt annan fråga somknappast hör hemma i den här debatten, nämligenhur vi bäst skall utnyttja de vinster som vi kan fågenom ett förstärkt ekonomiskt samarbete inomramen för EES och i förlängningen genom ettmedlemskap. Det har förvisso gjorts olika försökatt göra beräkningar av konsekvenserna av ettEES-avtal. Det har gjorts i långtidsutredningen ochi en mängd fristående studier i och i andraländer. Ett problem i sammanhanget är att det ärmycket svårt att kvantifiera resultaten, inte attkvalificera dem.Jag har icke sett någon studie som inte pekar på attEES kommer att leda till välfärdsvinster. Ett måttpå detta var att man i en studie -- jag har glömtexakt vilken det var, men det var en brittisk studieom jag inte missminner mig -- pekade påvälfärdsvinsterna. Ökningen avbruttonationalprodukten kunde beräknas bli 5 %.Jag tror att man skall ta alla siffror av den här typenmed en nypa salt. Men det är obestridligt att detkommer att leda till fördelar för ekonomin.Därmed borde vi kunna vara eniga om att vi frånsvensk sida på allt sätt bör medverka till enfrigörelse av den offentliga upphandlingen tillförmån för konsumenterna och för medborgarna.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 17 (nyd)replik:Herr talman! Jag konstaterar att min uppfattningoch uppfattning i stora stycken ärgemensam. Det är inte särskilt mycket som skiljer,förutom i fråga om alkoholmonopolen.När det gäller jordbruket ställde jag en fråga omhur man skall lösa problemet medkostnadsdifferenser. I ett jordbruk av den typ somCAP innebär har bönderna ett fixerat pris för sinprodukt. Det betyder att kostnaderna för attframställa produkten borde vara någorlundalikartat inom marknaderna. Annars är det enchimär att påstå att man har konkurrens på likavillkor. Jag skulle gärna vilja att hur man har tänkt att lösa detproblemet.Jag konstaterar också med tillfredsställelse attarbetet med att ta fram material och information tillhushållen fortgår. Jag vill ställa en konkret fråga. Vii Ny demokrati har kraftigt betonat behovet avinformation direkt hem i brevlådan hos Svensson.Nu undrar jag: Håller ministerns tidigareuppfattning att en sådan här folder skall kunnaskickas ut till hushållen ?Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! har ställt två frågor.Den första avser jordbrukspolitiken och hur vi skallgöra för att anpassa kostnadsstrukturen så attsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri blirkonkurrenskraftiga på den stora europeiskamarknaden.Herr talman! Det är min bestämda uppfattning attdet svenska jordbruket redan nu ärkonkurrenskraftigt inom mycket väsentligasektorer. Som en följd av den omstrukturering somsker kommer det att bli än konkurrenskraftigare påden europeiska marknaden. Det gäller framför alltspannmål. De priser som EG har är betydligt högreän på den svenska marknaden. Jag tror också attdetta kommer att gälla inom animaliesektorn, somhar kommit i en relativt sett bättre ställning till följdav att den svenska kronan flyter. De utländskapriserna har därmed relativt sett blivit högre.Inom en del sektorer finns några skillnader.Regeringen söker nu på olika sätt verka för attminska kostnaderna för jordbruket framför alltgenom borttagandet av importavgiften påfodermedel och proteinprodukter samt genomkostnadssänkningar på gödsel. Genom dessaåtgärder, en strukturrationalisering av jordbruketoch inte minst genom andra effektiviseringar ochbesparingar räknar vi med att vi inom bådejordbruket och livsmedelssektorn skall gå välrustade in i ett framtida medlemskap i det så gäller den andra frågan, som avsåginformationen, vill jag här bekräfta att min avsiktfortsatt är att informationsverksamheten i stortskall intensifieras. Vi skall lägga in en betydligthögre växel från den 1 mars.I samband med detta är det vår avsikt att ocksådistribuera en broschyr till alla svenska hushåll.Den skall redovisa grunddragen i EG:s utvecklingoch vad EES och EG står för, och inte minststimulera till fortsatt sökande efter information. Idetta sammanhang kan man peka på de olikainstrument som kommer atttillhandahålla för att så långt det är möjligttillgodose dessa önskemål.Anf. 19 (nyd)replik:Herr talman! Jag ber att få tacka ministern försvaret.När det först gäller frågan om jordbruket vill jagförtydliga mig. Jag avsåg att jämförakostnadsnivån, inte att jämföra inlösenprisernamellan och EG. Där vet jag att det är skillnad. Det gäller i ställetproduktionskostnaderna. Möjligheterna förbönderna att få lönsamhet i sin verksamhet liggernaturligtvis i att det finns en acceptabel skillnadmellan kostnaderna och intäkterna.För det andra ser jag beträffande informationenmed tillfredsställelse fram emot broschyren. Jaggläder mig åt att programmet kan hållastidsmässigt.Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller kostnaderna inomjordbruket pekade jag på de åtgärder som vidtas föratt minska kostnaderna för framför alltanimalieproducenterna. Jag tror att borttagandetav införselavgiften på proteiner kommer att få enmycket stor betydelse i detta avseende. Detkommer att leda till minskade kostnader för en avde viktigaste ingångsvarorna i produktionen. Påmotsvarande sätt räknar jag med att kostnadernaför gödselmedel också kommer att minska genomde borttagna avgifterna. Detta är en följd av denproposition som regeringen lade fram föreårskiftet.I fråga om informationen vill jag som tillägg till vadjag tidigare sade nämna att det förutom denbroschyr som skall ut till alla hushåll öppnastelefonslussar. Det kommer att öppnas databankersom alla bibliotek i olika kommuner runt om ilandet har tillgång till. Man skall så gott somomedelbart kunna få svar på olika frågor.Telefonslussarnas ambition är att i den mån maninte kan ge svar direkt ge ett svar inom 24 timmar.Dessutom kommer det att ordnas seminarier ochandra aktivitetern kring enskilda frågor.Till detta skall läggas de konsekvensanalyser avmedlemskap som regeringen har intitierat. De tarsikte på en allmän samhällsekonomisk analys,utrikes- och säkerhetspolitiken, välfärden ochjämställdheten. De omfattar även miljöområdetoch den fråga som bl.a. har berörts i dagens debatt,nämligen suveräniteten och möjligheten attpåverka samt frågan om medbestämmanderätt.Detta är frågor som är intimt förknippade medfrågan om hur vår demokrati fungerar och hur denbäst skall omsättas i ett vidare europeisktsammanhang. Också dessa studier, som jag hoppasskall kunna föreligga före årets utgång, kommer attunderlätta debatten och ett ställningstagande införden svenska folkomröstning som, jag upprepardetta, blir avgörande för del. Därmed görshela EG-frågan till en ödesfråga för Sverige.Anf. 21 ():Herr talman! är ett parti med enfastlagd och klart och starkt uttalad önskan om ettsvenskt medlemskap i den europeiskagemenskapen och i den europeiska unionen. Vi stårbakom den svenska deklaration som avgavs isamband med förhandlingsstarten.Jag har förstått att den deklarationen hartillkommit i samtal mellan de fyraregeringspartierna och Socialdemokraterna. Omvarje parti självständigt hade fått utformadeklarationen hade den säkert sett annorlunda ut ivissa delar. Om hade skrivit den självt,hade vi antagligen tryckt mer på kampen motarbetslöshet, kampen för ökad jämställdhet mellanmän och kvinnor och kanske uttalat mer omkulturens roll i det europeiska samarbetet än vadsom nu finns med. Men vi finner deklarationen somsådan vara ett väl avvägt dokument och en lämpligutgångspunkt för de svenska förhandlingarna medEG.Herr talman! Jag är glad att nuinstämmer i det jag har sagt här ikammaren, nämligen att förhandlingarna skallstyras mer av möjligheten att få de riktigaresultaten än av en tidtabell. Liksom MatsHellström vill jag erinra om att vi inom riksdagensEG-delegation har fört samtal om hur vi skall läggaupp vårt arbete.Där har vi talat om att offentliga utfrågningar kanvara ett bra instrument. Som liberal känner jag detmycket angeläget att de frågor som handlar omoffentlighet, tryckfrihet och sådant blir ordentligtbelysta. Jag ser gärna att vi ordnar endelegationsutfrågning i detta ämne.Inom delegationen funderar vi starkt på hur vi skallfördjupa våra kontakter och inhämta kunskaperfrån olika delar av landet. Vi kommer säkert attinom en nära framtid ordna så att delar avdelegationen besöker olika landsdelar för attinhämta kunskaper om vad politiker, företagare,fackföreningsmän, jordbrukare och alla andratänker och tycker och vilka önskemål de har införde nu startade förhandlingarna om medlemskap iden europeiska gemenskapen.De av svenska folket valda medlemmarna av EG-delegationen har en mycket viktig uppgift i attlyssna till de önskemål som svenska medborgare ialla delar av landet och inom olika yrkesgrupperhar, när det gäller vad som bör uppnås iförhandlingarna med EG. Delegationen har ocksåatt bevaka att de svenska förhandlarna är välmedvetna om dessa önskemål och genomförförhandlingarna från den utgångspunkten.Herr talman! Det fanns en något mörk underton idet Europaminister hade att säga omEES-avtalet och möjligheterna att få detförverkligat. Jag vill understryka att om det inteskulle lyckas, skulle det med all säkerhet innebäraen försvagning av svensk ekonomi. Det skulle ledatill fortsatta svårigheter för svenskar, inte minstmånga ungdomar, att arbeta, praktisera ochstudera i Europa.Jag har flera personer i min bekantskapskrets somredan hade kommit överens med olika arbetsgivareinom EG om att komma i gång med arbete ochpraktik och som har fått avstå från det,eftersom inte blev klart den 1 januarisom vi hade hoppats tidigare. Det skullenaturligtvis vara än värre om avtalet över huvudtaget aldrig kommer till stånd.Jag vill här något beröra orsakerna till dentvehågsenhet, den tvekan och kanske ofta t.o.m.negativa inställning som många medborgare har tillEG och integrationen. Först vill jag understryka attden tveksamheten finns också inom EG. Det finnsett intressant uttryck för detta i en bok som skrivitsav en herre som heter heter europé.Han talar där om den diabolisering av EG sompågår. Han understryker den avoghet ochmisstänksamhet som många också inom EG kännerinför gemenskapens olika organ. Ett uttryck fördetta, menar han, var tanken på att det är någonsslags komplott, en gigantisk plan, som skulle liggabakom EG-institutionerna och uppbyggnaden avdem. Det skulle vara någon slags strävan att deskall ta över all samhällelig maktstruktur. Detskulle vara något skumt med institutionerna.Han säger att den här tendensen till federaliseringär ett utslag för att staten har drabbats av olikachocker därför att den egentligen inte längre harnågot fast avgränsat område att verka inom. Hanpekar på Tjernobylkatastrofen som ett mycketpåtagligt exempel på detta. Med degränsöverskridande miljöproblem som inte baraden, utan också andra företeelser, förorsakadefinns det alltså ett ökat behov av ett samarbete iintegrerad överstatlig form menar han.Detta borde väl inte minst stämma till eftertankehos miljövännerna. De om några borde väl stå uppför ett samarbete i överstatlig form för att hindra attnågot land i utnyttjar sitt område för atttillåta industrier att skapa olika typer av avfall somvia luft och vatten sprider sig till andra länder.Han pekar också på att överstatligheten behövs föratt komma till rätta med de multinationellaföretagen och deras varuspekulation och derasfrihet som också har satt stora spår.På ett sätt kan man säga att unionssträvandenasyftar till att ta tillbaka någonting av det som gårförlorat genom att nationalstaten ärtillräcklig. De skall motverka att den nationellasuveräniteten går förlorad. Det är alltså motsatsentill det som , som en representant för nej-sidan, skriver i en artikel där han uttalar att omförsamlingar i och ägermöjlighet att rösta ner våra representanter upphävsdemokratin. Det kan faktiskt vara precis tvärtom.Demokratin kräver överstatliga beslut.Herr talman! Vi gör kanske själva -- eller har gjorti alla fall -- en del för att diabolisera den europeiskagemenskapen i . Vi har alltför ofta gjort ossskyldiga till att i onödan ge uttryck för att reformersom i och för sig kan vara nödvändiga, men förmånga medborgare smärtsamma, tillkommit somett led i en nödvändig EG-anpassning. Vi måste setill att det blir slut med det. Vi får inte framställaEG som roten till nödvändiga, men för mångabesvärliga, förändringar i samhällsekonomin.Det är väsentligt att regering och riksdag förpliktarsin inför både EG och svenska folket. Vi måstearbeta för en fördjupad demokrati inom deneuropeiska unionen. Det innebär att vi vill stärkaEuropaparlamentet, men även de nationellaparlamenten och deras medverkan iintegrationsprocessen. Att vi skall verka för ökadöppenhet och insyn innebär attoffentlighetsprincipen inte bara skall gälla förSverige. Vi skall se till att den även kan gälla iövriga Europa.Vi ställer oss bakom kraftfulla krav på miljöpolitik.Det innebär att vi också måste göra rent framföregen tröskel. Vi är inte bäst i alla avseenden.Tyskland har i många avseenden kommit längre isina krav på miljön än vad har gjort.Vi måste understryka att de ekonomiska vinsternaav samarbetet skall komma alla till del. Det gälleralla inom den europeiska gemenskapen, men ocksåfattiga länder utanför EG.Vi bör särskilt framhålla att en hög permanentarbetslöshet inom en gemenskap i vilken Sverigeingår är fullständigt oacceptabel. Och vi bör starktunderstryka att inom den europeiskaunionen kommer att verka för att unionen riverhandelsmurar mot varor från och gerÖsteuropa ett stöd som kan säkra en demokratiskoch ekologisk utveckling.Jag är övertygad om, herr talman, att det är detbästa bidrag kan ge till freden i vårvärldsdel och i hela världen.Anf. 22 BERGT () replik:Herr talman! Jag tror att de här i som ärkritiska till EG-medlemskapet inte betraktar EG:sinstitutioner som någon form av komplott. Detfinns ju fullgoda beskrivningar av hur de har vuxitfram ur strävanden att lösa verkliga problem iEuropa. Den framväxten har sina naturligaförklaringar.Jag tycker att det var väsentligt det , att skall man vinna någon framgång iargumentationen för måste man klargörahur vinsterna skall kunna komma alla till del. Dethar nämligen inte varit så i med denutveckling som skett , med 40-50 miljonermänniskor som EG självt definierar som fattiga, iden meningen att de inte har råd med telefon, TV,en fullvärdig bostad, osv. EG står här införgigantiska problem.Svenska folket läser ju tidningar, som skriver meroch mer om EG. stod det i DagensNyheter att investmentbanken . iLondon nu räknar med en tillväxt för hela EG på0,. Det är någonting annat än de 5 > e% somUlf talade om. Det skulle då varaunder sedan den fria marknadenöppnat sig.