prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Kommunerna får sedanfördela sina egna pengar och de pengar som de fårfrån staten till olika förvaltningar. Det vi vänder ossemot är att ni inom majoriteten har stiftat en lagsom säger att friskolorna skall ha en viss del avskolpengarna, oavsett vilka behov som elevernahar, trots att de inte har samma skyldigheter somkommunala skolor. Vi vill att friskolorna skall fåpengar efter behov, och pengarna måste då tas frånden kommunala kassan. Om inte kommunen gerberörda elever skolundervisning, så fårprivatskolorna göra det, och då tas pengarna frånsamma kassa. Vi vänder oss emot att friskolorna nufår en överkompensation, vilket går ut över dekommunala skolorna.När det gäller betygen säger attriksdagen har fastslagit en princip omdecentralisering av beslut och den måste manfullfölja. Så inleder han sitt resonemang. Det finnsingenting som säger att man måste släppa allstyrning bara för att har beslutat om enkommunaliserad skola. Detta är ett skenargument.Det håller inte. kan besluta om närbetyg skall börja sättas, och det anser jag att denskall göra.Sedan säger att han inser att detär omöjligt att fatta beslut om att man lokalt skallfå bestämma om betygen, eftersom det är så mångasom är emot detta. Då måste jag fråga ChristerLindblom: Innebär det att ni nu är beredda attdiskutera en nationellt beslutad betygsstart?Innebär det att ni nu faktiskt är lyhörda för denopinion som finns i skolan, bland elever ochföräldrar? Innebär det att vi, när vi skiljs åt vidriksdagens juluppehåll, kommer att ha skapat ettbra betygssystem som utgår från barnens situation?Anf. 91 ()replik:Herr talman! Jag vill berätta varför vi har fattatbeslut om en fastställd ersättningsnorm förfriskolor och varför även mitt parti och jag själv stårbakom detta. Det är för att begreppet ''efterbehov'' nog är det mest tänjbara jag kan tänka mig.I en del kommuner, där företrädare för EvaHedkvist eget parti är i majoritet, tror jagatt man i många fall skulle säga att behovet är noll --inga friskolor behövs. Men om det finns ett antalföräldrar som tycker att detta är väsentligt, blir detproblem med att livnära sig. Då blir det den gamlastilen, som vi har vänt oss emot, nämligen attplånbokens tjocklek avgör om mina barn skall fådelta i en alternativ skolverksamhet. Detta tyckervi är en mycket dålig variant.Vi tycker att alla barn skall ha samma möjligheter,vilket också tidigare sade atthon tycker. Då skall naturligtvis barn som går ifriskolor ha samma möjligheter. är det somom frågan om friskolor handlade om en dragkampmellan kommunen och huvudmannen för friskolan,men det är ju barnen i friskolorna det gäller. Dethandlar om deras rättigheter att få likartaderesurser som barnen i den offentliga skolan.Överkompensation förekommer säkert i ett sådanthär system, men underkompensationen är mycketvanlig. Jag talade med företrädareför . De hade räknat ut att en delskolor kanske får en 60-procentig täckningsgrad istället för en 85-procentig.Med principen att betygen är en del av den arsenalsom lärare har i sitt umgänge med elever ochföräldrar i kommunikationen om kunskap ochkunskapsutveckling, ser jag det som naturligt att nuha denna delegation ute i kommunen. Därför kanjag inte förstå hur den principen kan halta. Ser manpå betyg som något annat, kan det möjligtvis halta,men detta är mitt synsätt. Jag tycker att det finnsen lätt hysteri och dramatik runt betygen som bordetonas ner. Betyg är ett av de olika verktyg somfinns.Jag vet inte hur jag till och andra i utskottet har sagt att jag m.fl.i utskottet är beredda att sätta oss ned för attdiskutera och försöka hitta en lösning. Jag kallardetta för lyhördhet och samarbetsvilja. Vi skallsäkert framåt juluppehållet skiljas i god sämja ochdå ha hittat ett bra system som alla kan acceptera.Andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 92 ():Herr talman! Det är som står för denlångsiktiga stabiliteten i svensk skolpolitik. Dettavisade sig då många av Centernssynpunkter vann gehör och då dessutom Centernofta fick freda skolan från drastiska nedskärningar,som med det regelsystem som då vidlåddeskolverksamheten skulle ha drabbatundervisningen hårt. Det visar sig nu när Centernsdecentraliseringssträvanden också är regeringenspolitik.Min första fråga till Socialdemokraterna är om ni ärberedda att medverka till att fullfölja den strategisom drog upp i slutet av 1980-taletoch som i stora delar började genomföras med stödfrån . Det var en politik som innebar enavreglering av skolan och ett decentraliserat ansvar.Den enskilda skolan blev äntligen myndigförklaradmed en tilltro till lokal kompetens, där skolledare,lärare, elever och föräldrar fick ett stort ansvar föratt fylla nationella och lokala mål med innehåll ochför att organisera skolverksamheten efter egnaarbetssätt och arbetsformer. Jag rekommenderarpropositionen och betänkandet om skolansutveckling och styrning till förnyad läsning, om denhar glömts bort.Det finns skäl att påminna om attSocialdemokraterna, i likhet med , drevfrågor som ämnesövergripande undervisning,lärarlag, åldersblandad undervisning och inflytandeför elever och föräldrar. Tyvärr vågade inteSocialdemokraterna löpa linan ut när det gälldeinflytande för föräldrar.Nu skiljer ni socialdemokrater ut er i skolpolitiken.Ni står för det förgångna, det passerade och haruppenbarligen ingen framtidstro och inte hellertilltro till er tidigare politik. Er skolpolitik liknaralltmer er ekonomiska politik, dvs. höga toner omförändring och retoriska vinklingar om nyinriktning. Men bakom orden finns ingen substans.Inte i något sammanhang talar ni om hur ellervilken ny inriktning ni avser att driva. Slagordensretorik klingar ut i tomma intet. Detta är intepolitisk vision, utan ytterligare ett exempel påSocialdemokraternas icke-politik.Den motion som ni socialdemokrater har lämnat tillläroplanspropositionen är mera en lärarfackliginlaga än ett politiskt dokument. På punkt efterpunkt följer ni fackligasynpunkter, men era egna visioner saknas.Enligt uppfattning, och regeringens, skallskolans viktiga verksamhet styras med få ochtydliga mål. Grunden skall vara skollag,läroplanens mål och riktlinjer samt kursplanerna.Där finns skolans uppdrag.Den socialdemokratiska skolan skall vara såcentralstyrd som möjligt och med mångastyrmedel. Ni vågar inte tro på lärarnasprofessionalitet, elevernas vilja att lära,skolledarnas förmåga att vara kompetenta ledareoch inte heller på en skola där föräldrarnasdelaktighet är viktig för barnen. Detta visar sigtydligt när det markeras att det är den politiskakommunala ledningen som på en rad punkter skallha ett avgörande ansvar. Det gäller skolansutveckling och profilering, jämkning av timplaneroch betygen. Dessutom har vi här i kammaren i dagfått höra att ni vill decentralisera ytterligare.Ni rycker undan grunden för lokal utveckling ochlokalt ansvar för undervisningens utveckling ocharbetsformer.Som ett kuriöst exempel bland många i er motionkan man notera att elevernas inflytande skall angesi timplanen och begränsas till ett bestämt antaltimmar. Vi anser att elevernas inflytande ärviktigare än så. Inflytandet måste mednödvändighet finnas som en grund för delaktighet iklassrummet. När elevernas egen kraft,engagemang och intresse tas tillvara, blir det enlevande vilja att lära.Den socialdemokratiska partimotionen skullekunna ha rubriken ''läst men ej förstått''. Ni läserut saker i propositionen som inte står där. Var stårdet t.ex. att den svenska skolan skall varakonfessionell? Det går säkert att hitta på massor avsaker som den svenska skolan inte skall vara.Intressantare vore att få veta hurSocialdemokraterna vill att den skall vara. Mendetta undanhålls resten av riksdagen.Slutligen, betygen. Betyg i ett tidigt skede avgrundskolan är inget som eftersträvas av vare sigCentern, lärarkåren eller föräldrarna. Men ettfriare betygssystem, där betygen blir en del avskolans utvärdering -- inte minst av sitt egetarbete -- är en förutsättning för en lokal frihet. Detfinns säkert inget system som är heltinvändningsfritt, men för att ge den lokala skolanett helhetsansvar är en konstruktion i likhet medden som föreslås i propositionen en bra och intealltför styrande modell. Socialdemokraterna haräven här ställt sig vid sidan av utvecklingen.Dessutom har de fel i påståendet att Hem och skolaanser att betyg skall beslutas införas från och medårskurs 7. Hem och skola sade i sitt remissyttrandeatt det är skolans arbetssätt som skall avgöra huroch när utvärdering skall ske. Jag harvalt att syna innehållet i den socialdemokratiskamotionen och konstaterat den ihålighet och denreaktionära anda som den ger uttryck för. Utifråndetta kan man fråga sig: Finns det en vilja attkonstruktivt arbeta för en samsyn vad beträffar degrundläggande mål och riktlinjer som den svenskaskolan behöver för att få den skola som jaguppfattar att vi alla förespråkar -- en skola som gereleverna rätt till en likvärdig, inte likformig,utbildning efter sina förutsättningar, intressen ochbehov, en skola för bildning som ger kunniga,självständiga ungdomar och som vågar stå för såvälde svagas rätt som behovet av excellens? Vibehöver många svar från Socialdemokraterna.(Applåder)Anf. 93 ()replik:Herr talman! Det är tydligt att ChristinaLinderholm har valt taktiken anfall är bästa försvar.Jag kan inte dra någon annan slutsats än att man iCenterpartiet känner sig väldigt obekväm i denborgerliga regeringsmajoritetens skolpolitik, känner att man har tvingats att förflytta sinapositioner mot det moderata partiet och att manegentligen inte tycker om detta. Jag drar dennaslutsats mot bakgrund av hur jag sedan tidigarekänner från utbildningsutskottet somett Centerparti som det har gått att resonera sigfram med. Det har gått att fatta beslut utifrån vadsom är bäst för att utveckla en bra grundskola föralla barn.Nu signalerar andratongångar i den här debatten. Men jag vill fråga:Har en vilja att under det arbete somvi har framför oss diskutera medSocialdemokraterna om en läroplan men också ombetyg?Christina säger att vi socialdemokraterinte har några visioner. Socialdemokratins vision äratt skapa en skola där alla barn trivs och dit barnenkan gå och inte behöver fly ifrån, en skola med godundervisning och god kvalitet på skolarbetet, ochdär man träffar barn från olikasamhällsförhållanden. Det är bra för helasamhället -- det vet vi. Även haråtminstone tidigare stått för den uppfattningen.Christina säger även att visocialdemokrater inte är intresserade avämnesövergripande undervisning. Läs motionenordentligt, -- utan dennaförsvarsattityd! Då kommer finna att det finns mängder med bra förslag iden. Hon kommer även att finna attSocialdemokraterna fullföljer den skolpolitik somvi och tidigare gemensamt stod för.Christina säger att man inte böreftersträva betyg tidigt i skolan, för små barn. Menvarför har ställt upp på det här förslaget?Varför har ni i gått med på att öppnadörrar för att sätta betyg redan från ettans årskurs?Förslaget innebär ju det! Anser ChristinaLinderholm att små barn kan ta emot betyg, att detär lämpligt att små barn får betyg i skolan? Jagskulle vilja ha svar på den frågan.Vem, , skall besluta i frågan,om det skall ges betyg på en viss skola? Det vorebra att få besked från ,eftersom hon tydligen har svaren på alla frågor.Anf. 94 ()replik:Herr talman! Jag hörde litet dåligt vad EwaHedkvist sade där bortifrån, så om jag harmissat någonting beror det på att ljudet inte gårfram riktigt.Centern är inte obekväm i skolpolitiken. Att vi nubeslutat ge skolan det totala och fulla ansvaret förskolans utveckling och elevernas lärande är en heltlogisk fortsättning på den utveckling som har varit.För att kunna resonera med varandra måste manveta vad den andra vill. Det har inte framgått, varesig här i kammaren eller av motionen, vadSocialdemokraterna vill med skolan. Att säga att viskall ha en skola för alla räcker inte, ! Det vill vi alla. Det ställer vi upp på. Ettav de nationella målen är att vi skall ha en skola föralla, som ger en likvärdig utbildning åt alla utifrånderas förutsättningar och behov. Det är inte det vibehöver höra av Socialdemokraterna för att kunnasätta oss ned och resonera om skolans utveckling.För mig är det helt klart -- och det stöds av bådeinternationell och nationell forskning -- att utan ettlokalt ansvarstagande och utan ett lokaltmedinflytande sker ingen utveckling. Det går inteatt styra skolan från en nationell bas, annat än medtydliga målformuleringar, och det är just vad vi ärpå väg mot.Centern står trygg bakom den proposition omläroplan för som lagts fram. Men varstår Socialdemokraterna? Jag vet fortfarande intedet. Dessutom vill , liksom regeringen iövrigt, gå framåt, inte bakåt.Vad beträffar betygen, är det fortfarande de lokalaarbetsformerna som skall vara avgörande för vilkenmetod för utvärdering som skall användas. Betyg äraldrig avgörande för likvärdighet. Betyg ärstyrande vad gäller skolan på ett sätt som vi inte villvara med om.Anf. 95 ()replik:Herr talman! När jag ser vad som händer i densvenska skolan tycker jag att Centerpartietuppträder något aningslöst. kanske med vid utfrågningen iutbildningsutskottet och har säkerttagit del av vad som sades. Där fick vi klara beskedom att likvärdigheten hotas; inte överallt, men påmånga håll i landet.Jag har inte hört vad ochCenterpartiet vill göra åt det. Det enda hon sägerär att man står trygg bakom regeringensproposition och regeringens politik. Men det äringet besked nu när utvecklingen skenar i väg. I ettdecentraliserat ansvar ingår också att riksdagenföljer upp vad som händer och tar konsekvensernaav det som kommer fram vid en sådan uppföljning.Socialdemokratin har ett besked om vad som börgöras. Vi vill se till att resurserna fördelas efterbarnens behov, så att de barn som verkligenbehöver stöd får det. sker inte det, med allaskolpengstankar som finns och generösa bidrag tillfriskolor. Kan acceptera denutvecklingen?Jag tycker fortfarande inte att jag har fått beskedfrån om betygen. Står ni trygga ocksåbakom ett betygssystem som öppnar möjligheternaatt ge betyg från årskurs 1? Vägrar ni att dra någraslutsatser av skolforskningen och forskningen ominlärning, där det sägs att små barn inte kan förståvad betyg är?Vill ni också låta bli att vara lyhörda, eller vill nivara det? Vill ni lyssna på remissopinionen? Denstödde Betygsberedningen, som inte ville införabetyg före årskurs 7. Ni hade ju också enrepresentant i Betygsberedningen.Att vilja ha en lokal skolutveckling måste inteinnebära att man struntar i remissopinioner och iden sakkunskap som finns ute på fältet och att maninte vågar fatta beslut här i riksdag. Såbekvämt kan man inte göra det för sig, att man låterbli att fatta beslut genom att hänvisa till lokalskolutveckling.Vi socialdemokrater står bakom den styrning sominleddes med hjälp av . Det innebarinte total frihet från styrning, utan gav klara beskedom ramarna för skolan.Anf. 96 ()replik:Herr talman! Jag undrar om det inte ärSocialdemokraterna som är aningslösa och Centernaningen mer realistisk. kvarstår fråganhur det skall gå till, . Skalldet ske genom att riksdag och regering återigenskall reglera skolan in i minsta detalj? Är det så viskall lösa de problem som vi alla vet finns i vissaskolor?Självfallet står vi centerpartister bakompropositionen, eftersom det i den markeras oerhörttydligt att svaga elever skall få stöd. Det både ståri propositionen och anges i skollagen. Det ärsjälvklart att så skall ske. Men det är fortfarandeden lokala skolans ansvar att se till att de svagaeleverna får särskilt stöd, genom de lokalapolitikernas tilldelning till skolorna.Ewa Hedkvist har dessutom fel när honsäger att det vid utbildningsutskottets utfrågningframkom att de svaga eleverna inte får särskilt stöd.Tvärtom sade representanter för kommunerna attde svaga eleverna får det stöd som behövs, men förmellangruppen har det blivit sämre. Hur skallriksdag och regering kunna styra pengarna i denenskilda skolan till den ena eller andra eleven?I vår motion har vi skrivit att man inte skall gebetygsliknande omdömen för tidigt -- inte föreårskurs 5, om jag inte minns fel. Det står jagsjälvfallet fast vid. Men det är så, precissom betonar och som jagockså sagt tidigare, att lärare, föräldrar och eleverär överens, med stöd av forskningsresultaten, attsmå barn inte skall ha betyg. Var ligger risken?Varför skall vi skriva folk på näsan sådant som utei skolorna redan är självklart?Den metod för bidrag till friskolor som EwaHedkvist föreslår är självfallet mersegregerande än ett rimligt bidrag till de friståendeskolorna för att få större rättvisa mellan de olikaskolorna i kommunerna.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 97 ():Herr talman! Att skolan behöver utvecklas ochförändras tror jag att alla är överens om. Skolan haregentligen alltid varit på väg. Det har för det mestainte varit fråga om några snabba, dramatiskaförändringar. har det varit de små stegensförändringar. I det trägna vardagsarbetet har iblandett spännande utvecklingsarbete vuxit fram.En del av framstegen har inspirerats av nya tankar,som kommit till uttryck i läroplaner och andraofficiella dokument. Andra utvecklingstankar harkanske någon enskild lärare kommit på underlektionsförberedelser, eller i ettinspirerat ögonblick i en klassrumssituation, därbehovet av förnyelse gjort sig påmint.En del nya grepp i läroplaner eller modernaströmningar i den pedagogiska debatten har aldrigfått gehör hos någon majoritet av lärare. De harvarit för orealistiska och saknat förutsättningar attöverleva i den ganska kärva verklighetsom utgör skolans vardagsvärld.Det finns många inspirerande tankar och mångavärdefulla idéer i den proposition där riktlinjerföreslås för den nya läroplanen för . Viställer i huvudsak upp bakom den. Jag är myckettilltalad av tanken på att det är viktigt att ge vårabarn och ungdomar ''tidlösa'' kunskaper, som intepåverkas av den allt snabbare förändringstakten påmånga områden i vårt samhälle. Det gäller viktigadelar av vårt och andra folks kulturarv som skolankan förmedla via saga, poesi och litteratur, konst,hantverk, musik och religion. Det som kanattrahera och inspirera människor och göra livetmeningsfullt måste få vara en väsentlig del av denvärld skolan skall göra tillgänglig för de unga.När detta är sagt vill jag uttrycka stark oro.Samtidigt som det i propositionen i flerasammanhang och på ett utomordentligt sätt talasom den stora betydelsen av en ''skola för bildning'',får humanistiska ämnen som historia och religionmindre utrymme . NO-ämnena har fåttbreda ut sig på SO-ämnenas bekostnad, ijämförelse med vad som sägs i Lgr 80. Det finnsingen argumentation till stöd för detta. Man kaninte komma ifrån frågan om det bara är enolyckshändelse som har gjort att det har råkat bli såhär eller om det finns en tanke bakom.Jag menar att vi mer än har behovav att fördjupa oss i de ämnen som mer än andrager anledning att begrunda sammanhang ochhelhet. En förändringsprocess är ständigt på gång,men den har en tendens att gå allt snabbare. Detkommer många människor från andra delar av vårvärld och bosätter sig i . Många av dem haren kulturell bakgrund som skiljer sig från vår.Vårt samhälle kommer att få en alltmerinternationell prägel, med växande samspel mellanländer och folk. I propositionen uttrycker man enmedvetenhet om att kraven på en fastareförankring i den egna kulturen, historien ochspråket skärps i ett mer internationellt orienteratsamhälle. Detta är en förutsättning för att skapasolidaritet, förståelse och respekt för andra folk ochkulturer. Jag är övertygad om att mycket avbristande förståelse, främlingsfientlighet och våldmot den som är annorlunda har sin utgångspunkt ien otrygghet i den egna identiteten. Generositetoch tolerans kommer inifrån och är tecken påpersonlig utveckling.Någon kanske tycker att de ungaspersonlighetsutveckling i första hand är hemmensansvar. Jag håller med till , men i vårhektiska tid, med dubbelarbete och stress, är detinte alltid lätt att förmedla alla de goda värden manönskar till sina barn.Dessutom är många föräldrar ganska vilsna. Vadhar de själva fått för undervisning när det gäller vårkulturs grundläggande normer, vår religion, vårtkulturarv och vår historia? Vilka förutsättningarhar de fått att förstå andra folks religion, kultur ochhistoria? En sak kan utan vidare slås fast: dessakunskaper är mycket ojämnt fördelade, beroendepå vilken skola man gått i och vilken undervisningman fått. Skälet till detta är den olyckligabindningen till block när det gäller SO- och NO-ämnena. Detta har öppnat för en mycket olyckliggodtycklighet när det gäller de enskilda ämnenainom blocken.I en nationell utvärdering i Skolverketsregi visade det sig att religionsämnet praktiskt tagethelt försummats i av klasserna i årskurs 5. I50 % av femmorna hade man sysslat med bara ettpar arbetsområden inom ämnet. I varundervisningen i stort sett vad som kundeförväntas. Och ändå slogs det fast i Lgr 80 attreligionsämnet skulle ha av tiden inomblocket. Detta upprepades i en läroplansförordning1988.I de nya direktiven till Läroplanskommitténpåpekades att man skulle utgå från erfarenheter avnu gällande läroplan. Det fastslogs vidare attkommittén i sitt arbete skulle utgå från att de olikaämnena skulle ha en garanterad undervisningstid. Iuppräkningen av ämnen finns de olika SO- och NO-ämnena med som enskilda ämnen.Min fråga är: Vart har den garanteradeundervisningstiden tagit vägen för dessa ämnen?Var finns garantin för att vissa ämnen inte också ifortsättningen kommer på undantag ochdiskrimineras till den grad att okunnigheten brederut sig alltmer på väsentliga ämnesområden, medmånga negativa konsekvenser både för denenskilde och för samhället?Jag är medveten om att kursplanerna skall få enstarkare styreffekt och att det finns mycket braskrivningar om vikten av att inte vissa ämnenkommer på undantag, som skett. Tyvärr är jagövertygad om att detta inte kommer att varatillräckligt, om bindningen till blocken kommer attfinnas kvar och det inte finns något garanterattimtal. Enligt mitt förmenande har vi inte råd attfortsätta att lämna fältet fritt för godtycke, om allavackra ord skall få tillfälle att få genomslag iverkligheten.Dessa farhågor bekräftas tyvärr av bilaga D ipropositionen. När man skall ge praktiska exempelpå hur timfördelningen inom blocken kan lösas, harman inte ens i det exempel där man säger att lärarnavalt att prioritera religionskunskapen lyckatskomma upp till en fjärdedel av tiden för SO-ämnena. I de andra exemplen kommer man inte ensupp till . Detta skall då jämföras med de 38 %som ämnet nu har.Det är naivt att tro att de lärare som ofta har ämnetsom ett biämne, och som enligt nationellaundersökningar är de som i störst utsträckning inteär välutbildade för sitt ämne, skall kunna varastarka talesmän för detta ämne ute i skolorna.Jag är för en mycket stor valfrihet när det gällerstoff, metoder och uppläggning av arbetet för att nåde mål som läroplan och kursplaner fastställer.Vissa övergripande saker tycker jag däremot attregering och riksdag skall ta ansvar för. Dit hördefinitivt ett garanterat timtal för varje enskiltämne och även nationella betyg.Anf. 98 ()replik:Herr talman! Jag väntade och väntade på att kdsrepresentant skulle nämna ordet''betyg'', och det kom allra sist. Jag lyssnade medstort intresse på den avhyvling av regeringen somnu kom från ett av regeringspartierna, men jagkommer naturligtvis inte att gå in i en debatt omden frågan.Inger säger att hon vill ha nationelltbeslutade betyg.Inger sitter som kds ordinarie ledamot iutskottet. Hon har där möjlighet att vara med ochrösta om huruvida vi skall ha lokalt eller nationelltbeslutade betyg och lägga fram förslag förkammaren.Ingrid parti har också varit med iBetygsberedningen.