prot · GH0929 · 1993-11-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:29Onsdagen den 24 novemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 november.2 § Anmälan om ny ordförande i anmälde att svenskadelegation utsett (m) till ny ordförande efter ().3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU9Finansutskottets betänkande 1993/94:FiU2Skatteutskottets betänkande 1993/94:SkU13Socialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU3--SfU5 och betänkanden /94:TU2--betänkande 1993/94:NU5Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att utrikesutskottetsbetänkande UU7, konstitutionsutskottetsbetänkande KU10, skatteutskottets betänkandenSkU3 och SkU5, justitieutskottets betänkandenJuU5 och JuU6, lagutskottets betänkanden LU5,LU6 och LU10, kulturutskottets betänkandenKrU4, KrU6, KrU7, KrU8 och KrU9,jordbruksutskottets betänkanden JoU7 och JoU8samt arbetsmarknadsutskottets betänkande AU8skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.4 § Avskaffande av ekonomiska sanktioner motSydafrikaFöredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU7 Avskaffande av ekonomiskasanktioner mot (prop. 1993/94:47).Anf. 1 ():Fru talman! antog FN:sgeneralförsamling enhälligt en resolution, sominnebar att alla förbud eller restriktioner motSydafrika när det gäller handel, investeringar,finansiering, resor och transporter upphävdes. Ettundantag gjordes: det tidigare rekommenderadeoljeembargot föreslogs upphöra att gälla när detinrättade övergångsrådet blivit operationellt.Detta historiska beslut hälsades med kraftigaapplåder från de närvarande deltagarna iförsamlingen. Vad vi applåderade var naturligtvisatt den nu pågående demokratiseringsprocessen iSydafrika -- genom besluten i det sydafrikanskaparlamentet att allmänna och fria val skall hållasden och genom inrättandet av ettövergångsråd -- nu i praktiken har avskaffatapartheidsystemet.Det är ett oerhört destruktivt system, som harförorsakat landets svarta befolkning svåra lidandenoch skapat stora ekonomiska och sociala skillnadermellan landets olika invånare.Som ett bevis på sina stora och avgörandepersonliga insatser för att göra dessa beslut möjligaoch för sina ansträngningar att åstadkomma enfredlig övergång till demokrati i kommerpresident de och atttilldelas Nobels fredspris.Överenskommelsen om upprättandet avövergångsrådet, som träffades i åri , ledde till att den svenska regeringenbeslutade att avskaffa handelsförbudet motSydafrika fr.o.m. den 13 september.I det betänkande som vi nu debatterar tillstyrkerutskottet förslaget i regeringens proposition om attockså upphäva lagen om förbud mot investeringar.För att den nu påbörjade demokratiskautvecklingen skall lyckas är det nödvändigt attomvärlden är beredd att genom ekonomisktsamarbete bidra till att revitalisera densydafrikanska ekonomin.Genom dagens beslut kan nu även lämnasitt bidrag till den ekonomiska utveckling som ärnödvändig för att stabilitet och fortsatta framstegpå vägen mot demokrati under fredliga former skallkunna garanteras. exportråd kommer nuatt med stöd av regeringen upprätta etthandelskontor i . Detta bidrar ocksåaktivt till att stärka våra handelsförbindelser.Men startade Näringslivetsinternationella råd managementutbildning försvarta småföretagare i . Den förstautbildningskonferensen hölls i meddeltagare från tjänstesektorn och handeln. År 1992flyttades utbildningen till , och under detvå har man i samarbete medSwedecorp utbildat 240 deltagare.Detta är ett bra exempel på hur vi genom att stödjaoch uppmuntra den fria småföretagarverksamheteni bidrar till ett pluralistiskt samhällesframväxande.Fru talman! Vägen mot demokrati är ofta svår ochdramatisk, men togs ytterligare ettsteg mot demokrati i . Då undertecknadesavtalet av landets politiska majoritet, i vilket bl.a.de s.k. svarta hemländerna upplöses och landetssvarta majoritet ges politiskt inflytande efter 300 årav vit dominans.Genom denna överenskommelse kommer också enny försvarsmakt och en ny polisstyrka att skapas.Alla de olika militära och paramilitära styrkor somkontrolleras av en politisk organisation skallsmältas samman till en nationell styrka. Den skallinnefatta både ANC:s och PAC:s väpnade grenar.USA:s beslut att nu slopa sina sanktioner motSydafrika innebär också att lån ur deninternationella valutafonden blir möjliga att geäven till Sydafrika.Fru talman! Alla dessa faktorer inger ändå hopp omatt vi snart kommer att få uppleva ett Sydafrikabyggt på demokratiska principer. Det är medsärskilt stor glädje som jag nu yrkar bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 2 ():Fru talman! Få platser på jorden har som ,årtionde efter årtionde, fångat vår uppmärksamhetoch väckt -- också i våra svenska sinnen -- starkakänslor av avsky för förtryckarna och respekt ochbeundran för dem som stått rasister och bödlaremot och aldrig gett upp i kampen förmänniskovärde och frihet!När jag som student bestämde mig för att engageramig politiskt i den liberala student- ochungdomsrörelsen var det inte minst de ungaliberalernas oreserverade motstånd mot alladiktaturer -- vilken färg deras fanor än bar -- somavgjorde mitt politiska val.De unga liberalerna ställde redan då, utansidoblickar på västvärldens s.k. ekonomiska ochmilitärstrategiska intressen, rasistregimen iSydafrika vid skampålen och begärde de svenskamedborgarnas och statsmakternas engagemang ochmedverkan i kampen för de förtrycktas frihet.När frågade mig om jag ville blihandelsminister i hans regering, nämnde hansärskilt att uppgiften att sätta stopp för svenskanyinvesteringar i ingick i uppdraget. Detmålet sökte regeringen i första hand uppnå genomen överenskommelse med det svenska näringslivet.När den vägen visade sig vara oframkomlig tillkomlagen om investeringsförbud i . För denlagen röstade alla partier i , medundantag av Moderata samlingspartiet.Genom beslutet om investeringsförbud komSverige att gå i spetsen för ekonomiska sanktionermot apartheidregimen. kom att åberopassom exempel av dem som i andra länder villemedverka till att ekonomiskt isolera Sydafrika.Den svenska lagen studerades flitigt, bl.a. av demsom i den amerikanska kongressen tog initiativ tilloch genomdrev beslut om ekonomiska sanktioner.År 1987 tillkom beslutet om svenskahandelssanktioner mot . Det beslutethade inte varit lika lätt att vinna gehör för. Närkravet på sådana sanktioner först ställdes avFolkpartiets partistyrelse vann det anslutning inomCentern men mötte motstånd både från densocialdemokratiska regeringen och från Moderatasamlingspartiet.För socialdemokraternas del gällde motståndetfrämst om sådana sanktioner var förenliga medsvenska åtaganden enligt . När regeringenkommit till klarhet på den punkten kunderiksdagsbelutet fattas med bred majoritet, dvs. avsamtliga partier med undantag av Moderatasamlingspartiet. majoriteter i harockså stött andra former av sanktioner, som t.ex.avbrytandet av idrottsutbyte med Sydafrika.Det är väsentligt för mig att få understryka attsanktionspolitiken aldrig har varit ett självändamål.Sanktionernas syfte har varit att skadaapartheidregimen, att isolera den internationelltoch undergräva dess trovärdighet, också bland dendel av den vita befolkningen i som hargett den sitt stöd.Men för oss som har stött sanktionspolitiken har detalltid stått klart att den direkt och indirekt ocksåhar drabbat de breda befolkningsgrupperna iSydafrika. Det har inte gått att förhindra. Därförhar också en grundläggande förutsättning försanktionerna varit ANC:s klara ställningstagandeför sanktionspolitiken.Kampen mot apartheidregimen har först och sistförsts av de breda befolkningsgrupperna inomSydafrika. Det är deras kamp -- en kamp som krävtalldeles för många offer -- som krönts medframgång. De svartas ledare har visat ett mod ochen resning som väckt en hel världs beundran. -- -- står som symbol och ensamlingspunkt för alla dem som ofta underoutsägliga lidanden äntligen vunnit avgörandeframgångar. Till det glädjande hör att också vitaliberaler medverkat i denna kamp.Sanktionspolitiken har varit omvärldens sätt attmarkera sitt avståndstagande frånapartheidregimen och ge ANC och andra sommotsatt sig regimen sitt stöd. På så sätt harsanktionspolitiken bidragit till friheten för deförtryckta. Vi som ställt upp för denna politik kani dag känna en inre glädje över detta.Nu behövs inte sanktionerna längre. Demokratinoch frihetssträvandena i har segrat.Sydafrika -- detta stora underbart vackra land medsina många fantastiska människor -- har övervunnitmörkret och kan gå en ljusnande framtid till mötes.Men väg till inre fred, demokratiskstabilitet och ekonomiska framsteg -- som kankomma alla medborgare till del -- förblir lång.Sveriges engagemang för får därför inteta slut med det beslut vi skall fatta omupphävandet av sanktionspolitiken. är tideninne för oss att konstruktivt medverka till att byggaett nytt och bättre Sydafrika.(Applåder)Anf. 3 () replik:Fru talman! Vi kan naturligtvis här diskutera vadsom har lett fram till dagensdemokratiseringsprocess i . Jag är heltövertygad om att den inre utvecklingen varit heltavgörande för apartheidsystemets sammanbrott.Huruvida sanktionspolitiken har påverkat eller intefår historien utvisa.Det är viktigt att vi glädjer oss åt denutveckling som sker och ser framåt: Hur kan vipå bästa sätt stödja den process som rullar på?Anf. 4 ():Fru talman! Det är mycket positivt och på mångasätt glädjande att vi nu har kommit fram till detdatum, eller den dagen, när vi kan avskaffa deekonomiska sanktionerna mot . Det ärockså positivt att de två som är ledare för den nupågående demokratiska processen i harutsetts till årets fredspristagare, dvs. NelsonMandela och F. W. de , vilket nämnde. De männen behöver verkligenvälgångsönskningar och stöd för att lyckas i sittsvåra arbete.Vi har med vemod och avskykunnat följa apartheidpolitikens negativakonsekvenser. Många människor i harlevt och lever ännu som flyktingar i sitt eget land.Spädbarnsdödligheten, som är ett mått på ett landsvälfärd, har t.ex. varit högre för densvarta befolkningen än för den vita.Mänskliga rättigheter och situationen över huvudtaget för den svarta befolkningen har inte varit ochär fortfarande inte vad den borde vara. Som jaguppfattar situationen är den demokratiska trådenmycket skör. Men där finns också en kraft och envilja att åstadkomma en demokratisk stat och att tasig igenom den på många sätt jobbiga process somman nu är inne i.Därför är det bra att just nu kunna häva deekonomiska sanktionerna. Som jag ser det måsteett upphävande av sanktionerna mot Sydafrikakopplas till just utvecklingen mot demokrati, och idetta fall ANC:s egen önskan. Det är bra att vi iSverige har kunnat motstå de påtryckningar frånolika håll som velat upphäva sanktionerna vid entidigare tidpunkt.Att de ekonomiska sanktionerna hävs kan stärkalandets ekonomiska tillväxt och utveckling menockså ge ökat utrymme för näringsliv samt innebärakulturellt och på annat sätt utvecklande utbyte.Fru talman! Det är bl.a. genom ekonomisk tillväxtsom de stora sociala behoven kan tillgodoses ochförväntningar på bättre levnadsvillkor mötas. Menför det krävs också en annan människosyn, somhandlar om människors lika värde.Fru talman! Tiotusentals människor har mist livet ipolitiskt våld i . Det måste bli ett stopp fördet. Jag tycker att det är bra att vampenembargotmot kvarstår. Det finns tillräckligt medvapen i det landet. Man jag kan inte låta bli att isammanhanget uttrycka min förvåning över attZulufolket får ha vapen när det inte är tillåtet förden övriga befolkningen.FN har en nyckelroll i valarbetet i . Vi iKds anser att FN verkligen måste ta på sig denrollen med allt vad det innebär. Valet, som vi allaser fram emot, måste bli lugnt och utföras på ettdemokratiskt, värdigt och moget sätt. Det gällerockså hela den procedur som leder fram till valet.Det kommer att krävas många människor förvalarbetet. Vi i måste vara beredda attställa upp vare sig det gäller att utbilda ellerövervaka. Men FN måste ta på sig en samordnanderoll i det arbetet. Här handlar det verkligen omförebyggande arbete.Fru talman! Den civiliserade och demokratiskavärlden måste ge de demokratiska krafterna detmoraliska stöd som krävs så att destabiliserandeextrema krafter inte får den sytrka och utbredningde så hett önskar.Genom ekonomiska medel stöder Sverigevalprocessen fram till . Mensamtidigt måste vi nu planera för hur vi skall stödjaden sköra demokratin i fortsättningen. Vi somunder på olika sätt försökt stödja dendemokratiska processen har även efter valdagensfastställande ett moraliskt ansvar att utveckla någotvettigt av det satsade engagemanget och de satsadeekonomiska medlen.Mordet på , som blivitnågot av fredens och frihetens symbol i ,visar hur skör demokratin är och hur svårt det är attfå en grogrund för den där den tidigare inte funnits.Marken måste noga förberedas för att demokratinskall få ett fotfäste. Här har vi fortfarande enmycket stor uppgift att påverkademokratiprocessen. Det är viktigt att vi blir likaaktiva i den uppgiften som vi tidigare varit när detgällt att införa och vidmakthålla de sanktioner somvi föreslår skall avskaffas.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 5 (nyd):Fru talman! Som bl.a. framgått av särskilda yttrande tillutrikesutskottets betänkande kan man diskuteraom den förda sanktionspolitiken varitframgångsrik. Jag tror att den varit det ur politisktsynpunkt och att den definitivt åstadkommit en''wind of change'' och att vi är där vi är i dag.Men som f.d. sydafrikansk företagare kan mankonstatera att sanktionspolitiken medfört enarbetslöshet som nästan kan ha äventyrat dendemokratiska processen. Mitt företag tvangs att slåigen, vilket ställde en arbetsstyrka på 3 000anställda på bar backe. Då förstår man de problemsom sanktionspolitiken medfört.Vad som speciellt upprörde mig varföljande. Den väl fungerande fackföreningen --vilket var en fördel framför andra Sydafrikanskaföretag -- reagerade naturligtvis negativt och åktetill för att få tala med sina kolleger inomfackföreningsrörelsen och med regeringen. över huvud taget inte träffa dem. De fick inteframföra sina synpunkter. De fick åka hem ochmeddela detta till alla de tusentals anställda sominte hade något jobb. Det var en svår tid.Jag tror att tiden nu är inne att och andraländer som har stött sanktionspolitiken lämnar sinabidrag för att få industriinvesteringarna att skjutafart igen i . Man får inte glömma attdagens arbetslöshet i är astronomiska40--. Vi mår illa och går i taket när vi hos osssjälva har en arbetslöshet på , men här är denöver . Det är en katastrof. Därför måste vihjälpa till så mycket vi kan.När jag i en interpellationsdebatt i vår diskuteradedenna fråga kände jag att det fanns en förståelsefrån regeringen för att hjälpa till med detta. Tyvärrhar ingenting hänt. Regeringen visar ingen störredådkraft då det gäller att presenteraexportfrämjande åtgärder för . Detverkar som att UD mer bemannas av försiktigabyråkrater än av kreativa marknadsförare.Resultatet kan man delvis avläsa i att vi liggerhästlängder efter konkurrentländer som t.ex.Finland. Dagens svenska export till är påårsbasis ca 200 miljoner medan den finska är avstorleksordningen 1,2 miljarder. Denna skillnadförklaras säkerligen till stor del av att finnarnasläppte sina sanktioner . Vi harkommit på efterkälken, vilket inte minst vårexporterande skogsindustri känner av. gällerdet att hjälpa den att komma i fas igen.Ett ljus i mörkret är att har öppnat ettkontor i . Jag tror tyvärrinte att det var eget initiativ, utanUD:s.Från experthåll framhåller man att det är viktigt attSydafrika definieras som ett u-land enligt OECD-regler och och att man kommerunder en bruttonationalprodukt på 2695 US-dollarper innevånare. Vid detta magiska tal får mannämligen fördel av mjuka lån som löper på tio årutan amortering och ränta. Tyvärr, ochegendomligt nog, får mjuka lån inte användas förkommersiella investeringar. Det är just sådana sombehövs i dagens läge. Det är bara att hoppas attkohorten av UD:s jurister kan finna en finländskväg ut ur alla dessa diplomatiska labyrinter somförsvårar våra hjälpambitioner.Egendomligt nog är det lättare att hjälpa ett u-landsom med mjuka lån om det gällerinfrastrukturella projekt som kraftförsörjning ochuppbyggnad av nya telefonnät. Tyvärr hjälper intedetta dem som verkligen behöver det, nämligensmåföretagen, utan det är storföretag som ABBoch som tar hem spelet på samma sätt somt.ex. i Kina.Swedfund och i all ära, det är dockgenom exportkrediter och investeringskrediter frånEKN som svenska företag kan få reell hjälp.Tyvärr har regeringen inte lyckats få fart på EKNsom snärjer sig fast i konventioner ochinstruktioner. De har bl.a. ambitionen att inte gåmed förlust. I dessa svåra tider med en gigantiskarbetslöshet borde kunna fåta risker, speciellt som företagen själva harsjälvrisker på 5--10 %.Jag tror därför att det gäller för Europaministernatt titta på dessa saker. Det gäller att inte baratänka på utan även på . Det ärmycket av snusförnuft som skall gälla när man skallhitta åtgärder som kan få fart på den svenskaexporten. UD måste försöka att komma ifrån densnårskog av bestämmelser och konventioner somreglerar stöden till ett u-land. Vi hoppas attSydafrika kommer att anses vara ett u-land.Detta är svår materia att hantera. Därför förslår vii Ny demokrati i vår motion att det görs ensnabbutredning av en enmansutredare som kanföreslå åtgärder för att hjälpa den svenska industrinatt återetablera sig i . Vi hoppas attutredaren inte blir en trött juridiskt utbildaddiplomat utan en ung aggressiv marknadsföraresom verkligen vill åstadkomma något. OmEuropaministern lyckas med detta hoppas vi att viäven får kalla honom Afrikaminister.Låt mig slutligen säga några ord om ANC ochbidragen dit. Jag har läst i tidningarna att ANC intehar förbrukat 37 miljoner av stödet /93.Därför finns det kanske risk att även innevarandeårs stöd fryser inne. Jag kan inte tänka mig ett merlämpligt sätt att använda dessa ursprungligenöronmärkta ANC-pengar än att hjälpa svenskaföretag att etablera sig i och på detta sättskaffa fram nya jobb.Anf. 6 ():Fru talman! Få frågor har väckt det svenska folketsengagemang som motståndet motapartheidpolitiken. Jag känner personligen mångamänniskor som fått sin politiska medvetenhet väcktgenom just avskyn mot apartheidpolitiken. Vi harkunnat se hur en politik som syftar till orättvisormellan människor och där människor inte har likavärde har tillämpats till sin fulländning just iSydafrika.Därför har vi i och runt om i världen arbetatpå olika sätt för att motarbeta apartheidpolitiken.Just sanktionspolitiken har varit ett mycket viktigtmedel både för att visa vår avsky för Sydafrikasregim och för att konkret visa hur omvärlden taravstånd från kontakter med ett land som behandlarsina egna medborgare på det sätt som man har gjorti Sydafrika.Därför är det en stor glädje för mig ochVänsterpartiet -- liksom, vad jag förstår, även förhela riksdag i full enighet -- att vi kanfatta beslut om att låta sanktionerna upphöra utomnär det gäller olja och vapen.Nelson tal i FN ochFN:s beslut att rekommendera medlemsstaterna pådetta område är viktig vägledning för oss. Jag troratt själv inte bara symboliserarmotståndet mot apartheid utan även den mänskligavärdighet som har funnits, och finns, i justmotståndet.Det fredspris som man har beslutat tilldelapresident de och är ettviktigt pris. Det markerar det som gjort, men det markerar framför allt förframtiden hur ett pris inte skall vara en bekräftelsepå vad som har gjorts. Det skall vara en bekräftelsepå vad som behöver göras i Sydafrikaför att ena ett folk och få människor med olikaetnisk bakgrund att fungera tillsammans.Det är helt klart att sanktionerna har haft ett stortvärde i kampen mot apartheid. Därför är detmärkligt att t.ex. i sitt särskildayttrande kan ta upp och ifrågasätta det. Det är välomvittnat, inte bara från ANC utan även frånmånga andra krafter, hur man har uppfattatsanktionspolitiken som ett stöd emot apartheid.När vi nu lämnar fasen med sanktionspolitiken föratt på ett annat mycket konkret sätt visa vårt stödför dem som arbetar inne i , utgör valetden ett viktigt datum. Där kan , somvi förbundit oss att göra, ställa upp medvalövervakare. Men det räcker inte. Vi har viktigaerfarenheter som vi bör dra lärdomar av.Jag tänker t.ex. på där det också fannsinternationell övervakning, men i alldeles för litenskala. Man såg inte heller till att avväpna demilitära krafter som var emot valet. Därför är detviktigt att valövervakningen sker på ett massivt sättoch inte bara koncentreras under en kort tid.Vi har också erfarenheter från där detfanns 3 000 valövervakare. Om vi skall överföra dettill befolkning landar vi på en siffra på20 000--25 000. slutsats är just att det krävs ettmycket massivt stöd för att valet skall kunnagenomföras utan att det blir våldshandlingar.Erfarenheterna visar att varje steg motdemokrati har följts av våldshandlingar. Processenmot demokrati går inte så enkelt i ett land som ärfyllt av våld och motsättningar. Vi vet t.ex att närman hade tagit viktiga förhandlingssteg mördadesChris på påskafton 1993. Vi vet också att barasedan 1990 har ungefär 10 000 människor mördatsgenom politiskt våld. Vi vet att varje steg iprocessen har följts av politiskt våld. Därför är detoerhört väsentligt att vi ger vårt stöd till dendemokratiska processen och inte stannar upp pågrund av det politiska våldet.Ett annat avgörande sätt för oss i att visa attvi stöder den demokratiska processen i äratt fortsätta stödet till ANC fram till valdagen. Mankan inte betrakta ANC som vilket parti som helstsom klarar sig på de reguljära vägarna. Därefter ärdet självklart att måste fortsätta stödet i nyaformer till de organisationer som arbetar för attförbättra människors hälsa, för att ge utbildningoch för att på olika sätt hjälpa de fattiga att kommaupp till en människovärdig nivå.Arbetet måste alltså fortsätta efter valet och inte taslut i och med det. Jag vill understryka vad någragäster som vi hade här i förra veckansade. Det var ordföranden och vice ordförandenfrån hembiträdenas fackliga organisation,Domestic workers. De betonade att det är , isamband med valet och efter valet, som omvärldensstöd till de krafter som vill verka för att demokratioch utveckling kommer till stånd är viktigt. Det fårinte stanna vid internationella uttalanden.Fru talman! Jag vill därmed yrka bifall tillhemställan i betänkandet från utrikesutskottet ochunderstryka vikten av att stöd till ANC ochde demokratiska krafterna i inteavstannar.Anf. 7 ():Fru talman! befinner sig nu i ett kritisktomvandlingsskede. Många har diskuteratdemokratiseringsprocessen. Jag tänkte intespecifikt gå in på den. Jag hänvisar bl.a. till det somInger har framfört i det avseendet.Parallellt med demokratiseringsprocessen krävs detnu en ekonomisk omvandling i som harungefär samma dimensioner som de systemskiftenvi ser i Central- och Östeuropa.Det är alltså inte enbart fråga om endemokratisering, utan om ett skifte av landetsekonomiska och sociala system parallellt meddetta. Det innebär att betydandestrukturförändringar får göras. Det behövsavregleringar av en genomreglerad ekonomi, detbehövs privatiseringar och många monopolbehöver brytas upp. Den svarta företagsamhet somhar vuxit fram i blygsam omfattning efter attpraktiskt taget ha varit ickeexisterande behöver fåen kraftig stimulans. Vi vet av erfarenheter frånhela den tredje världen att det behövs en oerhörtstark framväxt av småföretagsamhet för att manskall klara den ekonomiska utvecklingen.Tidigare redogjordes det för att arbetslösheten iSydafrika ligger på , vilket inomparantes sagt är förhållandet i många . Omden skall kunna nedbringas krävs det en enormsatsning på småföretagande och nyföretagande,framför allt från den svarta befolkningsgruppen.Det kräver stora omställningar också vad gäller densydafrikanska staten som i stor utsträckninghar monopoliserat väldigt många olikaverksamheter.Den ekonomiska utvecklingen är viktig för att dendemokratiska utvecklingen skall fungera.