prot · GG09120 · 1993-06-02 00:00:00 — Enav de uppgifter som man behöver är givetvis vilkendiagnos vederbörande är sjukskriven för.Problemet med det system som vi nu skall införablir att man måste använda både dataregistret, somju var avsett som ett bra teknikstöd för attunderlätta hanteringen, och kortlådan -- kanskebehöver man rent av gå tillbaka till akten i fråga.Jag tycker att detta merarbete är onödigt.Uppgifterna finns ju redan. Jag har redovisat påvilket sätt uppgifterna är mera skyddade i ettdatasystem. delar kanske inte minuppfattning, men det gör många andra.Datainspektionen har godkänt det förslag som vihar lagt fram och som följer utredningens förslag.Jag vet inte hur mycket längre vi kan komma. Detfinns ju en myndighet i sammanhanget. Jag troddeatt hade förtroende för dennamyndighet, som alltså har godkänt vårt förslag. Idet läget finns det inte mycket mera att bråka om.Det handlar inte om registrering hit och dit, och dethar jag sagt. I stället handlar det om att vivill skydda de uppgifter som redan finns på ettbättre sätt än som är fallet.Anf. 50 () replik:Herr talman! besvarade inte minfråga om vad ni skulle göra om ni fick bestämma.Hur skulle ni alltså bete er om ni hade möjlighet attbestämma här? Är det bara diagnoser och uppgifteri fråga om företagshälsovården som ni vill ha?Vi behöver inte tvista om vad rehabiliteringinnebär, för det vet vi som har varit handläggare.Huvuddelen av uppgifterna finns i läkarensutlåtande, vilket är ganska digert i de flestasammanhang. Egentligen är det hart när omöjligtatt registrera allt. Vad är det då för ytterligareuppgifter som man kan ha nytta av? Man måste jualltid gå tillbaka till läkarutlåtandet för att kunnagöra det konstruktiva hantverk som är så oerhörtviktigt och det teamarbete som är väsentligt vid allrehabilitering för att det hela skall fungera och föratt den enskilde skall ha någon glädje av det här.På vilket sätt kommer ert förslag att innebära attdet blir rationellt och bra att ha några uppgiftertill -- vilka vet inte jag, men kankanske öppna på förlåten så att vi får ta del avinformationen? Vi måste ju veta vilka alla demånga uppgifter är som ni vill ha registrerade. Nikänner tydligen till problemet med att uppgifterfinns samlade på två tre ställen på ett kontor.Ett stort bekymmer är, som jag sade inledningsvis,att saker och ting skall finnas på flera kontor. Manskall ju inte rensa ut rubbet, utan en del skall varakvar här och en del där. Jag delar i och för sig ArneJanssons uppfattning att det är en orimlighet att detskulle finnas ett antal namn på människor på olikakontor som har uppgifter om mig som inskriven iförsäkringskassan.Det här kan utvecklas till något som blir mycketbesvärande för den enskilda människan. Det ställerinte jag upp på, och det gör inte heller en hel delandra i riksdag. Därför är jag i första handkritisk mot de reservanter som vill gå mycket långthär. I andra hand är jag kritisk mot min egenregering, som jag tycker också har gått för långtmen som ändå har tagit till sig mina argument vidett flertal tillfällen och som sagt att vi skall begränsadet hela så långt som möjligt.Mot den bakgrunden tycker jag att lätta på förlåten och på klarspråk så här iförväg, som hon säger, tala om vilka uppgifter detär som skall registreras och vilka som inte skallregistreras.Anf. 51 () replik:Herr talman! återkommer tilldiskussionen om rehabiliteringsarbetet. Jagförsökte dock tala om att det vi större delen avdagen har diskuterat är handläggningen avsjukförsäkringen. Det är där som man har behov avuppgifter. Självfallet behöver man gå tillbaka tillakten i fråga när det gäller ett besvärligtrehabiliteringsärende. Det är en självklarhet. Jaghar sagt att jag inte behöver bli undervisadi det avseendet.Vad vi har diskuterat är alltså handläggningenav sjukförsäkringen. Jag vet att harintressen i försäkringskasseverksamheten. Därförförstår jag inte varför han inte tycker att deanställda på försäkringskassorna skulle kunna få ettbra teknikstöd.Vi har inte kunnat utveckla teknikstödet underväldigt , därför att vi har väntat på enregisterlag. Som jag sagt är det bra attdet kommer en registerlag, för därmed kan vi få ettutvecklat teknikstöd. Tyvärr blir det ofullständigt,eftersom de uppgifter inte tillåts som man behöveri sitt arbete.Som jag också sagt tidigare avses inte bara det egnaarbetet. Det handlar nämligen också om attuppgifterna skall skyddas bättre än som ärfallet. Jag vet inte hur jag skallbehöva upprepa det.Vidare har jag sagt till att de uppgiftersom vi vill ha registrerade gäller diagnoser, läkaresnamn och telefonnummer samtföretagshälsovården. Detta finns klart angivet i vårreservation. Dessutom tycker vi att det när detgäller ändamålet med registren skall anges attArbetarskyddsverkets behov av uppgifter skalltillgodoses.Det här är de saker som vi har diskuterat, ochde finns som sagt klart angivna.När det gäller diagnoserna -- som vi har diskuteratmest här -- står vi på ganska säker grund. Vi följerutredningens förslag och vad de flestaremissinstanser säger. Vi följer ocksåDatainspektionens anvisningar.Därmed tycker jag nog att jag har klarlagt densocialdemokratiska inställningen i denna fråga. OmSigge Godin vill fortsätta den här diskussionen fårhan föra den med . 52 (nyd):Herr talman! Jag har noterat att sitt anförande med en liten brasklapp omatt han ej var med vid justeringen av betänkandet.Av betänkandet framgår emellertid att i beslutet. Tydligen finns det en viss skillnadi det sammanhanget -- jag förstår inte riktigt dethär.Sigge Godin har alltså haft allamöjligheter i världen att reservera sig. Men han harinte reserverat sig på en enda punkt i fråga om detbetänkande som framläggs avsocialförsäkringsutskottet. Däremot börjar hanplötsligt så att säga slå ganska vilt här. Jag förstårinte om det beror på något slags eftertanke -- ellervad det nu kan vara som här gör.Sigge Godins utfall mot mig och Ny demokrati ärganska intressant, om han representerarFolkpartiet och regeringen -- eller kanske enbartFolkpartiet. Som vi har sagt kommer vi att försökaatt för bästa stödja nuvarande regering. Vihar också intagit en ganska mjuk linje.Sigge Godins utfall här mot oss och hans uttalandenom att vi tydligen icke ställer upp i den utsträckningsom han tycker att vi skall göra -- han tycker ju attvi skall sätta fötterna i marken och bromsa för attverkligen göra det hela litet besvärligt -- har jagfaktiskt noterat. Det är möjligt att vi, på SiggeGodins uppmaning, får göra detta ganska snart.Anf. 53 ()replik:Herr talman! Om drar sig till minneshur det var när betänkandet justerades, så satt jagvid väggen. satt på min stol.Vilka överväganden jag i olika frågor görtillsammans med min riksdagsgrupp måste väl ändåvara en intern angelägenhet för oss i Folkpartiet.Jag vill tala om för att jag interepresenterar regeringen, utan det är väl MargitGennser som gör det. Inte heller representerar jaghär . I stället representerar jag dels demotionärer som står bakom motionen, dels demsom tycker att det är rimligt med en begränsningnär det gäller sådana här uppgifter.Anledningen till att jag kommenterar demokratis inlägg i frågan är attNy demokrati har gjort en mycket stor affär avdetta. Bort med FAS 90! har ni sagt. Det kostarmiljarder och åter miljarder, och det finns ingenanledning att satsa på detta, har ni också sagt. Meni dag har ni en annan uppfattning.Däremot tycker jag att ni har en ganska intressantreservation. Det är bara litet synd att denreservationen inte täcker in hela fältet. Irehabiliteringsfrågor kan ju oerhört mångauppgifter tillföras, vilka enligt min uppfattning intebehövs för att det skall bli ett konstruktivtrehabiliteringsarbete. hade kunnatmedverka, eftersom en klar och entydig motion varframlagd av mig och ett antal andra personer. Vitycker inte att ytterligare uppgifter skall tillförasutan att uppgifterna skall begränsas så långt det ärmöjligt. Vi tycker att det behövs ett register för attbetala ut sjukersättning till människor och för atthålla reda på hur många dagar avföräldraförsäkringen som är uttagna.När man lyssnar till debattörerna här i kammaren,herr talman, och när man ser till den informationsom ,och också regeringen ger ut,med direktiv om hur saker och ting skallhandläggas, är det intressant att kunna notera attdetta skulle kunna datoriseras. Varje handläggare ihela landet skulle, med hjälp av en man, kunna fådenna information införd i sin dator. Man skulle dåexakt veta vilka regler som gäller. Men det haringen talare tagit upp, eftersom det inte ärspännande och intressant att ha ett gott hjälpmedelför att kunna veta vilka regler som gäller. I ställetvill man tillföra så många uppgifter som möjigt omenskilda människor. Jag vill sätta gränsen mycketsnävt eftersom jag inte tycker att det fyller någonfunktion. Därför påpekade jag för attjag var litet besviken över att Ny demokrati intelöpte linan ut.Anf. 54 (nyd):Herr talman! Jag vill bemöta taktik.Sigge Godin vidhåller att han satt med vidutskottets behandling av frågan, men att han lät ensuppleant sitta vid bordet därför att han inte skullevara med när utskottet justerade betänkandet. Är det en sådan här partipolitik somFolkpartiet håller på med? Det är horribelt att höraatt satt i samma rum vid aktuellttillfälle, men att han hänvisar till att han inte sattvid bordet utan satt bredvid. betänkande SfU19 stårdet klart och tydligt att deltagit ibeslutet.Jag trodde inte att sådant här existerade iutskottsarbetet. Men vi får nu lära oss hur mygel påhög nivå används av och säger vidare att han inte representerarregeringen. Det gör han förvisso inte. I det härsammanhanget är det väl tur. dock ett parti som ingår i regeringen,och är det känt hur man använder sig av mygel iutskott.Jag tycker att det här är ett mycket dåligt sätt attarbeta på, och vi måste nu noga överväga hur viskall fortsätta att agera och arbeta, med tanke påSigge Godins svängar och agerande. Jag trodde skulle jobba seriöst i utskott och att man skullestå för vad man sade.Sigge Godin har en motion som han inte självreserverat sig för. Hans förklaring är att han intesatt med vid bordet vid aktuellt tillfälle, utan atthan satt vid sidan av bordet, och att det var ensuppleant som satt vid bordet. Om man inte kan ståför vad man skrivit i en motion är det mycket dåligt,. 55 ():Herr talman! Jag beklagar att inte vethur det går till i utskottsarbetet och att han intestuderar sina egna suppleanter. sitter de vidväggen när själv sitter vid bordet ochtjänstgör. När ett annat ärende avgörs sitter hansjälv vid väggen därför att suppleanten tjänstgör.Det är ju så det går till.Jag hoppas att inte gör någon storaffär av det här. Det är helt enkelt löjligt att ArneJansson inte vill förstå vad det handlar om.I går fick jag klart för mig att det är tryckfel ibetänkandet. I morse meddelade jagutskottskansliet detta. Meddelandet gick vidare tillkammarkansliet. På kammarkansliet har man,, sagt att man inte är beredd att delaut någon rättelse. Jag uppmanar attta kontakt med kammarkansliet, med talmannenoch med utskottets kanslichef för att klara ut vadsom gäller. kan även ta en promenadbort till , som sitter här ikammaren. Det var hon som tjänstgjorde vidbordet.Låt mig klargöra att jag inte representerarFolkpartiet i den här frågan, utan att jag är enenskild motionär. Jag har yrkat bifall till motionen.Om hade lyssnat skulle han ha hörtdet. Jag står för motionen till sista stavelsen, ochdet finns fler i riksdag som står bakom den.De, tillsammans med mig, kommer att rösta förmotionen. behöver inte alls bekymrasig. Men gör ingen stor affär av att Ny demokratitar hänsyn till de enskilda, små, människorna. I så fall skulle ni ha yrkat bifall till den väcktamotionen, men det har ni inte gjort.Anf. 56 (nyd):Herr talman! Det här är ganska intressant. SiggeGodin säger att vi ledamöter skall ifrågasätta detmaterial som ligger på bänkarna i kammaren ochvad som står däri, det material som vi skall fattabeslut om. Inför varje omröstning skall vi ocksåtydligen fråga kammarkansliet om det står rätt ellerfel däri. Om det är meningen att vi skall arbeta pådet sättet tror jag att det skulle bli ganska svårt attjobba här i . Vi måste lita på att de pappersom ligger framför oss är riktiga. Det är det endavettiga.Jag vill återkomma till det här med att byta platservid bordet i utskottsarbetet. När i utskottet, vidtalar han då inte sin suppleantatt ansluta sig till motion? Det ärtydligen inte tänkesätt som det här ärfråga om, utan det är personligaintentioner som kommer fram. Men de trängerfram på ett mycket märkligt sätt. Över huvud tagetföranleder hantering av det härärendet i dess helhet oss i Ny demokrati att taställning när det gäller vårt fortsatta agerande.Anf. 57 ():Herr talman! Jag hoppas att mitt anförande bliravslutningen på debatten.För det första vill jag säga att rätt skall vara rätt.Sigge Godin deltog inte i beslutet.För det andra är det ganska bra med en regel om attinte motionera i eget utskott när man tillhörregeringspartierna.För det tredje kan det vara bra att ibland tassaförsiktigt. När frågorna är väldigt svåra behöverman inte slå alltför hårt omkring sig. Det finnsnämligen inget absolut rätt eller fel, utanavvägningar måste göras.I denna fråga vill jag i stället se frammåt. Jag tyckeratt vi kommit fram till något som är ganskavälavvägt. Visserligen kan problem uppstå iframtiden. Vi kan t.ex. upptäcka att någontinggjorts fel. skall också mycketmer ägna sig åt utvärdering av sina beslut.Jag skulle vilja avsluta debatten med att säga att desom är kritiska -- det gäller kritiker från bäggehållen -- bör observera vad som händer. De börfölja upp ärendet för att komma underfund med omlagstiftningen var bra eller inte. Det är vår plikt.Att självklart fördöma och säga att det här ärabsolut fel är övermaga.Det finns också rena olikheter i frågan om personligintegritet. Men även i den frågan är vikterna litetolika i vågskålen.Herr talman! Låt alltså riksdagsledamöterna göradet som man i hoppas på, dvs.att följa upp fattade beslut i syfte attkunna fatta ännu bättre beslut.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § byggnaderFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU33 byggnader (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 58 (nyd):Herr talman! har eftermycket diskuterande kunnat ena sig om vilkareparationer och ombyggnader som skall göras i dehus som ägs av . det gamlautbildningsdepartementet, renoveras och blir ettflexibelt kontorshus. Merkurius, där Riksdagensrevisorer sitter, byggs om för att ta emot riksdagensbibliotek. Dessa hus binds samman med riksdagensövriga kulvertsystem. När det gäller planerna förförvaltningshuset, ledamotshuset och riksdagensöstra hus, har de hänvisats tillbaka tillförvaltningsstyrelsen.Trätoämnena i utskottet har framför allt varit gamlariksdagshuset och förvaltningshuset, och det finnsnågra motioner som går stick i stäv medLokalkommitténs plan för husens användning. Vi iNy demokrati anser att gamla skallvara ett öppet hus, och det blir det inte om det görstill ett partihus. Delar av huset upptas avSocialdemokraterna, och den som rör sig på detsocialdemokratiska territoriet röner ingauppskattande blickar. är Rikdagshuset ettöppet hus, och det är det hus där de politiskabesluten i realiteten fattas. Här liggerutskottskanslier och sessionssalar, och så vill vi attdet skall vara i fortsättningen.Ny demokrati har två reservationer tillbetänkandet. Den ena rör inköpet av ett hus ikvarteret som skulle ge 17--18 lägenheter för1,5 miljoner styck. Vi tycker att det är för dyrt ochföreslår i stället att inhandlarbostadsrätter i innerstaden. För de drygt 9 miljonersom redan står till förfogande skulle man få etttrettiotal lägenheter.Den andra reservationen rör gamla riksdagshuset.Den kräver att mätpunkter installeras så att gamlariksdagshusets eventuella horisontella rörelser kanmätas. Huset är dåligt grundlagt och har rört sigsedan det byggdes, och det finns två helt motsattauppfattningar om den fara som huset löper. Bådaåsiktssidorna är tekniskt kompetenta.Förvaltningskontoret har uppdragit åt att göra en utredning ochbedömning av grundläggningens kondition ochfaran för rustbäddens och pålningens kollaps.Rapporten säger att husets rörelser är underkontroll, och då är det de vertikala sättningarnaman talar om.När man läser rapporten finner man att det intefinns en enda uppgift ur det omfattandedokumentationsmaterial som sina som byggmästare har lämnat tillriksdagen. Ingen intervju har heller gjorts medOlof af Forselles. Det framgår över huvud tagetinte att han utfört något arbete här. Jag harintervjuat honom, och jag har också fått nedtecknatsådana arbeten och iakttagelser som skulle ha haftbetydelse för i derasbedömning.När det gäller det material som harlämnat till över sina utförda arbetenunder , lär de ha slängts -- enligt uppgifthar flera säckar skickats till tippen. Om så har skettär det högst anmärkningsvärt och också högstansvarslöst, och det finns anledning att frågavarför -- är det kanske av prestigeskäl? Nydemokrati återkommer till man läser SGI:s rapport skall man ha dettaförhållande klart för sig. Förvaltningkontoret sägeratt man har bemödat sig att utreda förhållandenanär man anlitat SGI. Och det har man -- men viskall komma ihåg att inga arbeten eller iakttagelsergjorda av finns redovisade. Manhar heller inte intervjuat honom, som man gjortmed andra. Av rapporten att döma existerar haninte. När det gäller södra gaveln på riksdagshusetfinns det iakttagelser och utfördareparationsarbeten, som förmodligen skulle haändrat SGI:s tämligen tvärsäkra utlåtande att ingenfara föreligger. har också undersina gjort iakttagelser om hur långturspolningen av utfyllnadsmaterialet gått mellanpålarna under vissa delar av huset.Ny demokrati anser att det inte är för mycketbegärt att horisontella mätpunkter installeras. Detborde ligga i intresse, och det är hellerinte kostsamt.Det har gjorts en analys av sprickorna iRiksdagshuset som ger vid handen att det finnskrafter som verkar i horisontell riktning, och det ärdessa rörelser som man skulle få grepp om genomde mätpunkter som vi föreslår. Jag efterlyser ettstörre ansvar från sida i den här frågan.Förutom att Ny demokrati anser att gamlariksdagshuset bör vara ett öppet hus, anser vi bör undvika att bygga om det på det sätt somLokalkommittén föreslog -- då skulle nämligenbelastningen på rustbädd och pålsystem förändras,och detta kan få förödande konsekvenser.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis två reservationer till betänkandet.I detta anförande instämde (nyd).Anf. 59 Tredje vice talman ():Herr talman! Det ärende som ligger för beslut iriksdagen är ett stort och omfattande ärende, därdet har gjorts ett ingående utredningsarbete. Jagvill påstå att vi i har ägnat dehär frågorna mycket stor uppmärksamhet, och vihar behandlat frågan i olika omgångar. Det är alltsåett beslut som är väl genomtänkt, och det bygger påen bred enighet i konstitutionsutskottet.Utan att gå in på några detaljer vill jag, herrtalman, yrka bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § betänkande1992/93:SkU29 Tullfrågor (prop. 1992/93:208).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Sänkning av dieseloljeskattenFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU34 Sänkning av dieseloljeskatten(prop. 1992/93:192, 1992/93:124 och 1992/93:187).Anf. 60 ():Herr talman! Utskottsmajoriteten och regeringenföreslår i den proposition om sänkt dieseloljeskattsom vi nu skall behandla att skatten på dielseloljasänks med per liter och att fordonsskatten förtyngre fordon sänks . Detta har visocialdemokrater i utskottet reserverat oss mot.I regeringens och utskottsmajoritetens motiveringför sänkningen hänvisas till den svenska industrinskonkurrenskraft och till den svenskasysselsättningen. Det verkar förvisso vällovligt,men det är bedrägligt. Låt oss först och främstkomma ihåg att de åtgärder som regeringen föreslårgällande transportsektorn inte är specielltbetydelsefulla för denna. Tack vare den ofrivilligadevalveringen har svenska företag, även inomtransportsektorn, fått en kraftigt förbättradkonkurrenssituation. Genom sänkningen avarbetsgivaravgifterna har kostnaderna sänktsytterligare. Jag skulle kunna göra den här listanavsevärt mycket längre.I det senaste numret av tidningen utropasdet på ledarsidan: Bättre och för dag!Man räknar upp alla de krav som transportsektornhar ställt till regeringen och fått genomförda. Dethandlar om borttagna miljöacciser för tungafordon, bärighetsupprustning, hastigheter, kör-och vilotider, borttagande av kilometerskatterm.m. Det är en mängd krav från ett särintresse,som regeringen entydigt har ställt upp på. Kanskedet vore någonting för att granska?Det finns med andra ord inte speciellt storanledning att ytterligare förbättrakonkurrenssituationen inom denna sektor genomsänkta skatter. Tvärtom finns det risk för att manmed alltför stora, kraftiga och snabba förändringarav skatteregler och olika förmåner i stället skaparen situation där produktivitetsarbete ochutveckling av sektorn får stå tillbaka för ettkortsiktigt vinst- och marknadsintresse.Därför kommer vi att säga nej till förslaget. Men vigör det också på grund av de statsfinansiellakonsekvenser förslaget får. I det läge vi nu befinneross anser vi det inte speciellt lämpligt att ägna kraft,möda och framför allt pengar åt att göraofinansierade skattesänkningar, vilket detta förslaginnebär. Regeringen presenterar i propositioneninte något som helst förslag till finansiering av dessaskattesänkningar. De beräknas uppgå till 341miljoner kronor under /95. Detfinns sannolikt bättre sätt att använda 341miljoner kronor på.Utskottet berör i sitt betänkande att detta handlarom EG och att det finns mininivåer i EG som manbör söka sig ner mot. Då skall vi vara medvetna omatt det inte finns någonting i EG:s regelsystem somtvingar att anpassa sig i det här fallet. Detgäller både dieseloljeskatt och energibeskattning,som tas upp i det här betänkandet. Därför är EGinte heller ett uttryck för hot mot välfärd och miljö,vilket EG-motståndare ofta vill göra gällande ochsom de faktiskt just nu i sin argumentation får stödför av regeringspartierna.I detta fall handlar det faktiskt om mycket småskillnader mellan EG:s mininivå och den nivå somden svenska skatten ligger på. Med en flytande ochsjunkande kronkurs riskerar t.o.m. atthamna en bra bit under EG:s mininivåer när detgäller dieseloljeskatt, som Per Kågeson för ett parveckor sedan poängterade på DN Debatt.Detta visar att det inte finns något behovav en sänkning. Det avgörande förSocialdemokraternas negativa inställning till sänktdieseloljeskatt är ändå de signaler som detta ger tillmarknad och medborgare om vilken sortstransporter och energianvändning som i framtidenskall användas.I högtidliga tal pratas det ofta om vikten av att manvärnar miljön och om hur viktigt det är att man ialla samhällssektorer i alla sammanhang faktisktvärnar det som är vår gemensamma framtid. Därförär det speciellt spännande att det i den här debattenär en centerpartist som har fått förtroendet attrepresentera utskottets majoritet.I förra valet, exempelvis, kritiserade oftaCenterpartiet oss socialdemokrater för att inte föraen tillräckligt hård miljöpolitik. Detta kannaturligtvis diskuteras. varmiljömedvetenheten inte tillräckligt stor. Under80-talet ökade miljömedvetenheten och det ställdesstora krav på en gång. I det läget kunde man kanskeinte tillräckligt snabbt tillgodose dessa krav. Menlåt oss vara medvetna om att miljöpolitiken,energibeskattningen och beskattningen avtransportsektorn faktiskt gick åt rätt håll . Detta uppmuntrade en transport- ochkommunikationssektor som bättre svarade mot demiljökrav som fanns.Nu är utvecklingen faktiskt annorlunda. har vifått en borgerlig regering. Uppenbarligen styrModeraterna också miljöpolitiken. sättsnämligen de kortsiktiga vinstintressena före delångsiktiga miljöintressena.