prot · GG09125 · 1993-06-09 00:00:00 — Det finns pengar hos höginkomsttagare som är låsta i ett sparande och som i stället, medhjälp av politiska beslut, skulle kunna föras över tillde hushåll som kan använda dem för tak överhuvudet, mat för dagen och konsumtion. Det skulleockså lätta på trycket i den hemmabaseradeindustri som det går dåligt för.Det finns vinster i de delar av exportindustrinsom har vunnit på kronans fall. gäller detframför allt att se till att de pengarna kommer tillanvändning i den svenska industri som vill vara medoch bygga upp det samhälle som skall basera sig påbättre teknologi, på mera framåtsyftandemiljöteknik och på en utveckling avkollektivtrafiken samt ett värnande om det jämlikasamhället, både vad gäller kön och vad gällerregionalpolitiken. Det krävs politiska beslut somför över pengarna från där de finns och dit där dekan användas på ett produktivt sätt. De beslutenlyser med sin frånvaro. Resultatet blir ökandeklyftor i samhället, ökande skillnader mellan rikoch fattig och mellan olika regioner.Jag vill sammanfatta regeringens år med följande.Sällan har så få försämrat för såmånga.Anf. 60 (nyd)replik:Herr talman! har någon f.d. kommunistpratat så mycket.Jag har tidigare blivit kallad för populist. Jag brukarvara stolt över det. Jag har översatt det som att detär fråga om en politiker som folk förstår. har jagfått höra något helt annat här.Vi har fått har en ordflod med överbud. Så snackaom populism!Pengar är inget problem för . Jagundrade hur det kom sig. Men sedanförstod jag. För gamla revolutionärer är det ganskaenkelt: Behöver man pengar tar man dem frånandra. Så är det med den saken.Där var ett inslag om att föra över pengar. Det varganska intressant. Det kallas på ett mera korrektspråk för att konfiskera eller stjäla pengar. Nog harfru tillgång till recept.Vi fick höra att inte är isolationistoch inte heller extremist. Men hon är feminist.Vidare undrade hon vad en majoritet av den norskabefolkningen är. Jag kan tala om för attde är norrmän. Om de kallas för något annat blir defruktansvärt arga.Vi har tidigare hört hur olika personer harbekämpat kommunismen. Jag hörde inte, eftersomdet var så mycket ord. Jag hörde inte riktigt omäven bekämpade kommunismen.Det marxistisk-leninistiska kampförbund som honvar med i var väl inte kommunistiskt det heller, likalitet som de som hälsade på förr itiden var kommunister! Allt detta är intressant.Men sedan säger i någon tjusiginledning att vi i Ny demokrati vill visa tillbaka folktill sina bödlar. Det är otroligt att ens behöva höranågot sådant.Vi i Ny demokrati önskar ha mer frivilliga insatser.Vår inställning är att man skall appellera tillmänniskor. Man skall fråga dem vad de vill göra.Vill de ställa upp? Vi tycker att välgörenhet skallvara avdragbar. Om någon stöder FN, hjälper tillmed flyktingpolitik eller vad som helst, skall detvara avdragbart. Folk skall själva engagera sig.Vi tycker att man skall stödja FN, Röda korset,Lottorna, kyrkorna osv. Varsågod, !Allt detta skall ske med ett engagemang inifrån.Vi kritiserar den politik som har förts på det härplanet . Den kritiken kvarstår. Jag hade mertaletid till förfogande tidigare och försökte dåbeskriva vad det är som är fel i den svenskaflyktingpolitiken. Den är felaktig, och vi har intevågat visa upp för svenska folket vad den egentligeninnebär. Vi politiker vågar inte ens tala om hurmycket den kostar. Det går inte heller att få reda pådet.Vi tycker att sådana frågor skall läggas upp påbordet och diskuteras. Även skall talarakt upp och ned och hederligt i dessa frågor. Kominte dragande med bödlar! Det tillhör en annanvärld i vilken var mer bevandrad förri tiden.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det är alldeles rätt, IanWachtmeister, att jag är feminist. Jag hoppas attmånga i den här kammaren är det. Min definitionpå en feminist är att man är medveten om att detfinns grundläggande skillnader och ojämlikhetersom inte beror på någonting annat än just skillnad ikön och att man dessutom är beredd att göranågonting åt det.Jag tycker att det vore bra om många, inkl. IanWachtmeister, i det avseendet betraktade sig somfeminister, för annars kommer vi aldrig att uppnåde mål som t.ex. talade om att viskall ha för jämlikheten.Jag har ingen kassakista som jag kan ösa pengar ur.Jag tycker att jag var ganska tydlig när jag sade attvi har lagt fram ett förslag till ekonomisk politiksom är väl finansierat och som inte ökar påbudgetunderskottet men som genom sinkonstruktion minskar arbetslösheten. Det ärnämligen den centrala frågan , och då gällerdet att använda varje krona på ett sådant sätt minskar arbetslösheten utan att ökabudgetunderskottet.Då handlar det om omfördelning. Det är inte ett såsvårt ord. Jag tror att t.o.m. det. Omfördelningen betyder att man tarpengar där de finns och ser till att de hamnar därman tycker att de gör mest nytta.Det är inte konfiskering. Jag tycker att det ärrimligt att säga att människor som har fåttstora skattelättnader och dessutomhar höga inkomster skall vara med och betala nuoch se till att så många som möjligt kan få arbete.Jag vet ju att vår representant i skatteutskottet,, som verkligen är den som skalläras för förslaget om grundavdrag, t.o.m. harlyckats övertyga om att det var enbra idé. gick ni inte lika långt som vi ville, menni förstod att det var en mycket klok tanke att se tillatt människor med höga inkomster nu hjälper tillså att människor med låga inkomster får tillräckligtmycket pengar för att ha mat för dagen och tak överhuvudet.Rättvisa kan man också kalla det för. Jämlikhet kanman kalla det för. Nyckeln ligger i fördelning,omfördelning.Anf. 62 (nyd)replik:Herr talman! frågade om jag ärfeminist. Givetvis är jag feminist. Jag är såvitt jagvet den ende man som i denna kammare uppträtt ikjol, i kilt.I övrigt måste förstå ett par saker.Alla i är inte tokiga. Det finns en delsom arbetar i vissa utskott som t.o.m. är ganskakloka. I finansutskottet finns , ochLars är också en festlig figur. Men vi harfaktiskt inte tagit någonting från dem. Däremot harvi stött vissa saker som de har kommit fram med.Grundavdraget var inte ett alster därifrån.Sedan det här med omfördelning och hur man skallta från varandra. Man tror att om man ger varandrabidrag, så ordnar det sig. Om härbehöver pengar, får han bidrag av mig, och sedanger han bidrag till , som ger bidrag tillmig. Det löser ju ingenting. Vad vi måste skapa ärarbeten.Då är det de små arbetsgivarna som är viktiga. Vihar brist på arbetsgivare i detta land, och denbristen blir inte kurerad om man bedriver GudrunSchymans politik, utan tvärtom. Då kommer viknappt att ha några arbetsgivare kvar.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag tror inte att feminismen sitter ikläderna, att den är beroende av om man har kjoleller byxor. Jag vet många kvinnor som har kjolsom jag inte alls skulle beteckna som feminister ochtvärtom. Innehållet i politiken är avgörande, intelängden på byxorna eller på kjolen.Vad gäller företagsamhet är det väldigt viktigt i dethär läget att stimulera de företag som gårdåligt beroende på bristande efterfrågan påhemmamarknaden. Då är det ju viktigt att användaexportindustrins vinster, som är ett resultat avkronans sjunkande värde, så att de pengarnakommer den mindre företagsamheten, de småföretagen, till godo i form av att man ställer dem tillförfogande som riskvilligt kapital osv. Det är ett brasätt att omfördela inom näringslivet.Vi är för en utveckling av näringslivet, av detsjälvklara skälet att det är en mängd saker sombehöver utvecklas och göras här i landet och att detskapar jobb. Men en förutsättning är då också ser till att vi inte för en politik som i kommuneroch landsting innebär att det blir en uträknad ochuppenbar arbetslöshet inom de närmaste två åren.Det rör sig om, har jag sagt, ungefär 100 000 jobb,framför allt jobb som innehas av kvinnor.Det här är ju en medveten politik. Man kan medöppna ögon se att det sättet att spara leder till ökadarbetslöshet. Då är det fel sätt.Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 juni.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:227 till jordbruksutskottet1992/93:253 till socialutskottet1992/93:257 till näringsutskottetSkrivelse1992/93:258 till försvarsutskottetFörslag1992/93:RR7 till arbetsmarknadsutskottet4 § Investeringar i trafikens infrastrukturm.m.Föredrogs ånyotrafikutskottets betänkande1992/93:TU35 Investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. (prop. 1992/93:176 och1992/93:100 delvis).Anf. 64 ():Herr talman! Jag vill i likhet med vad jag gjorde framhålla att till betänkandet har fogats ettantal socialdemokratiska reservationer och att vihelt naturligt ställer oss bakom samtliga dessa. Menjag vill speciellt yrka bifall till reservationerna 1, 2,4, 5, 6, 9, 10, 12, 13, 14 och 15.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Jag yrkar bifall till trafikutskottetshemställan i betänkande 35 i dess helhet, förutomatt jag också yrkar bifall till reservation 8.Sedan hoppas jag att kammaren nu kommer attkvitta ut ordentligt mellan blocken. I går var detnämligen det förhållandet att det diffade fyrapersoner mellan blocken som förorsakade att detblev 161 röster mot 161. Så kvittningsmännenmåste nu vara skärptare, och det hoppas jag att deär.Anf. 66 ():Herr talman! Givetvis står jag bakom denmeningsyttring som är fogad till betänkandet. Jagvill yrka bifall till meningsyttringen vid momenten1, 7, 17 och 43.Anf. 67 ():Herr talman! Eftersom inte ärnärvarande, ber jag att få yrka bifall till reservation3.Anf. 68 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till vad gäller mom. 9. Det innebärockså att jag ansluter mig till vad som undergårdagens debatt framfördes om ett nej till etttredje ytspår över Riddarholmen.Anf. 69 (nyd):Herr talman! Med hänvisning till det jag i gårframförde hemställer jag i enlighet med detutdelade särskilda yrkandet att , bl.a.med anledning av min motion T43 yrkande 2, gerregeringen till känna vad utskottet anfört omstamvägnätets standard och utbyggnadstakt, medden ändringen att motorvägsbyggande på detolycksdrabbade och svårframkomliga avsnittet avE 4 mellan och prioriteras.Anf. 70 ():Herr talman! Jag ber att i likhet med i går få yrkabifall till den socialdemokratiska reservationennr 17.Anf. 71 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till mitt i gårframställda särskilda yrkande beträffande mom. 39i trafikutskottets hemställan.Anf. 72 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till motionerna T55och T337, vilka syftar till att lyfta framfördelningsfaktorn regional balans vid fördelningenav väganslagen.Anf. 73 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till motion T76yrkande 1.Anf. 74 ():Herr talman! Jag ber också att till slut få yrka bifalltill hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (inriktningen av trafikpolitiken)Först biträddes reservation 1 av . med 132 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 170ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 179röster mot 129 för reservation 1 av Sven-GöstaSignell m.fl. 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (utvärdering av trafikpolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot140 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4 (investeringar i sjöfartens infrastruktur)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot151 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (planeringsramar)Först biträddes reservation 4 av . med 131 röster mot 13 för meningsyttringenav i motsvarande del. 174ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 179röster mot 131 för reservation 4 av Sven-GöstaSignell m.fl. 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (väginvesteringarnas inriktning ochstamvägnätets omfattning m.m.)Först biträddes utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionT76 yrkande 1 av m.fl. med 20röster mot 16 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 281ledamöter avstod från att rösta.Karl (nyd) anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha rösta nej.Härefter bifölls utskottets hemställan med 236röster mot 18 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionT76 yrkande 1 av m.fl. 60 ledamöteravstod från att rösta.Karl () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha rösta nej.Mom. 17 (anslaget Drift och underhåll av statligavägar)Först biträddes reservation 6 av . med 137 röster mot 12 för meningsyttringenav i motsvarande del. 170ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 178röster mot 130 för reservation 6 av Sven-GöstaSignell m.fl. 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (automatisk hastighetsövervakning)Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 32för reservation 8 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 22 (anslaget Byggande av vägar)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot129 för reservation 9 av m.fl. 10ledamöter avstod från att rösta.Ines Uusmann (s) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 24 (anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot139 för reservation 10 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 35 (erforderliga regeringsbeslut förfullföljande av storstadsöverenskommelserna)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot130 för reservation 12 av m.fl.11 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 39 (planeringsinriktning för järnvägar)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 63för det av under överläggningenframställda yrkandet. 84 ledamöter avstod från attrösta.Björn () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Reynoldh Furustrand (s) anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Per-Erik () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 42 (anslaget Drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot140 för reservation 14 av m.fl.Mom. 43 (anslaget Nyinvesteringar istomjärnvägar)Först biträddes reservation 15 av Sven-GöstaSignell m.fl. med 133 röster mot 13 förmeningsyttringen av imotsvarande del. 173 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 178röster mot 139 för reservation 15 av Sven-GöstaSignell m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 51 (järnvägsindustrin)Utskottets hemställan som -- ställdes motreservation 17 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 53 (övriga infrastrukturprojekt)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 9för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna T55 och T337av m.fl. 17 ledamöter avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.5 § Den ekonomiska politiken och slutligbudgetreglering för /94Föredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU30 Den ekonomiska politiken ochslutlig budgetreglering för /94(prop. 1992/93:150 delvis).Anf. 75 ():Herr talman! skall nu ta ställning till detvå huvudalternativen i den ekonomiska politiken:-- Det ena alternativet är den s.k. tivolipakten, dvs.de borgerligas uppgörelse med Ny demokrati.-- Det andra alternativet är det socialdemokratiskaprogrammet för att bryta stagnationen, hävdaarbetslinjen och få i gång ekonomi så att vikan skapa ökade resurser.1. Jag vill börja med att slå fast att den borgerligaregeringen saknar en verkningsfull politik motarbetslösheten. i modern tid hararbetslösheten varit så hög, och harutsikterna på arbetsmarknaden varit så dystra.Det borgerliga alternativet bygger påförhoppningen att exportindustrin skall kunna ökaoch fungera som en motor för den svenskaekonomin så att den drar i gång produktionen ochfår upp sysselsättningen.Visst bör exporten kunna öka starkt ochkommande år. Den låga kronkursen, denförbättrade produktviteten samt de gamla och denya stabiliseringsavtalen ger det svenskanäringslivet en konkurrenskraft som aldrig förr.Men detta räcker inte till för att skallkomma ur den kris vi nu upplever påarbetsmarknaden. Det är den svaga efterfråganfrån hemmamarknaden som är orsaken till attproduktionen krymper och att arbetslöshetenskjuter i höjden. Därför måste villkoren även för deföretag som arbetar på den svenska marknadenförbättras.Detta vägrade regeringen inse när den lade framkompletteringspropositionen. Men där harregeringen fått underkänt även av de borgerliga iutskottet, som enats med Ny demokrati om att sättain en konsumtionsstimulans. Vad blev det då av allauttalanden, allt förhandlande och alla rubriker? Jo,det bidde en tumme, en gest utan verklig betydelseför kampen mot arbetslösheten. Vem kan tro attsänkt moms på hotell, camping och inrikes resorkan sätta fart på ekonomin, när ni gör detdyrare att bo i villa, radhus och hyreslägenhet?Hotelltjänsterna utgör av den privatakonsumtionen. Det bidde en tumme till BertKarlsson!Hur tror ni att denna tumme skall kunna avhjälpadet som är huvudproblemet i svensk ekonomi -- densvaga inhemska efterfrågan?Konjunkturinstitutet () visar i sin senaste rapportatt produktionen kommer att sjunka , att vårproduktion blir ca mindre i årän , att sysselsättningen försvagas och att denredan orimligt höga arbetslösheten fortsätter attöka.Det är således en mycket dyster bild som KItecknar av den ekonomiska politik som deborgerliga här i nu vill bedriva. Utöveren arbetslöshet på 7--kommer 5--att finnasi åtgärder, varför den totala arbetslösheten kommeratt uppgå till 13--. Vi arbetar som nation merän under vår kapacitet. Hur kan ni vara nöjdamed detta?Det borgerliga alternativet innebär att nukommer att göra om det misstag som mångaeuropeiska länder gjorde , nämligenatt fastna i en hög och beståendelångtidsarbetslöshet, en hårdhänt utslagning frånarbetslivet och ett omfattande bidragsberoende.Att verkligen är på väg att göra ommisstaget bekräftas av regeringens egna prognoserför . Om man fortsätter dennapolitik , kommer den totalaarbetslösheten att ligga kvar på orimligt höga 11 %.Ja, det är ingen spekulation från en kritiskopposition -- det är siffror som var och en kan läsai regeringens egen proposition.Vi får vänja oss vid arbetslösheten, sägerfinansministerns närmaste man uppgivet i entidningsintervju.Herr talman! Jag kan försäkra er om att visocialdemokrater aldrig kommer att vänja oss vidarbetslösheten. Jag kan försäkra er om att vi alltidkommer att bekämpa arbetslösheten -- och vikommer att bekämpa föreställningen om att manskall vänja sig vid arbetslösheten.Därför är det nödvändigt att den ekonomiskapolitiken får en ny inriktning. Vi vill formulera deninriktningen så här:-- För att värna sysselsättning och välfärd måsteinsatserna för att få i gång tillväxten överordnasandra ambitioner och krav. En prisstabilitet på godeuropeisk nivå är därvid ett viktigt medel för godtillväxt.Åtgärder måste sättas in . De måste utanfördröjning få effekt på hela samhällsekonomin --på konsumtion, produktion, investeringar ochsysselsättning. Den ekonomiska politiken skall haen sådan kraft att den berör varje företagare ochvarje konsument. Det är nödvändigt att få till stånden kraftig expansion i näringslivet. Det ärnödvändigt för att klara sysselsättningen, för att fåner budgetunderskottet och för att hävdavälfärden.Den i särklass bästa stimulansen för att få i gångtillväxten kommer från en sänkt ränta. Denstimulerar till investeringar både hos företag ochhos hushåll, och den förstärker statsfinanserna.Därutöver behövs det en tillfällig finanspolitiskstimulans till konsumtion och produktion. Vi hardärför föreslagit en sänkning av momsen med 5procentenheter för att lätta på den åtstramning somnu pressar ner hushållens ekonomi. Vi vill ocksåskjuta upp den planerade extra höjningen avboendekostnaderna med 3 miljarder till dess attfastighetsmarknaden har stabiliserats.Dessa åtgärder sammantagna kan bidra till en ökadframtidstro och till en högre aktivitet i näringslivet.Men för att säkerställa att vi snabbt kommer ur dennedåtgående spiralen vill vi också sätta instimulanser på två andra områden, nämligen för entidigareläggning av investeringar i näringslivet ochför att tidigarelägga ersättningsrekrytering ochnyanställningar.Vi är också övertygade om att den ekonomiskapolitiken på detta sätt måste inriktas på attsamtidigt bekämpa arbetslösheten och inflationen.Genom att förhindra en forsatt snabb utslagning avproduktionskapacitet och genom att tidigareläggainvesteringar kan vi bekämpa arbetslösheten nu --och vi kan minska risken för inflationsdrivandeflaskhalsar längre fram.Jag vill därför uppmana de borgerliga att tänkaefter en gång till innan besluten om denekonomiska politiken fattas: Gör inte omStorbritanniens misstag , ett misstagsom ledde både till hög arbetslöshet och till höginflationsbenägenhet!Ambitionen måste tvärtom vara att alla som villskall kunna arbeta och skapa nya resurser. Enhalvering av arbetslösheten är det viktigastebidraget till sunda statsfinanser. Det innebär direkt,genom minskade ubetalningar och ökadeskatteinbetalningar, en förbättring avstatsfinanserna med 55--60 miljarder. Vi skallsamtidigt ha en prisstabilitet på god europeisk nivå.Det ger oss som nation bästa förutsättningarna förbestående ekonomiska och sociala framsteg.Inser ni vilket slöseri det är med vårt landsviktigaste resurser, människors vilja och förmågaatt arbeta och skapa nya resurser? Inser ni vilkatragedier det kommer att innebära för mångamänniskor?Ni riskerar att nu göra om misstaget från i fjol.Kommer ni ihåg hur ni talade om långsiktig politikoch att väljarna skulle hålla ut? Minns ni hur detgick? Alla såg att den ekonomiska politiken inteskulle hålla, men det tog , alltför ,innan ni erkände att den enda vägen var ettmisslyckande.Det får inte ta lika att nu inse att det behövsen ny politik som effektivt kan bekämpaarbetslösheten. Det vore utmanande omregeringen skulle ligga och slappa , närarbetslösheten skjuter i höjden. Det vore likautmanande om finansutskott skulleförsättas i passivitet då den öppnaarbetslösheten slår det ena dystra rekordet efter detandra.Jag vill därför deklarera att vi socialdemokrater --vilken dag som helst -- är beredda attinfinna oss i finansutskottet för att där förbereda deinitiativ som måste tas i kampen motarbetslösheten.Ju förr ni accepterar detta erbjudande, destobättre. som får gå i politisk passivitet ären förlorad dag, en förlorad dag för de arbetslösaoch för ekonomi.Låt oss hjälpas åt att sätta i arbete! Vi harinte råd med massarbetslöshet. har råd attarbeta.Anf. 76 i (nyd):Herr talman! Statens lånebehov nästa budgetårbedöms bli någonstans i storleksordningen 250miljarder kronor. Om man slår ut det påpersonerna här i blir det mer än perperson och månad som skall lånas nästa budgetår.Gammal som ung -- alla lånar vi alltså permånad.Så sent som 1998 bedöms underskottet i de totalaoffentliga finanserna bli av BNP.Förhoppningsvis har konjunkturen då vänt, så attvi är inne i en betydligt mera gynnsam fas. Men manbehöver inte ha någon högre matematisk utbildningför att kunna bedöma att detta inte går ihop.Att spara sig ur krisen går inte, men vi måste sparadär det går och sätta fart på devälståndsskapande krafterna. Det är det enda sättpå vilket vi kan ta oss ur krisen. Dåmåste vi vara beredda att ta ytterligare krafttag ochgå vidare för att få ner räntorna. Nästa gång blir detde heliga korna, var så säker.När vi i Ny demokrati har diskuterat vårtmotförslag till kompletteringspropositionen medolika regeringspartier, har vi av företrädare för detena partiet fått höra: Det här är ju jättebra,förutom den biten. Sedan har vi talat medföreträdare för ett annat parti, och de har sagt: Dethär är jättebra, förutom den biten -- och då har demenat en annan bit. Kvar blir inte så mycket.Jag tror att regeringspartierna nu måste samla sig,tänka till och göra någonting åt även de heligakorna.När vi i Ny demokrati sade attbudgetförstärkningen kommer att beslutas i denstorleksordning som regeringen aviserat ikompletteringspropositionen, så var det nogaövervägt. Det var också en chansning, eftersom viinte visste om vi skulle få något tillbaka.