prot · GG0988 · 1993-04-01 00:00:00 — Men jag kanske kan hoppas attElisabeth kan bortse från kamrerssjäleni detta sammanhang och lyfta blicken något högretill kulturens högre vyer.Anf. 21 ()replik:Herr talman! , ni skall gärna fåmed oss på satsningen som ''En bok för alla'' gör förbarn. Det har vi sagt ja till, eftersom vi tycker attdet är bra. Men vi tycker inte att ''En bok för alla''för vuxna är lika bra, eftersom det kostar så passmycket skattepengar. Vi tror och räknar med attmänniskor skall kunna köpa böcker själva. ''En bokför alla'' håller faktiskt ganska låga priser. Jagräknar med att det inte bara är för att de har statligtbidrag utan för att de förhoppningsvis skall blipopulära. På denna punkt kan vi vara eniga.När det gäller arbetslösheten och kopplingen tillstatsbidrag av olika slag har vi olika åsikter. Det ärbara att konstatera att man frånSocialdemokraterna och vill blåsapå med statsbidrag. Man menar att besparingar fårgöras . I citerar man ur Socialdemokraternas förslag tillbudgetproposition . Där sades: ''Visocialdemokrater är beredda att medverka tillutgiftsminskningar på sammanlagt 11,9 miljarderkronor för /94, dvs. sammaomfattning som regeringen föreslagit.'' Dettagällde alltså budgetpropositionen som lades framför ett par sedan. Jag kan inte se attSocialdemokraterna med sina förslag lever upp tillden målsättning som man då hade så klar.50 miljoner kronor till kulturmiljövården ingick i enöverenskommelse. Om vi gör en överenskommelseförsöker vi stå för den. Det händer att det sprattlaslitet på den ena eller den andra sidan. Det skall vidock försöka undvika för skull och medhänsyn till alla som bor i vårt land.De ökningar som Socialdemokraterna vill göra isina reservationer, som jag läste upp, ärprocentuellt mycket små. Ni kan jämföratotalsumman med de summor som gällde när ni sattvid regeringsmakten och ladefram sitt sista budgetförslag. Eftersom BengtGöransson inte tänker komma tillbaka, kan hanåtminstone inte bli kulturminister en gång till. Viden jämförelse mellan siffrorna finner vi att vi hargått högre upp. tycker vi att det är tid attbromsa. Varför infaller katastrofen just här? Varförskulle vi nå ett bra läge om ni skulle få igenom eraprocentuella ökningar. Min fråga kvarstår: Är detfråga om populism eller inte?Anf. 22 () replik:Herr talman! Det är självfallet ingen katastrof. Jagtror inte heller att jag har tagit det ordet i min mun.Det är fråga om vad som är bra och vad som ärmindre bra. Här har vi alltså gjort olikabedömningar. Jag har mycket stor respekt förrestriktivitet i budgetsammanhang. Jag skall inte såsom ElisabethFleetwood föregripa fredagens debatt och gå in påde stora ekonomiska frågorna. Jag bara konstateraratt den socialdemokratiska motionen i anslutningtill regeringens budgetproposition är ekonomisktstarkare. Vi har således inget att skämmas för närvi på det här området arbetar för mera pengar.Elisabeth sade att dessa 50 miljonerkronor till kulturmiljövård ingick i enöverenskommelse. Det är helt riktigt.Överenskommelsen kom till efter det att viframförde ett krav på 100 miljoner. För att få tillstånd denna överenskommelse tvingades vi prutahälften. I min naivitet hade jag möjligen hoppats attElisabeth skulle kunna tänka sig att varamed på litet flera överenskommelser. Smärtgränsentycks tydligen gå vid dessa belopp för satsningar påkultur i skolan. Det är bara att beklaga.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Trots allt har vi närmat oss varandralitet grand, och det är väl bra. sadeatt det inte är fråga om någon katastrof utan omolika uppfattningar, och det var skönt att höra det.Min slutreplik i denna omgång blir att jag anser attvi som politiker måste ha civilkurage och sägaobekväma saker till särintressen när vi anser att detär nödvändigt. Vi kan inte frångå det som vi kännerär riktigt och som vi tycker är en förutsättning föratt vi skall sköta vårt arbete i på ett riktigtsätt.Anf. 24 ():Herr talman! Enligt syn ärkulturpolitikens viktigaste uppgift att geförutsättningar för ett levande kulturliv. Politikenfår dock aldrig styra aktiviteterna. Politikernasuppgift är i stället att vara stödjande och se till attpolitiken är förutsättningsskapande. I ettdemokratiskt samhälle är ett fritt kulturliv en av deviktigaste grundstenarna. Vi har i engrundlagsfäst yttrandefrihet, och den skall vi varamycket rädda om.I alla tider har nya kulturimpulser påverkatmänniskors handlingsmönster. Så är det också . I en värld där geografiska avstånd alltsnabbare kan övervinnas uppstår allt fler mötenmellan olika människor och mellan kulturer. Detkräver respekt och förståelse för andra livsstilar,religioner och kulturer. Kunskap om den egnahistorien och engagemang för det egna kulturarvetkan ge möjligheter till fruktbart samarbete medandra länder och andra kulturer.Ansvaret för kulturen vilar på många. Staten,landstingen och kommunerna har var för sig ochibland tillsammans ett speciellt ansvar för atttillhandahålla den ekonomiska grundnivån. ICentern anser vi dessutom att folkrörelserna har ettansvar för att ta till vara det engagemang och denkreativitet som finns hos människorna. Ofta är deti vardagsmiljön som intresset väcks, t.ex. iarbetslivet, i skolan och i omsorgsverksamheten.Tidigare talare har sagt ganska mycket om denkulturpolitiska utredning som regeringen hartillsatt och en del andra kulturberedningar. Låt migbara säga att jag också tycker att det har tagit långtid -- mycket -- att få en sådan utredningtillsatt. Från föreslog vi faktiskt redan 1984en översyn utifrån en del av de aspekter som ÅkeGustavsson tidigare pläderade för här, nämligenutifrån hur decentraliseringsmålet har uppfyllts.Det hade då gått satte uppmålen för samhällets kulturpolitik. Men varken dåeller kundeSocialdemokraterna ställa upp på vår begäran. Detbehövdes tydligen en ny regering för attutredningen skulle komma till stånd. Nog är det enmärklig omsvängning. För min del lämnar jag detsom har varit i denna fråga bakom mig och ser framemot en livlig och konstruktiv debatt i denparlamentariskt tillsatta utredningen till gagn förkulturen framöver.1974 års kulturpolitiska beslut var en milstolpe i densvenska kulturpolitiken. Det rådde en bredsamstämmighet om de kulturpolitiska målen somformulerats och som varit och är en storkulturpolitisk tillgång. Hela Kultur- ochFolkrörelsesverige gav de föreslagna målen ettbrett stöd. När de kulturpolitiska målen nu ses överär det viktigt att de som då engagerades i arbetetåter får komma till tals.I ser vi kulturen som en viktig regionalutvecklingsfaktor. För att folk skall trivas på en ortär det viktigt att den nämns i positiva sammanhang.Särskilt viktigt är det om man vill locka ungdom tillsig. Vi kan t.ex. se på operafestivalerna i finskaNyslott som har blivit internationellt berömda ochpå rockfestivalerna i som har placeratdenna ort inte bara på utan på helaSkandinaviens karta. Svenska musikfestivaler har isommar arrangemang på 23 olika platser runt om iSverige. Det är ett annat exempel på vad kultur kangöra för att uppmärksamma en ort.I denna kulturpolitiska debatt har betänkandenaKrU19 och KrU27 fallit på min lott. Betänkande nr19 handlar om ersättningar och bidrag tillkonstnärer. Ett enigt utskott står bakom dettabetänkande. har i sinfördjupade anslagsframställning uppgett att antaletansökningar har ökat betydligt ,medan antalet bidragstagare har ökatlångsammare. Därför är det glädjande, tycker jag,att regeringen har satsat på en utökning av de s.k.långtidsstipendierna , från 30 till 45. Detfinns stipendier som står öppna för samtligakonstnärskategorier. är också heltöverens om att ansträngningar måste göras för attframför allt yngre konstnärers ekonomiska villkorskall förbättras.I kulturutskottets betänkande nr 23 behandlasregeringens förslag på kulturmiljövårdens område,som lagts fram i budgetpropositionen.Vår miljö och vår historia ger kunskaper som ärnödvändiga för förankring i och tilltro tillframtiden. De av oss som har haft tillfälle att seutställningarna ''Den svenska historien'' kan säkertskriva under på detta påstående. Varje generationhar ett ansvar för att vårda kulturarvet så attframtida generationer kan uppleva det fantastiskasom faktiskt finns runt omkring oss, här och , iden dagliga miljön.Frågan hur vi bäst tar till vara kulturarvet tilldrarsig en ökande uppmärksamhet. Det finnsnaturligtvis flera förklaringar till detta. Den snabbasamhällsomdaningen är en förklaring. Jord- ochskogsbrukets modernisering, som har lett till enstark påverkan på kulturlandskapet, kan vara enannan förklaring. Nya industrimiljöer har växtfram, stadskärnor har omvandlats, och boendetsvillkor har förändrats. Miljöförstöring, främst avluftföroreningar, har påskyndat skadorna. Listankan göras mycket lång. Hela denna förändring harlett till att den yttre miljön tilldragit sig ett starktökat intresse. Det gäller sådant som bevarande aväldre byggnader, såsom bostadshus ochindustrifastigheter, samt natur- och landskapsvård.Det finns ett stort behov av resurser påkulturmiljövårdens område, något som såvälregering som några motionärer påtalat.Riksantikvarieämbetet har i sinanslagsframställning visat på behovet av en ökningav anslaget. Det arbetsmarknadspolitiska läget göratt det nu finns personer med kunskap på skildaområden som, i stället för att vara arbetslösa, kanengageras för arbete med kulturmiljövård. har, som tidigare nämnts,överenskommelser träffats om en ökning avanslaget med , ett medelstillskottsom täcker en del av de i motionerna framställdayrkandena.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i kulturutskottetsbetänkanden nr 19 och 23.Anf. 25 ():Herr talman! Kulturen hjälper människan att växasom människa. Kulturyttringarna kan ocksåtillfredsställa människors behov av gemenskap ochförvaltande av de egna resurserna. Kultur är deerfarenheter, kunskaper, värderingar och normersom bearbetas och sprids och genomkommunikation blir gemensamma för gruppen.Människors behov tar sig olika uttryck. Att aktivtuttrycka sig i litteratur, dans, teater och bildkonstger en människa bättre möjlighet att lära känna sigsjälv. Dessa uttrycksmedel sätter spår iverkligheten i form av seder, vanor, miljöer ochföremål. Allt som bevaras blir en bild av vårhistoria och vårt kulturarv.Den kristdemokratiska kulturpolitiken vill värnaom vårt kulturarv och förmedla kunskap om den tillkommande generationer.Att lära känna sig själv, sitt land och dess kultur ärbörjan till att våga möta andra och främmandekulturer. I mötet med andra kulturer kan nya vanoroch seder tillföras vårt svenska kulturarv ochdärmed främja utveckling och samhällsgemenskap.En förutsättning för ett givande kulturutbyte är attvi bevarar vår egen nationella kulturtraditionlevande.I ett mångkulturellt samhälle utvecklas förståelseoch tolerans. Vår kultur breddas och fördjupasgenom ett aktivt utbyte mellan människor av olikanationaliteter och ursprung. Kulturpolitikensuppgift är att värna om och utveckla individen.Kulturen bidrar också till att ge oss en fördjupadsyn på tillvaron.Herr talman! Biblioteken är utomordentligt godakulturförmedlare och har utvecklats tillkulturcentraler med konstutlåning,musiklyssnande, filmförevisningar, utställningar,debatter, släkt- och hembygdsforskning, m.m.Arbetet med litteratur och böcker är dockbibliotekens centrala uppgift. Barn och ungdomstår för cirka en tredjedel av alla lån. Därför är detviktigt med ett gott samarbete mellan bibliotek,skola, förskola och föreningsliv. Viktigt är också attläshandikappade barn och invandrarbarn gesuppmärksamhet.Biblioteksverksamheten kan, som alla andraverksamheter, lätt ''köra i gamla hjulspår''. Det ärangeläget att stimulera till försöksverksamheter föratt utveckla nya arbetsformer och finna nyamålgrupper. harbiblioteksfrågorna varit föremål för en omfattandedebatt. Utskottet har tidigare tagit ställning föravgiftsfria boklån, och jag finner ingen anledningatt frångå det ställningstagandet. Dessa frågor ochmånga andra kommer att finnas inom ramen förden parlamentariska kulturpolitiska utredningensarbete. Jag anser därför inte att det är befogat meden särskild utredning i biblioteksfrågor, vilketföreslås i reservation 5 till kulturutskottetsbetänkande nr 17.Bildkonsten, slöjdandet och hantverkskunnandetär viktiga grenar inom konsten och måsteuppehållas. Bildkonsten är ett sätt att gestaltaverkligheten och ge den en personlig tolkning.Bildkonsten har en vid omfattning från grafik,stafflikonst, skulptur, foto och arkitektur tillformgivning av bruksvaror. Det är därför viktigt attskolan lär eleverna att kritiskt tolka bilder,bildkomposition, olika stilar och traditioner samtkvalitetsaspekter. Det gäller inte minst den rörligabilden.Offentlig konst visas på våra museer ochkonsthallar. I många bostadsområden över helalandet finns konstnärliga inslag i boendemiljön. Avbetydelse för detta är överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna, genom vilkenmedel avsätts för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden och vars syfte är att stimulera tillökad ROT-verksamhet under 1993 och 1994.I reservation nr 21 till betänkandet yrkas på 4miljoner till en kampanj som skall informerabyggherrarna om värdet av konstnärliga inslag iboendemiljön. Information är i och för sig någotbra och viktigt, men vi har inga 4 miljoner över, ochhade vi det, hade vi hellre lagt dem till de 15miljoner som finansutskottet förordat och somriksdagen ställt sig bakom. Jag tvekar också införtanken att avsätta 4 miljoner för att informera omatt det finns 15 miljoner i bidrag.Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillutskottets hemställan i kulturutskottets betänkandenr 21 och avslag på reservationen samt avslag påreservation 5 till kulturutskottets betänkande nr 17.Anf. 26 Kulturminister ():Herr talman! FN:s förre generalsekreterare är just nu min gäst i . Pérez deCuellar är ordförande i Unescosvärldsprojekt om kulturens betydelse förutveckling. Jag har inbjudit denna FN-kommissionatt hålla sitt första möte här i . Det kommeratt ske , och i samband med det mötetkommer det också att ordnas ett internationelltkulturseminarium. Vi diskuterar alltså i dessa dagarhur uppläggningen av den här konferensen skallvara.Det är ett mycket intressant fenomen att den förregeneralsekreteraren själv vill sätta sig somordförande i den här kommissionen. Det visarvilken vikt man lägger vid de här frågorna ochvilken betydelse man ger kulturen som ett bidragtill utvecklingen i världen. Inte minst pekar man påyttrandefrihetens betydelse, och därmed ser manockså den konstnärliga friheten som avgörande förden totala utvecklingen i olika länder och i världensom helhet.Man pekar naturligtvis också på barnens kulturellamiljö och vilken betydelse deras möjligheter tillbildning och konstnärlig utveckling har för derasframtid.Man tittar också på vilken betydelse kulturen harsom tillväxtfaktor över huvud taget.Det finns också en annan sida av den här saken,nämligen vilken respekt olika länder visar sinakulturella minoriteter, vilken ställning de har ochvilka möjligheter de har utöva sin kultur ochupprätthålla sin kulturella identitet. Det finnsstudier som visar att risken för etniska ochkulturella konflikter är mindre i länder där manrespekterar kulturella minoriteters önskemål omatt få utöva sin kultur.Vi vet vad etniska och kulturella konflikter kan fåför obehagliga uttryck i sin värsta form. Vi ser det i , i vår närhet, i . Därmedkommer faktiskt också kulturfrågorna in ivärldspolitikens centrum. Jag tror bl.a. att det ärmot den bakgrunden som Pérez de Cuellar själv harvalt att bli ordförande i den kommission som skallstudera kulturen som utvecklingsfaktor.Jag har tillsammans med den polskekulturministern bjudit in till överläggningar mellanÖstersjöstaternas kulturministrar. Vi kommer attträffas här i . Vi skall dådiskutera hur vi kan öka samarbetet, utbytet, byggaupp nätverken och få kännedom om varandraskultur i den nya region som har uppstått kringÖstersjön i och med kommunistdiktaturernas fall.Det är naturligtvis inte minst viktigt för de nyademokratierna att få kontakt med oss, mensamtidigt är den här öppningen en stimulans föross. Vi får en återknytning till vår egen historia ochfaktiskt också vårt eget kulturarv, som undermånga år har varit oåtkomligt för oss.I det här sammanhanget skulle jag vilja upplysaElisabeth om att det visst finns pengar förkulturellt samarbete med de nya demokratiernaösterut. Det finns på pengar, somanvänds , det finns möjlighet att få del avde s.k. östmiljonerna för kulturella aktiviteter, ochdet finns ett projekt som heter , somfungerar i praktiken. Men självfallet finns detbehov av ytterligare utveckling på det här området.En tredje internationell aktivitet som jag skullevilja peka på är det som händer inom . I ljuset av att de nordiska staterna närmar sigEG tar sig nämligen arbetsformerdelvis nya uttryck. Som alla här kanske känner tilldiskuterades i vid session ennysatsning på det kulturella området i och med atten del av de gamla arbetsuppgifterna faller bortfrån och i stället utförs inom ramenför EG-samarbetet.Det här visar att den internationella dimensioneninom kulturen är mycket påtaglig och mycketnärvarande i det kulturella arbetet. Detär definitivt en mycket integrerad del av kulturen.Särskilt gäller det i ett land som , som har ettväldigt litet språkområde och som kan vara ganskautsatt av det internationella trycket. Dels är detfråga om en internationell påverkan utifrån, som vialltid måste ta hänsyn till när vi diskuterar densvenska kulturen, dels handlar det om vår egennärvaro i den internationella miljön.Mot bakgrund av detta finner jag det ytterstmärkligt att man skulle bryta ut de internationellakulturfrågorna i samband med en översyn avkulturpolitiken i inför de närmaste 10--20åren.När medierna har frågat mig om detta har jag sagtatt man naturligtvis kan överväga och se efter omman skulle kunna bryta ut dessa frågor ur den storaparlamentariska kulturutredningen. Men det äruppenbart att utredningen skulle bli myckethandikappad om den inte fick syssla med deinternationella frågorna.Vi står inför olika utmaningar , somKulturutredningen måste ta hänsyn till. Det gällerutvecklingen på medieområdet -- framför alltetermedierna -- som är till nytta för kulturen menockså spelar en stor roll över huvud taget förspridandet av kultur. Det gäller det mångkulturellasamhället. Det gäller den nya synen på kulturensbetydelse för utveckling av andra sektorer isamhället och för tillväxten. Det gäller naturligtvisvad som skall hända ute i regionerna nu när denregionala uppbyggnaden delvis, kan man säga, ärklar. I detta avseende är den internationellautvecklingen naturligtvis en ny utmaning.Då är frågan hur dessa frågor skall hanteras.Regerigen har bestämt sig för att det skall finnas treutredningar: den stora parlamentariskakulturutredningen och två andrastrukturutredningar vad gäller museerna ochteatrarna.Den stora parlamentariska utredningen skall jusammanväga alla synpunkter. Det kan då vara braatt den som underlag för detta har strukturellautredningar på några mycket viktiga områden, därdet finns akuta problem att ta itu med, t.ex.museerna och de regionala teatrarna. Därutöverfinns det i önskemål om att det skallfinnas utredningar om biblioteken, industriminnenoch dansen. Om den parlamentariska utredningeninte får den totala överblicken går effekten delvisförlorad.Jag vet att det är svårt när man kommer in iriksdagen som ny ledamot att riktigt förstå miljönhär. säger att han vill bryta ut deinternationella frågorna och tar bl.a. upp frågan omkulturturism. I den stora kulturpolitiskautredningen ingår detta som en viktig del. Den skallpå ett tidigt stadium göra en utvärdering avkulturens betydelse för tillväxten. Naturligenkommer de internationella frågorna och framförallt kulturturismen in som en del av denna. Omman bryter ut denna del kommer det att ta längretid att få fram den studien, framför allt om den görsparlamentariskt.Simon Liliedahl vill ha en snabb utredning. Enenmansutredare brukar kunna jobba mycketsnabbare än parlamentariska utredningar. Om mandessutom skall vänta med atttillsätta dessa ledamöter innebär det en försening.Dessutom säger att Ny demokrativill vara med i dessa utredningar. Men så blir detinte alls. Socialdemokraterna har sagt att det skallvara 18 ledamöter, 6 i varje. Ny demokrati får inte3 platser, om de skall fördelas proportionellt.Charlotte kanske uttryckte sig litet väldrastiskt när hon sade att hadeblivit lurad, men det är nog tyvärr så. Jag tror att nii Ny demokrati skulle ta er ytterligare en funderareföre voteringen om vad som egentligen är bäst föratt ni skall uppnå ert syfte med att få kulturturismenbelyst på ett tidigt stadium. I den storaparlamentariska utredningen kan ni sätta er in isamtliga frågor och göra avvägningar. Där är jusamtliga partier företrädda proportionellt.Simon Liliedahl gjorde en koppling till vad som harhänt med ägare. Det var ett mycketbra exempel. Där hade vi en enmansutredare, somförst gjorde de tekniska utredningarna ochgenomlyste detta mycket snabbt. Sedan hade vi enparlamentarisk beredning, en grupp politiker somsatte sig ned och utvärderade denna utredning. Denkom fram till en slutsats på . Det varett utmärkt arbete, men det handlade inte omnågon parlamentarisk utredning, med direktiv,sekretariat osv.Tyvärr är det nog så, , att engammal räv som , som har gått häri korridorerna år ut och år in, har vilselett Nydemokrati i den här frågan. Om ni vill ha en snabbutredning och belysning av kulturturismen bör dethelst ske inom ramen för den stora utredningen.Det ingår där. Om ni vill ha snabba utredningar ochkvalificerat arbete när det gäller museerna ochteatrarna går det mycket bättre medenmansutredningar. Resultaten av dessa fårparlamentarikerna sedan ta del av.Herr talman! Jag vill säga några ord om barnen. Attvi möjliggör för barn att komma i kontakt medkultur på ett mycket tidigt stadium är kanske detviktigaste.Elisabeth sade tidigare att barnen inte harnågon plats i den borgerliga kulturpolitiken. Detvar ett okunnigt uttalande. Det satsas mer pengarpå barnkulturen i årets budget. Dessutom har detpå socialministerns uppdrag gjorts en utvärderingom barnens villkor: Barns och ungdomars kultur. konstaterar man att antaletteaterföreställningar något har minskat, menbesöken har ökat. Fler barn och ungdomar harbesökt teatrarna. De fria teatergruppernasverksamhet för barn och ungdomar har inteminskat. Dansen befinner sig i ett expansivt skede.Inom musikområdet har det inte heller skett någrastörre förändringar av verksamheten.Det är alltså en ganska positiv bild av barn- ochungdomskulturen som ges i denna utvärdering.Men man säger att det inom kulturinstitutionernafinns en stark oro inför den fortsatta utvecklingen.Det är här som vi politiker kommer in, bådenationellt och i kommunerna, för att säkerställa attkulturen inte naggas i kanten. Sedan gammalt ärbarnkulturen ganska väl försedd, menkulturinstitutionerna är mycket villrådiga om hurde skall lägga upp verksamheten när det gällerungdomarna. De har svårt att hitta former för attvåra tonåringar skall komma i kontakt medkulturen. De nya pengarna till skallbl.a. användas för att man skall hitta nyautvecklingsprojekt för barn och ungdomskultur.Sammanfattningen av denna utvärdering är kansketill någons förvåning att det största problemet förkulturinstitutionerna och organisationerna hittillsinte är pengarna utan den pågåendeomorganisationen i kommunerna,decentraliseringen och uppsplittringen avresurserna. Kommunpolitikerna har en viktiguppgift att se till att de kulturpengar som tidigarehar funnits inte försvinner till en annanverksamhet.Herr talman! : riskerar man attförlora perspektivet i sådana här debatter. Detövergripande och viktiga när det gällerkulturpolitiken på det nationella planet i är att kulturen har fått mer pengar. Var jag änkommer i Kultursverige tackar man mig ochregeringen.