prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — Det blev ingenöverenskommelse på det här området, utanförhandlingarna går vidare.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 december.4 § Meddelande om svar påinterpellationerTill hade inkommit följandeskrivelser:Interpellation 1993/94:51 bTill riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:51 av ViolaFurubjelke, ''Uppehållstillståndet förvåldtäktsoffer från '' får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 13januari 1994.Stockholm den 13 december 1993Birgit FriggeboInterpellation 1993/94:70Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:70 av EvaZetterberg, ''Gömda flyktingbarn'', får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 13januari 1994.Stockholm den 13 december 1993Birgit FriggeboInterpellation 1993/94:71Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:71 av BerithEriksson, ''Asyl för vissa militärtjänstvägrare''får jag meddela att jag inte kan besvara dennainom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommmer att besvara interpellationen den13 januari 1994.Stockholm den 13 december 1993Birgit FriggeboInterpellation 1993/94:73Till riksdagenJag har fått en interpellation med nr 1993/94:73av om ''Samspelet mellan denekonomiska politiken och miljöpolitiken''.Interpellationen kommer ej att besvaras inomutsatt tid på grund av juluppehåll iriksdagsarbetet.Interpellationen kommer i stället att besvarasden 12 januari 1994.Stockholm den 10 december 1993Anne Wibble5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:104 till trafikutskottet6 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 15 decemberAU5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förungdomar och långtidsarbetslösa, m.m.Mom. 1 (inriktningen av arbetsmarknads- ochsysselsättningspolitiken)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (s)3. utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till mot. 1 och2 (v)Förberedande votering:130 för res. 112 för mot. A17175 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:177 för utskottet141 för res.231 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res.2:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 8 (förhöjt rekryteringsstöd för ungdomar)1. utskottet2. 5 (s)Votering:177 för utskottet141 för res. 531 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res. 8:129 s, 11 v, 1Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 10 (arbetslivsutveckling i förhållande tillandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder)1. utskottet2. 6 (s)Votering:176 för utskottet140 för res. 61 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 22 nydFör res. 6:129 s, 10 v, 1Avstod:1 nydFrånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 4 v, 3 -Mom. 14 (medel för en ALU-delegation)1. utskottet2. 7 (s)Votering:174 för utskottet141 för res. 72 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 19 nydFör res. 7:128 s, 1 nyd, 11 v, 1 -Avstod:2 nydFrånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 1 nyd, 3 v, 3 -Mom. 15 (förhöjt rekryteringsstöd förlångtidsarbetslösa)1. utskottet2. 8 (s)Votering:177 för utskottet141 för res. 831 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res. 8:129 s, 11 v, 1 -Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 16 (statsbidrag till beredskapsarbeten)1. utskottet2. 9 (s)Votering:177 för utskottet141 för res. 931 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res. 9:129 s, 11 v, 1 -Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 17 (ett generellt anställningsstöd)1. utskottet2. 10 (nyd)Votering:293 för utskottet23 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 11 v, 1 -För res. 10:23 nydFrånvarande:11 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 19 (ROT-åtgärder)1. utskottet2. 11 (s)3. res. 12 (nyd)Förberedande votering:145 för res. 1124 för res. 12148 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Huvudvotering:155 för utskottet140 för res.1121 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 22 kds, 2 nydFör res.11:128 s, 11 v, 1 -Avstod:21 nydFrånvarande:10 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 4 kds, 3 v, 3 -Mom. 20 (ROT-program för kommunalafastigheter)1. utskottet2. 13 (s)Votering:176 för utskottet140 för res. 131 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 74 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 22 nydFör res. 13:128 s, 11 v, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:9 s, 6 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 24 (investeringar i vägnätet m.m.)Propositioner ställdes först beträffande Drift ochunderhåll av statliga vägar och därefter i frågaom utskottets hemställan i övrigt under dettamoment.Drift och underhåll av statliga vägar:Votering:1. utskottet i motsvarande del2. 17 (s) i motsvarande delVotering:177 för utskottet141 för res. 1731 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nyd75 m, 28 fp, 28c, 23 kds, 22 nydFör res. 17:129 s, 11 v, 1 -Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 24 i övrigt:1. utskottets hemställan i motsvarande del2. 17 (s) i motsvarande delVotering:176 för utskottet130 för res. 1712 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 22 nydFör res. 17:129 s, 1 -Avstod:11 vFrånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 25 (utbildningsbidragens storlek)1. utskottet2. 18 (s)Votering:177 för utskottet141 för res. 1831 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res. 18:129 s, 11 v, 1 -Frånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 28 (grundläggande högskoleutbildning)1. utskottet2. 19 (s)Votering:175 för utskottet141 för res. 1933 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 26 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör res. 19:129 s, 11 v, 1 -Frånvarande:9 s, 5 m, 7 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 32 (volymökning avarbetsmarknadsutbildning)Yrkanden:1. utskottet2. 6 (v)Votering:305 för utskottet12 för mot. 61 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 75 m, 28 fp, 28 c, 23 kds, 23 nydFör mot. 6:11 v, 1 -Avstod:1 sFrånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Mom. 33 (stöd till kommuner och landsting)1. utskottet2. 22 (s)Votering:169 för utskottet145 för res. 224 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 26 fp, 28 c, 22 kds, 18 nydFör res. 22:129 s, 1 fp, 3 nyd, 11 v, 1 -Avstod:1 fp, 1 kds, 2 nydFrånvarande:9 s, 5 m, 5 fp, 3 c, 3 kds, 3 v, 3 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om arbetet under kvällen,m.m.Anf. 14 TALMANNEN:Beträffande arbetet får jagmeddela följande:För den händelse beslut inte fattats före kl. 18.00om trafikutskottets betänkande TU9 om postlagoch en förändrad verksamhetsform förPostverket, m.m. kommer voteringar att äga rumunder kvällen.7 § Förändringar i arbetsrätten (forts. AU4)(forts. från prot. 44)Anf. 15 HANS ():Fru talman! I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 4 behandlas en lång rad viktiga frågor,en del aktualiserade av proposition 67 om vissaförändringar i lagen om anställningsskydd ochmedbestämmandelagen. En serie motionskrav,bl.a. från vår sida, avstyrks, krav som ställts sedanlång tid tillbaka och som handlar om hela detarbetsrättsliga komplexet.En utredning sitter nu för att se över arbetsrättsligafrågor. En del av frågorna borde ha lämpats överdit, men utskottet har valt att avstyrka i praktikensamtliga våra förslag -- summariskt. Det är tråkigt,därför att förslagen från skulle haförstärkt den enskildes trygghet och det fackligainflytandet i arbetslivet.När det gäller yrkandena står jag bakomVänsterpartiets meningsyttring. Förutom dereservationer som i går kvällyrkade bifall till och som överensstämmer medVänsterpartiets meningsyttring, yrkar jag ävenbifall till meningsyttring vad gällermom. 2, 8, 14, 15, 27, 29, 30 och 36 samt undermom. 28 till yrkande 9 i motion A9.Fru talman! De arbetsrättsliga frågorna är avutomordentlig vikt. För oss i Vänsterpartiethandlar det om kärnan i demokratin. Denhistoriska utvecklingen visar också hur demokratinsuccessivt har byggts upp utifrån löntagarnas kamppå arbetsplatsen. Hur hård var inte kampen attavveckla den s.k. paragrafen 32, som var ett uttryckför arbetsgivarmakten, som rådde fullständigt.Demokratin infördes politiskt men gjorde halt vidarbetsplatserna. Det handlar om makt ochinflytande, men det handlar också om trygghet förmänniskor i arbetslivet, och det handlar omarbetsvillkoren.Demokratin erövras genom kunskaper och genomatt man ställer krav på inflytande i arbetslivet. Mendet är inte bara en fråga om inflytande. Det ärockså en fråga om effektivitet. Om man tittar sigomkring internationellt, ser man hur det ser ut i ettsamhälle som saknar fackliga rättigheter, hurövervåld och övergrepp riktas mot människor iarbetslivet och hur människor inte får sinrättmätiga del av produktionsresultatet.Självfallet utgår konflikten mellan arbete ochkapital från frågan om äganderätten. Genomäganderätten disponerar kapitalägarna över deavgörande besluten i arbetslivet. Arbetsrätten harvarit ett ringa försök att få någon balans mellanfaktorerna arbete och kapital. På arbetsmarknadenär löntagarna i underläge. Genom att organiserasig, genom att bilda fackföreningar kan man ernånågorlunda styrka för att upprätthålla någonbalans. Därför har frågorna om föreningsfriheten,förhandlingsrätten och konflikträtten varit och ärgrundläggande på den svenska arbetsmarknadenoch för att hävda demokratin.Högern och SAF har alltid bekämpat den härutvecklingen. Man har alltid bekämpat detorganiserade arbetarintresset ochfackföreningsrörelsen. 70-talet innebar att mangenomförde vissa reformer, vilka egentligen intevar särskilt långtgående, som gav vissagrundläggande rättigheter, visst inflytande ochnågon trygghet för löntagare och deras fackligaorganisationer. prövades detarbetsrättsliga systemet -- lagen omanställningsskydd, medbestämmandelagen,förtroendemannalagen. Från facklig sida ochlöntagarsida fann man att förhoppningarnaegentligen hade varit för högt ställda. Närmarknadskrafterna blev dominerande, när deninternationella konkurrensen slog igenom blev detutomordentligt stora problem att hävdalöntagarrätten och löntagarinflytandet. har dessa tendenser förstärkts.Marknadskrafterna är oerhört starka,internationaliseringen har brutit upp många av devillkor som tidigare rådde. Inom den offentligasektorn har marknadstänkandet på samma sätt letttill minskat inflytande för avtal och ökad makt förmarknadskrafter.Vänsterpartiets inriktning -- och för oss är detta enhelt central fråga -- har varit att hävda ensjälvständig facklig rörelse ochkonflikträttigheterna som har hotatsinte minst , då även densocialdemokratiska regeringen har vacklat vidnågra tillfällen. Vi har hävdat grundlägganderättigheter och också inflytanderegler kringvetorätter, självbestämmande och naturligtvisgrunden för allting i den balans som råder mellanarbete och kapital, nämligen förhandlingsinstitutetoch kollektivavtalsrätten som därmed uppmed konflikträtter.Under slutet av 80-talet och har enökad otrygghet kunnat märkas, både inom privatnäringsliv och inom den offentliga sektorn. SAFhar oupphörligen drivit olika kampanjer.Kollektivavtalsrätten har urholkats vid ett fertaltillfällen då också har klampat in ochundergrävt kollektivavtalsrättigheter.Fackföreningarna har protesterat mot detta. Detfinns mängder med exempel på hur man ute inäringslivet har begått övergrepp mot löntagarnasanställningstrygghet. Jag kan bara nämna Monark,, kommun och exempletVärö bruk, där man säger upp människor utan attbeakta det som lagen har förutsatt. Tig och varlojal, är det som gäller. Men var finns protesterna från deborgerliga partierna?I stället tillsattes som till mycket stor del var hämtade frånSAF:s propaganda och kampanj motlöntagartryggheten och inflytandet.Arbetsrättskommitténs delbetänkande visar hurparterna står. Nydemokrater och moderaterklargör mycket tydligt sin politiska inställning.Arbetsgivarmakt är ordet. Det är att gå SAF:spartsintressen till mötes. När det gäller lagen omanställningsskydd innebär det att man överger enskyddslagstiftning för människor som skulleskyddas mot godtycke och diskriminering. Denkom till för att skydda äldre människor under denrationaliseringsepok som 60-talet innebar.Beträffande medbestämmandelagen urholkar mandet lilla moment av inflytande som lagen medgerförutom rena procedurregler om information ochsamtal. Enligt vår uppfattning ärmedbestämmandelagen ett ideologiskt aktstyckesom inte löser några egentliga problem. Den byggerpå myter och enstaka fall och är inte grundad påempirisk kunskap eller på vetenskapliga studier.Det är i själva verket ett samlat angrepp påkollektivavtalrätten och på fackföreningsrörelsen.Propositionen är ett steg på vägen. Man har inteantagit hela förslag. Menpropositionen löser inte heller några konkretaproblem. Den är snarare en spegling avintressekonflikterna, och den tar ställning förarbetsgivarparten. Man uttalar principen att dethela skall vara enkelt. Jag tycker att man kantillämpa principen ju enklare, desto simplare påmycket i propositionen. Det är ju mycket enklareom arbetsgivaren får bestämma, punkt, slut. Menman har då inte löst några problem när det gällerden svåra balansgången mellan löntagarintressetoch arbetsgivarintresset. Man bygger mycket av sindiskussion på kortsiktiga ekonomiskakonjunkturfrågor, när man i själva verket skallreglera arbetsrätten och partsförhållandena påarbetsmarknaden.Jag vill kommentera en del frågor dels ipropositionen, dels i motionerna.Man vill införa utökad visstidsanställning. Det finnsingenting som tyder på att detta skulle gagnasysselsättningen. Däremot är det självklart att dettakommer att minska anställningstryggheten. Se påländer som och , där man harobegränsad visstidsanställning. Se på , därman har visstidsanställning. Det är ländersom år har haft utomordentligt högarbetslöshet, inte minst för ungdomar.Provanställning skall utökas till att omfatta tolvmånader. I brukar det vara vanligt med 14dagar, högst . Man kan över huvudtaget diskutera behovet av provanställning. Detkan kanske i några fall spela en roll och hjälpamänniskor in i arbetslivet. Men här låter man detbli normalfallet. Att hävda att man behöver tolvmånader för att se om människor passar för ettarbete utmanar verkligen löjet.Man vill undanröja kollektivavtal som begränsarprovanställningstiderna. Det är ett kraftfulltprincipiellt angrepp på kollektivavtalsrätten. Det ärett exempel i raden som vi avvisar med all kraft.Det finns några inslag som man mer eller mindrekan acceptera. Det är bra med ett EG-direktiv somsäger att man skall ge information till en personsom anställs. Men vi anser att den anställde inteskall behöva vänta en månad. Självfallet skalldenna information ges i skriftligt form när avtaletingås. Det är inga konstigheter med det. Det gerockså en trygghet för den anställde, som annarshamnar i ett hopplöst underläge.Enligt förslaget skall månadsregeln överges.Månadsregeln innebär att man inte skall kunnaåberopa frågor som ligger längre tillbaka i tiden änen månad när en person sägs upp. Det är självklartatt det kan finnas stötande exempel i samband meden sådan här preskriptionsregel. Det finns detalltid, även åt andra hållet. Löntagare som sägs upphar ofta på sig, inte mer, att reagera. Detfinns mängder av löntagare som har sagts upp på ettfelaktigt och stötande sätt, men preskriptionsreglerär preskriptionsregler. Jag anser att det viktiga äratt människor skall kunna leva i en rimlig trygghetoch veta vad de anklagas för och vilka effekternablir. Det finns gott om tid för företaget att agera.Det värsta är ändå urholkningen avturordningsprinciperna vid arbetsbrist, närmänniskor sägs upp. Man vill införa en frikrets somomfattar två personer. Det kommer att slå i förstahand på de mindre företagen och inom det statligaområdet, som har mycket små turordningskretsar.Anställningstryggheten och garantin för skydd motgodtycke och diskriminering minskas och i mångafall elimineras den helt.I propositionen framför att man för att förhindra godtycke ochdiskriminering måste kunna utgå från att det ärföretagets rättskänsla som styr uppsägningsbesluteti en sådan situation.Det är verkligen inte mycket till rättssäkerhet. Detär typiskt att det inte bara är fackföreningsrörelsensom har protesterat mot den här regeln, utan det ärockså JämO, handikapprörelsen och juridiskafakulteter i . Det är alltså de som harintresse av att diskriminering inte uppkommer ochdet är de som har någon juridisk kompetens.Regeln med frikretsar när det gäller turordningenvid arbetsbrist innebär också att undantag görs frånhuvudregeln, vilken borde vara att det skallförhandlas om detta. Det är två parter som skallförhandla. I det här fallet löser man frågan genomatt säga att om man inte är överens tararbetsgivarmakten över. Det blir ingen diskussion.Detta kommer radikalt att minska skyddet motgodtycke och diskriminering och vi avvisar det igrunden. ville gå ännu såmycket längre är inte till någon glädje i dettasammanhang.Vi, precis som vår representant iArbetsrättskommittén, som i detta stod ensamtillsammans med kommitténs ordförande , har föreslagit att EG-direktivet skallinförlivas i samband med överlåtelser av företagoch verksamheter. Det är något som förbättraranställningstryggheten och som också skyddarkollektivavtal som har träffats i samband medöverlåtelser och köp av verksamheter. Jag beklagaratt inte detta har vunnit anslutning i utskottet.Med tanke på den långa rad av kränkningar somsker gentemot i första hand föräldralediga kvinnori samband med avtalsturlistor har vi föreslagit attavtalsturlistor som gör undantag för föräldraledigapersoner skall godkännas av facken centralt påförbundsnivå. Skälet är att det är väldigt lätt att pådet lokala planet bortse från människor som inte ärnärvarande men som har all rätt att bli beaktade isamband med uppsägningar. Det har under senareår förekommit ett flertal brott mot den principen.Även JämO har betonat den här aspekten i sittremissvar. Men utskottet avslår vårt förslag ochyrkande i den frågan. Det gör tyvärr ävensocialdemokraterna.Vi har föreslagit skärpta regler i förhållande till 39 §lagen om anställningsskydd för utköp vid ogiltigauppsägningar. Detta har inte minst aktualiseratsgenom det uppmärksammade fallet vid bruk.Där har man sagt att det är en person som har sagtsupp därför att han har ställt sig bakom ett svar påen koncessionsansökan från bruket. Detta är heltorättfärdigt, såvitt vi kan förstå. Men på det svararföretaget att även om Arbetsdomstolen dömer tillhans fördel, så tänker man inte bry sig om det. Hanskall ändå få sparken.Det har blivit allt vanligare att stora företag ochmyndigheter gör sig av med folk. De betalas ut medett antal månadslöner. Detta är inte rimligt. Detskall bara vara i absoluta undantagsfall som ettprincipiellt förbud att negligera Arbetsdomstolensutslag skall kunna brytas. Det är rent lagtrots ochdet följer principen att makt och pengar går förerätt. Vi kan aldrig acceptera sådana lösningar.Tyvärr har utskottet inte heller i det fallet bifallitvårt yrkande.Vi har en lång serie med förslag som syftar till attförbättra rättsläget när det gäller skadestånd. Detskall inte vara billigt att bryta mot lagen. Det skallinte heller vara möjligt att helt enkelt inte bry sigom vad lagen säger.När det gäller medbestämmandelagen avvisas ipropositionen reglerna om förstärkt information,förhandlingsrätt och det s.k. vetot för att stoppaosund ekonomisk verksamhet. Det här vetot syftartill att förbättra konkurrensläget och att få bortosund ekonomisk verksamhet samt ekonomiskbrottslighet. Detta plockas bort bl.a. medargument om att EG inte skulle tillåta detta, vilketjag tror är fullständigt felaktigt. Ett fall åberopas,Mondefallet här i vid byggnationen avGloben, som man inte med den här metodenlyckades stoppa. Det vore som att avskaffa polisendärför att polisen inte får stopp på brottsligheten.Det är orimligt. Det här är en av de få instanser därdet från den fackliga sidan faktiskt finns ett litetinflytande över medbestämmandelagen, och dettaundanröjer man.Vi går också emot undanröjandet av möjlighetentill konflikt i samband med blockad motenmansbolag. Det är en ren undantagshistoria. Deallra flesta förbund har inte den rättigheten genomatt de är bundna av huvudavtalet. Men i några fall --Transport, målarna m.fl. -- förekommer oftasvårigheter att avgöra om ett företag har anställdaeller inte. Den här regeln har i första hand till syfteatt fackföreningarna skall kunna garantera attrimliga arbetsvillkor, säkerhet ochförsäkringsskydd blir uppfyllda.Det har förekommit flera fall av diskriminering avpolitisk och annan art. Vi har fått många propåerfrån människor som har upplevt sig somsvartlistade. De får inga jobb. Det kan vara frågaom att illasinnade rykten har spridits. Det kan ligganågot fog bakom dessa.Vi har i motion 1991/92:A724 krävt att man skallkunna tillsätta tillfälliga statliga kommissioner föratt utreda sådana fall. Att man är omöjlig iarbetslivet är en omöjlig dom att utsättas för. Mansvartlistas och blir helt enkelt diskriminerad.Utskottet har inte visat någon förståelse förproblemet.Vi hävdar återigen, vilket vi hargjort, att fredsplikten inte skall vara en tystreglering. Den skall avse områden som harreglerats i kollektivavtal. Man skall veta var manstår när man köper och säljer, dvs. när man ingåravtal. Men väldigt många frågor och konflikteruppkommer vid sidan av avtalsreglerade frågor. Dåbör inte fredsplikt gälla.Vi har tagit upp en serie frågor som handlar ominternationell solidaritet. Det handlar om att bättrehävda de fackliga rättigheterna i andra länder, inteminst i , som vi är så beroende av, och viblir det än mer med utvidgade och medökad svensk internationalisering av produktionen.Vi har tagit upp frågor som handlar omkoncernfackliga rättigheter. Vi har tagit upp frågorsom handlar om deltidsarbetandes möjligheter tillförtur för heltidsarbete osv. Allt avslås.Fru talman! Sammanfattningsvis vill jag säga att detförslag som läggs i propositionen och som utskottethar bifallit har en mycket dålig förankring i densvenska verkligheten. Det innebär ett direktpartstagande för arbetsgivarsidan och ett hårtangrepp på den samlade fackföreningsrörelsen.Det löser inte de eventuella problem som föreliggeri samband med dagens arbetsrätt. Det är en attackmot den svenska modellen och motfackföreningsrörelsen. Det kommer att minskatryggheten och inflytandet. Det finns en sak attgöra med detta förslag, om nu kommeratt bifalla det, riv upp det! Socialdemokraterna harlovat det. De har tidigare lovat det i andra frågor.De har inte alltid hållit löftena. Jag lovar att bevakaden här frågan.