prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Jag tror att och jag harsamma värderingar när det gäller trafikensmiljöfrågor, nämligen att de är någonting som vårgeneration måste ta på allra största allvar.Vi måste inom de allra närmaste åren komma tillrätta med de fundamentala problemen, framför alltvad gäller koldioxidutsläppen. har kommitoerhört långt på det här området, men det finnsfortfarande mycket att göra.Vi har bl.a. reagerat på det som upp genom att tillsätta en utredning underledning av professor . Den skallutreda koldioxidsutsläppen från trafiken och lämnaförslag till åtgärder som reducerar utsläppen. Denskall också utreda förutsättningar för att införamiljözoner i vissa tätorter för fordon mednollutsläpp. Detta är tydliga tecken på attregeringen tar allvarligt på de här frågorna.Anf. 41 ():Fru talman! Då måste jag tolkakommunikationsministern på det viset att man intekommer att sätta i gång med att bygga de härlederna i , förrän den härutredningen har slutfört sitt arbete. I så fall är detett väldigt positivt svar avkommunikationsministern.Anf. 42 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vet inte hur tolkar uttalanden, men det här var enkraftfull övertolkning.Jag får upprepa det jag har sagt tidigare, nämligenatt regeringen har att hålla sig till det som riksdagenhar sagt och beslutat. Det är de ramar somregeringen har att hålla sig inom.Vi har snart ett riksdagsval. Då är det naturligtvismöjligt att gå ut med ett nytt uppdrag på det härområdet för att få en majoritet i för enannan politik. Tills vidare är det beslutsom gäller.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:726 omföretagsskyltning vid vägarAnf. 43 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att verka för att bestämmelserna omskyltning av företag vid allmän väg tillämpas merenhetligt och generöst för att underlättasmåföretagsamheten på landsbygden.Jag har full förståelse för att vissa företag pålandsbygden kan ha ett behov av att skylta sinverksamhet vid allmän väg. Skyltning ochvägvisning till och för olika verksamheter måstedock ske med hänyn till trafiksäkerheten.Trafikantens uppmärksamhet på vägen och trafikenfår inte i onödan störas av andra budskap.Om väghållarnas prövningar av skyltningsärenden,såsom påstår, i vissa fall kanupplevas som mindre generösa så är bakgrundenoftast omsorgen om trafikanternas liv och hälsa,vilken är en av grunderna för de åtgärderväghållarna har att genomföra.Den olikhet i bedömningen av skyltningsfrågor somkan finnas försöker , som är den störstaväghållaren i landet, att förebygga genom riktlinjerför hur frågor om trafikinformation skall hanteras.I de fall en kommun är väghållare har kommunensjälv beslutanderätten, varför praxis kan varieramellan olika väghållare.Vägverket har dock en ambition att försöka få enstörre enhetlighet i tillämpningen avbestämmelserna genom ökat informationsutbytemed kommunerna.Eftersom ett utökat informationsarbete mellanVägverket och kommunerna förbereds och då engenerösare bedömning i skyltningsfrågor skullekunna ge negativa konsekvenser förtrafiksäkerheten är jag inte beredd att ta någotsärskilt initiativ i frågan.Anf. 44 ():Fru talman! Jag ber att tå tackakommunikationsministern för svaret.Anledningen till min fråga är att småföretagare harhört av sig och sagt så här: Regeringen säger sigarbeta efter mottot Hela skall leva.Regeringen vill också främja småföretagsamhetoch kreativitet på landsbygden. Jag har då svarat attdet är helt riktigt. Regeringen vill satsa på helaSverige, och vi är mycket glada över den spirandeföretagsamheten inom olika nischer pålandsbygden. Då kommer ofta kritiska synpunkteröver att man inte genom skyltning får tala om finns till och bedriver verksamhet. Man frågardå med all rätt hur man skall kunna lyckas med sinnystartade verksamhet.Min fråga til kommunikationsministern kan delasupp i två delar. Jag börjar med enhetligheten närdet gäller att tillämpa gällande regler. När jag talarmed olika företrädare för väghållningsmyndighetertalar de om skyltpositiva och skyltnegativa län. Jagvill understryka att det är naturligt attmyndigheterna gör en prövning i varje enskilt fall,eftersom det är svårt att finna helt identiskt lika fall.Av kommunikationsministerns svar på min frågafick jag uppfattningen attkommunikationsministern instämmer med mig i attdet har varit och är ganska storaskillnader på bedömningarna i de olika länen. Hursnabbt kommer en större enhetlighet itillämpningen att kunna genomföras?Anf. 45 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har inför besvarandet av dennafråga orienterat mig om vad som gäller. Jag har settden pärm som har gett ut som heterTrafikantinformation. I pärmen redogör man förden allmänna policyn och behandlar särskildafrågor. Det här är ett arbete som har kommit i gångi ett stort antal kommuner. Det finns dockfortfarande ett antal kommuner där det inte harstartats. Såvitt jag har fått veta är man nu i full färdmed att dra i gång det här arbetet över hela landetför att se till att denna enhetlighet slår igenom så attvi slipper den typ av stora regionala skillnader somman kan uppleva.Jag vill också säga att det inte enbart är negativt attpraxis varierar mellan olika väghållare. Genomvissa generella regler med ett visst utrymme förlokala tolkningar kan skyltningen faktiskt bättreanpassas till de lokala förhållandena.Fru talman! Jag har också hört med där inte upplever skyltningsfrågorna somnågot verkligt stort problem . I de flesta fallhittar man en lösning som tillfredsställer det behovsom finns i det lokala näringslivet på ett rimligt sätt.Birger har säkert sett de vita skyltarnadär det t.ex. står Rum, Honung, , Glasbrukoch Lanthandel. När det gäller dessa skyltar finnsdet mycket små begränsningar i rätten att sätta uppskyltar som talar om vilken verksamhet sombedrivs.Det finns också vissa möjligheter att ha logotyper.Bensinbolagen använder t.ex. redan denmöjligheten. Vid grustag kommer olikaentreprenörer att skylta med sina logotyper.Jag tror att den policy som tränger igenom därman skyltar med en enhetlig skylt om olika tjänsteroch produkter som bjuds ut är en bra linje. Jaghoppas att vi skall kunna skapa en situation där allakänner sig nöjda.Anf. 46 ():Fru talman! Jag vill nu övergå till den andra delenav min fråga, som kommunikationsministern nudelvis var inne på. De rörelseidkare som driver sinrörelse ett stycke från den allmänna vägen får ibästa fall sätta upp en skylt som allmänt talar omvad de sysslar med, t.ex. hemslöjd, honung ellerpotatis, som kommunikationsministern nämnde.Däremot får man tydligen inte tillstånd att angegårdsnamn eller företagsnamn.För många småföretagare är det livsavgörande får tala om vilket företag som åsyftas. Det voreväl mer upplysande om det på skylten fick stå t.ex.Odells hemslöjd, hemslöjd och Anderssonsgrus? Jag undrar varför man inte får sätta upp ensådan skylt.De stora dam- och herrekiperingsfirmorna sättert.ex. inte upp en skylt där det bara står ''Dam- ochherrekipering'' utan man anger firmanamnetHennes & , Gulins osv.Delar kommunikationsministern min uppfattningatt det vore mer informativt med skylten ''Stinashemslöjd'' än med skylten ''Hemslöjd''?Anf. 47 Kommunikationsminister ():Fru talman! Svaret på den frågan förutsätter känner till vad som skulle särskilja Stinashemslöjd från annan hemslöjd. Jag är inte riktigtsäker på att det är mera informativt för den bilistsom inte närmare känner till området ifråga.Svaret på frågan varför sådana skyltar inte får sättasupp är att man av trafiksäkerhetsskäl vill haenhetliga och mycket enkla skyltar.I många kommuner finns stora informationstavlordär man kan stanna och parkera på ett trafiksäkertsätt och se på det utbud som finns utefter den vägsom man åker på. Det är en tingens ordning somjag tror är mycket viktig för att man skall uppnå deeffekter som är ute efter här.Anf. 48 ():Fru talman! Trafiksäkerheten skall givetvis vägatungt i sammanhanget. I och med att mångamyndigheter är så restriktiva , ser man en delotillåten skyltning ute på landsbygden. Som jag serdet är det i så fall en större fara. Ju restriktivarehållning myndigheterna har när det gäller tillstånd,desto vanligare verkar otillåten skyltning vara.Man kan fundera över varför myndigheterna är sårestriktiva. Jag tror att man sneglar ganska mycketpå en del domar från Regeringsrätten. Jag har bl.a.hittat en dom . Ett företagville sätta upp en skylt med texten Sandellskonststen. Kammarrätten gav tillstånd, menRegeringsrätten undanröjde Kammarrättensbeslut. Det är självklart att ett företag vill tala omvilken verksamhet det är fråga om och även angeföretagsnamnet. I förarbetena till väglagen, somkom 1971, finns även en del hårda skrivningar.Jag skulle trots allt vilja frågakommunikationsministern om han inte skullekunna vara beredd att se över bestämmelserna närdet gäller skyltning för att underlätta försmåföretagarna att bedriva verksamhet påglesbygden.Anf. 49 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker nog ändå att det är en klokpolitik att vi nu ser till att den trafikantinformationsom har tagit fram, och som visar på demöjligheter som faktiskt finns att ha ettdiversifierat utbud av skyltar för det lokalanäringslivets behov, får slå igenom. Därefter får vita ställning till om detta inte är tillräckligt.Anf. 50 ():Herr talman! Det är i alla fall så,kommunikationsministern, att många upplever attnuvarande regler för skyltning är krångliga och atttillståndsgivningen är mycket byråkratisk. Det voremycket värdefullt om vi kunde leva upp tillbegreppet Hela skall leva. På en levandelandsbygd måste man få tillfälle att sätta upp fleralagliga skyltar så att folk hittar fram till denverksamhet som bedrivs. Är vi överens om det,kommunikationsministern och jag?Anf. 51 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag är heltöverens om att hela skall leva. Jag trorockså att det är viktigt att vi ser till att så mångatrafikanter som möjligt överlever på våra vägar.Det är enbart detta skäl som dikterar de krav somhitills finns när det gäller förutsättningar att sättaupp skyltar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:732 om LexBritanniaAnf. 52 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat vad hon tänker göra åt den -- som hansäger -- dubbelmoral som på regeringsnivåbedriver vad gäller i och LexBritannia i . Han grundar sitt påstående på attSverige har deltagit i en démarche som ett flertaleuropeiska länder gjort hos den amerikanskaregeringen angående ett amerikanskt lagförslagsom syftar till att utsträcka tillämpningen avamerikansk federal arbetsrätt till utländska fartygsom anlöper amerikanska hamnar.Reidunn , och jag harsamrått om vem som bör besvara frågan. Eftersomden démarche som talar omnärmast ligger inom mitt departementsansvarsområde, har det fallit på min lott att besvarafrågan.Att har deltagit i démarchen hos denamerikanska regeringen är inget uttryck för någondubbelmoral. Det amerikanska lagförslag -- ClayBill -- som vi här talar om skulle göra amerikanskarbetsrätt tillämplig på utländska fartyg i vissa fall.Detta tycker vi står i strid mot folkrättsliga ochinternationellt privaträttsliga principer som hittillsansetts allmänt erkända.Lex är någonting helt annat. I huvudsakinskränker den tillämpligheten av enfredspliktsregel i medbestämmandelagen till attgälla arbetsförhållanden sommedbestämmandelagen är direkt tillämplig på, dvs.en inskränkning av tillämpligheten till arbetsplatsersom har tillräcklig anknytning till . I det fallnågon fredsplikt inte råder gäller naturligtvis dengrundlagsfästa konflikträtten.Britannialagstiftningens ändamål var bl.a. attmotverka social dumpning.Som kammarens ledamöter säkert känner till så harregeringen uppdragit åt att kartlägga och analysera deproblem som finns kring frågorna om socialdumpning och . Uppdraget skallskötas i nära kontakt med arbetsmarknadensparter, och en slutlig rapport skall lämnas senastden . Regeringen skall sedan taställning till hur utredningsarbetet skall drivasvidare.Anf. 53 (nyd):Fru talman! Jag tackar ministern för svaret, men jagtycker faktiskt att man kan kalla det för kvalificeratrundsnack.Tala om för mig, statsrådet, vad det är för skillnadmellan att amerikaner går ombord på svenskafartyg i amerikanska hamnar och talar om hur viskall göra med arbetstiderna och arbetssituationenombord och att svenskar går ombord på franskafartyg i svenska hamnar och talar om vilkaarbetstider och löner de skall ha. Jag måste fåklarhet: Vari ligger egentligen skillnaden?Jag tycker att det är något av dubbelmoral i detta.Vi protesterar mot att nu vill införa en lag somgör att de fartyg som går på amerikanska hamnarskall ha en typ av amerikansk arbetsrätt och attamerikanerna skall kontrollera arbetstider, lönero.dyl. Kan jag få ett svar på min fråga? Vad är detför skillnad?Anf. 54 Kommunikationsminister ():Fru talman! Skillnaden är att det amerikanskalagförslaget skulle göra amerikansk arbetsrätttillämplig på utländska fartyg. Den svenska s.k.Lex inskränker i stället tillämpligheten aven fredspliktsregel i medbestämmandelagen, somalltså omfattar ett civilrättsligt avtal, till att gällaarbetsförhållanden som medbestämmandelagen ärdirekt tillämplig på.Detta kan låta krångligt, men det är en storskillnad. Jag är inte säker på att jag i detalj kan utreda frågan. Jag tycker därför,fru talman, att vi skall avvakta med en djuparesakdebatt till dess den utredning som Sven-HugoRyman nu håller på med är klar. Då kommer vi attha papperen på bordet, och vi kommer att se vilkaimplikationer kan ha.Anf. 55 (nyd):Fru talman! Det stämmer nog att jag kanske inte ärså insatt i detta. Det är tydligen inte statsrådetheller, och det begär jag faktiskt inte. Jag ställdemin fråga till , eftersom jag troddeatt hon hade hand om detta.Jag låter mig nöja med detta svar. Jag hoppas att desom är berörda läser det. De blir kanske inteklokare av det. Men de vet i varje fall att det kanskefinns något som hägrar i slutet av detta år, när , såvitt jag förstår, kommer medsvaret. Vi får hålla ut till dess.Jag hoppas att jag nu inte behöver ansluta mig tillAnders . Han sade en gång att han skämdesför att han var svensk. Skulle det bli så att vibehåller och klagar på deamerikanska bestämmelserna, får jag nog anslutamig till . Det blir litet pinsamt attkomma över till Staterna när vi klagar påamerikanerna och själva inte åtgärdar någontinghemma.Jag tackar än en gång för svaret. 56 Kommunikationsminister ():Fru talman! Arbetsrätt är mycket viktigt. Den ärjuridiskt mycket komplicerad. Det gäller inte minstarbetsplatser som är internationellt rörliga. Mankommer där i kontakt med olika typer avarbetsrättsliga regler.Jag anser därför att det enda rimliga är att viavvaktar redovisning av sittuppdrag. Det är ganska meningslöst att innan dessgå in i en djupare sakdebatt i detta mycketkomplicerade ämne.Anf. 57 (nyd):Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten. Menett svenskt fartyg är faktiskt svenskt territoriumäven om fartyget ligger i en amerikansk hamn. Ettfranskt fartyg är franskt territorium även omfartyget ligger i Uddevalla.Har vi en lag som ger svenskar rätt att kommaombord på franska fartyg och tala om hur de skallhantera sin lönepolitik och arbetssituation kan viinte gärna stoppa det amerikanska förslaget. Detvar därför jag ställde frågan.Det är mycket välinitierade herrar som har gett migunderlaget till frågan. Statsrådet känner dem alla.Vi får avvakta vad kommerfram till.Anf. 58 Kommunikationsminister ():Fru talman! anspelade nu på dets.k. Detta fall är ett exempel på deproblem som den här typen av lagstiftning, dvs. LexBritannia, kan ge upphov till. Det är just därförsom nu utreder dennalagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:745 om försvaretskonkurrens med den civila transportbranschenAnf. 59 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förhindra att osundkonkurrens slår ut den verksamhet som fullt uttvingas bära sina egna kostnader.Genom Statskontorets försorg pågår projekt somsyftar till sambruk i offentlig verksamhet medgemensamt utnyttjande av transportresursermellan offentligrättsliga huvudmän i flera svenskakommuner. Avsikten är att åstadkommakostnadsminskningar beträffande de offentligamyndigheternas och förvaltningarnas utnyttjandeav transportresurser för de egna behoven. Någotkommersiellt syfte med transporterna föreliggerinte och transporttjänsterna vänder sig uteslutandetill de offentliga förvaltningarna, vilka annarsskulle fortsätta att utföra dessa tjänster i egen regi.Jag utgår ifrån att försvaret vid offereringarna avtransporttjänsterna täcker sina kostnader, såledesäven kapitalkostnaderna. Jag utgår också ifrån attverksamheten bedrivs med tillstånd för yrkesmässigtrafik eller för biluthyrning.Den nya yrkestrafiklagen har haft som syfte attåstadkomma avreglering och konkurrens.Möjligheterna att tillskapa nya transportlösningarhar ökat. Kravet på trafiktillstånd är dockgrundläggande för yrkestrafiklagstiftningen, ochför alla slag av yrkesmässig trafik gäller att tillståndmeddelas endast om tillståndshavaren efter särskildprövning bedöms lämplig att driva verksamheten.Denna prövning är central iyrkestrafiklagstiftningen och har ytterligare ökat ibetydelse i och med att behovsprövningenavskaffats. Lagen om biluthyrning innehåller enreglering som påminner om den som gäller föryrkesmässig trafik. Således finns bestämmelser omtillståndskrav, prövning av sökandens lämplighetoch möjlighet att vid missförhållanden varnatillståndshavaren eller återkalla tillståndet.Det finns emellertid anledning förKonkurrensverket att noga följa utvecklingen ochse till att rimliga spelregler upprätthålls påmarknaden.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag skall något kommentera innehållet idet. De sakuppgifter jag har som grund för minfråga tyder på att informationen till departementetinte är helt solklar.Sambrukskonceptet är i och för sig vällovligt. Syftetär att spara pengar för olika myndigheter ochoffentliga förvaltningar. Tjänsterna skall utbjudastill marknadsmässiga priser, vilket också ministernhar förutsatt. Man skall utnyttja att det finnsöverkapacitet, exempelvis i försvaret.Nu lever vi dess bättre i fredstid. Man kan då antaatt försvaret har ett mycket stort och permanentöverskott av transportresurser. Man kan fråga sigom denna kapacitet skall få pressa marknaden förde entreprenörer som inte alltid har det särskilt lättatt klara sig med de marknadsförutsättningar somgäller -- skatter, andra rörliga kostnader,avskrivningar, osv. Det uppstår en form av osundkonkurrens.Jag vet att ministern förutsätter att konkurrenseninte sker på osunda grunder. Men det finnstillräckligt många exempel på att man inte beaktarde förutsättningar som ministern här åberopar. Jaghar för avsikt att i senare inlägg peka på hur det gårtill.Kravet på trafiktillstånd är grundläggande föryrkestrafiken. Det är givetvis självklart att manskall ha tillstånd. Men att jämställa en militärgarnison med en enskild entreprenör låter sigsvårligen göras. Att ifrågasätta den militäragarnisonens möjligheter att leva upp tillyrkestrafiklagens regler är inte någon vardagliguppgift. Även om kraven uppfylls kan man intesäga att garnisonen lever på marknadens villkor.Anf. 61 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är bra att tar uppden här frågan. Det finns anledning att hållaögonen på verksamheten, inte minst i en så djuplågkonjunktur som vi befinner oss i.Det finns en stor ledigkapacitet hos entreprenörerpå marknaden.Som jag nämnde finns . Enligtvad jag har erfarit har just tagitupp frågan och skall driva uppföljningen avsambruksprojektet som ett särskilt projekt.Tillkomsten av den nya konkurrenslagen gör attprissättningen av offentliga tjänster måste följasmycket noggrant.Jag vill gärna tillägga till attregeringen har avslagit dispensansökningar frånregementen som vill hyra ut fordon utan att hatillstånd till biluthyrning eller tillstånd tillyrkesmässig trafik. Det sker alltså en aktivbevakning av detta från vårt departement.Anf. 62 ():Fru talman! Jag vet att ministern har hållit fananhögt och avslagit ett antal framställningar från olikagarnisoner. De förutsättningar man sökte på varrätten att erbjuda sambruk av bussar utan attbehöva iaktta den normala lagstiftningen vad gällersäkerhetskrav på förare och fordon. Vi ärnaturligtvis tacksamma för att departementet hållerrent från så grova försök till missbruk.Låt mig läsa litet grand ur det remissvar som denaktuella garnisonen har gett. Det är Skövdegarnison. Det behöver vi inte mörklägga. När detgäller offerering av transporttjänster och huruvidaman täcker sina kostnader svarar handläggaren ochden ansvarige för verksamheten så här i remissvarettill : Det är då helt naturligt att dessafordon, som ägs av staten, utnyttjas tillskattebetalarnas bästa. Lika naturligt är det att ingakapitalkostnader skall ingå i priset för utlåning, dåfordonen redan är betalda med statliga medel.Fru talman! Detta tar jag som intäkt för att deförutsättningar som har ställts upp icke haruppfyllts.Anf. 63 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar oro att detkan gå till så här. Det är därför som jag är mycketglad över att nu har tagit uppfrågan och skall driva uppföljningen avsambudsprojektet som ett särskilt projekt. Det ärden åtgärd som vi får lita till.Anf. 64 ():Fru talman! Jag tar kommunikationsministern påorden. Jag hoppas att vi kan få ett klart besked omatt den här typen av missbruk, eller sambruk somleder till missbruk, verkligen hålls efter. Man måstegå ut med mycket tydliga medel och tala om att närman offererar, om man över huvud taget skallofferera och spela på den här marknaden, skall demarknadsmässiga reglerna gälla med avskrivning,rörliga kostnader och alla andra kostnaderinräknade.Annars hamnar vi i en situation där man offererarskolresor -- det är aktuellt -- och resor fördagis och annat till en kostnad som är mindre än25 % av marknadens egentliga pris. Det är endagsfärsk uppgift som jag har fått. Ingen förväntarsig väl att marknadens operatörer skall kunna ståemot detta och vara med och konkurrera. Detta äringen konkurrens, det är ett missbruk.Anf. 65 Kommunikationsminister ():Fru talman! Man kan naturligtvis tänka sig ensituation där försvaret tar över alla skoltransporterosv. Men det förutsätter helt andra spelregler påmarknaden. De har vi ännu inte. Därför är detviktigt att den nya konkurrenslagens stadgar ocksåefterföljs.Anf. 66 ():Fru talman! måste jag nog be att ministernförtydligar sig. Från min utgångspunkt är detmycket främmande att försvaret, som har byggtupp resurser för att tillhandahållatransportmöjligheter i t.ex. ofredstider, skall gå utpå en marknad och erbjuda transporter till landetsskolklasser. Detta vill man kalla för konkurrens påmarknadsmässiga villkor.Fru talman! Jag menar att detta är ett oskick som ärpå väg att etablera sig. Vill vi ha en sundkonkurrens måste entreprenörer och alla som äraktiva i verksamheten spela på lika villkor. Jag serdet som en bättre lösning att försvaret användersina pengar till det de från början är avsedda till. Deentreprenörer som finns på marknaden kan sedanofferera sina tjänster till försvaret när det gällertransporter. Då tror jag att vi får en bättrekonkurrens i branschen. Jag hoppas att ministernställer upp på en sådan lösning.Anf. 67 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill gärna förtydliga mig om LarsBjörkman uppfattade mig på det sättet. Jag önskarinte alls en sådan utveckling. Jag menar att omdagens regelverk skall gälla är det orimligt attexempelvis försvaret ger offerter som ligger långtunder den självkostnadsnivå som är verklighet förandra entreprenörer.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på frågorna 1992/93:749 och 765 omsändningsfrekvenserna för privat lokalradioAnf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! och har frågat mig när och i vilkenomfattning kan redovisa frekvenserså att Styrelsen för lokalradiotillstånd kanhandlägga tillståndsfrågorna för privat lokalradiosamt vad jag ämnar göra för att påskynda denprocessen.