prot · GH0935 · 1993-12-02 00:00:00 — Problemet är att detinte finns någon hemlig skattgömma att plockafram resurser ur, utan vi måste försöka att på bästamöjliga sätt utnyttja den kaka som vi har ochframför allt sätta in åtgärder för att se till att kakanväxer. Det är bara så vi kan klara de besvärligaproblem som vi just nu har.Jag kan än en gång försäkra att inriktningen på helaregeringens politik är att vi skall få kakan att växaigen och på så sätt få hjälp att klara de problem somvi har talat om.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:14 omasylrätt m.m.Anf. 21 Kulturminister ():Fru talman! har ställt en radfrågor angående regeringens inställning tillasylrättens framtida utformning internationellt ochnationellt.Jag delar syn på behovet avatt värna asylrätten och att det internationellaregelverk vi har inte svarar mot den verklighetsom vi lever i. Jag kan konstatera attregeringens arbete i och internationelltligger i linje med vad som efterfrågas iinterpellationen. Regeringen agerar aktivt för attnå en europeisk överenskommelse, som fördelaransvaret mer rättvist mellan länderna, som reglerarhur massflyktssituationen skall hanteras och för attskapa en säkrare och bättre tillvaro för dem somtvingas fly. Detta arbete har bedrivits och bedrivspå olika sätt och nivåer.Jag är helt enig med om att detfinns ett stort behov av en regional lösning förEuropa vid massflyktssituationer, liknande den viser i f.d. . En sådan konventionkan mycket väl utformas i linje med . En sådan regional lösning är ocksåvad regeringen har arbetat för under de senaste tvååren.Under det gångna året då innehaftordförandeskapet för ESK har regeringen aktivtverkat för att placera frågan om migrationspolitisktsamarbete på dagordningen. Vid ESK:sministermöte i beslutas , efterett svenskt initiativ, om frågan om massflykt skalltas upp på ESK:s dagordning. Ett sådant besluthindrar inte att frågan behandlas i andra forum. Vihar dock sett ESK som ett av de få organ som ärtillräckligt brett och som kan ges tillräckligtpolitiskt mandat. ESK har också den fördelen attfrågan där kan komma med som ett element i ensamlad strategi för att lösa den kris som ärupphovet till massflykten.Vid för migrationsministrar iAthen presenterades påsvenskt initiativ ett resolutionsförslag från sexländer -- förutom : , ,, och . Det syftar till attrådets medlemsländer förbinder sig att ta ett störreansvar för de människor som flyr det fornaJugoslavien. Det fanns tyvärr inte tillräckligt stödvid mötet för ett antagande avresolutionen utan det beslöts att förslaget skulleöverlämnas till Wiengrupp för ensnabb och vidare bearbetning. Regeringen kommeratt fortsätta att driva sin linje bl.a. tillsammans medde sex länder som står bakom resolutionsförslaget.Det gäller att få till stånd en europeisk gemensam,handlingskraftig och resultatinriktad politik försituationen i f.d. och ansvaret för demänniskor som tvingas fly därifrån.Sedan mitten av 1980-talet har asyl- ochinvandringsrelaterade frågor varit föremål församarbete mellan . Detta har skett iett mellanstatligt samarbete utanför EG:s rättsligaram. Här har inträtt en förändring i och medantagandet av , enligt vilketasyl- och invandringsfrågorna ingår i denEuropeiska unionen. Med den kännedom vi har omarbetet inom EU kan konstateras att det finnsmånga problem att bemästra innan man kan enasom en harmoniserad flyktingpolitik mellanmedlemsländerna. Det är viktigt att notera att detarbete som sker inom asylrättens område inom EU,sker inom ramen för de internationella åtagandensom medlemsstaterna gjort. UNHCR finns medunder beredningsstadiet, om än informellt, och hardärmed möjlighet att lämna synpunkter ochpåverka utformningen av arbetet. Sedan desvenska medlemskapsförhandlingarna öppnadesden har , liksom de övrigatre kandidatländerna, träffat EU:s ordförandelandoch fått information om det pågående arbetet pådet asylrättsliga området. Vi har då också hafttillfälle att lämna våra synpunkter på dekonventioner som utarbetats på området. Den dagSverige blir medlem av EU kommer regeringen attverka för att svensk flyktingpolitik också blireuropeisk. Underlag till denna politik formas i enrad olika organ, där EG-parlamentet självfallet ärett av dem. Vi kommer naturligtvis att ta intryck avvad som framförs av EG-parlamentet, därförhoppningsvis även svenska politiker får sitta iframtiden. Men svensk flyktingpolitik kommeräven fortsättningsvis att bestämmas av Sverigesriksdag.Några konkreta förslag till effektivisering avverksamheten inom expertkommittéför asylrättsliga frågor (CAHAR) har interegeringen , men det kan finnas anledning attdiskutea den saken vidare. En förklaring till att detär svårare att nå överenskommelser inomEuroparådet på det asylrättsliga området är frågansinträde på EU:s dagordning. EU-länderna, vilkautgör nära hälften av medlemmar, ärovilliga att binda upp sig utanför EU-samarbetet.Regeringen kommer att fortsätta att bidra till attstärka UNHCR:s verksamhet ekonomiskt och ävenuppmana andra länder att göra detsamma. Sverigeär en av de största bidragsgivarna till UNHCR ochdetta är ett sätt att stärka och möjliggöra UNHCR:sverksamhet. verkar inom hela FN-systemetför en effektivisering av de olika organen,däribland UNHCR. Regeringen har starktförespråkat en ökad flexibilitet av finansieringentill FN:s organisationer för att på så sätt ökaeffektiviteten i deras verksamhet. Vi har ävenverkat för ett ökat samarbete mellan de olika FN-organen för att öka effektiviteten inom FN-systemet. Detta gäller exempelvis UNDP ochUNHCR.Sverige var en av initiativtagarna tillJugoslavienkonferensen som hölls förra sommarenoch som ledde till uppföljningsmöten rörande dehumanitära insatserna i f.d. . Dessamöten har varit nödvändiga för fullgörandet avUNHCR:s uppgift som samordnare av dethumanitära biståndet i området.Det är oundvikligt att i vissa extrema situationeranvända viseringsinstrumentet så, att det fåreffekter på flyktingpolitiken. Så har varit fallet inteminst när det gäller viseringsbesluten rörande f.d.Jugoslavien. Där har vi sett till den totala bildenbl.a. med avseende på insatser och möjligheter tillskydd i närområdet. I detta sammahang går det inteatt nog betona vikten av internationellt samarbete.Regeringen har också föreslagit attbesluta om en utökad flyktingkvot för flyktingarfrån f.d. Jugoslavien.Asylrätten får aldrig urholkas, utan en person somkommer till gräns och söker asyl har alltidrätt att få sin sak prövad.Anf. 22 HANS ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag uppskattar givetvis att delarmin syn på behovet av att värna asylrätten och attdet internationella regelverk vi har inte svararmot den verklighet vi lever i. Det är ocksåvälgörande att hon är helt enig med mig om att detfinns ett stort behov av en regional lösning förmassflyktssituationer liksom om att en nykonvention mycket väl kan utformas i linje medOAU-konventionen.Det är på grund av denna vidsträcktare konventionsom de afrikanska länderna tar emot tio gånger såmånga flyktingar som gör i förhållandetill folkmängden. Det skulle vara ett stort framstegom grundprinciper skulleligga till grund för en internationell konvention påområdet. Det skulle kunna innebära enbetydligt rättvisare fördelning av ansvaret i helavärlden.Det räcker inte med att man uttalar sig förvärnandet om asylrätten. Det gäller också framförallt att tillse och vaka över att asylrätten verkligentillämpas i praktiken. Det finns nu en klar ochtydlig tendens i alla västländer att man inför alltflera restriktioner, både i lagar och i praktisktillämpning. Det innebär att gränserna redan blivitoch kommer att bli än mer stängda om dennautveckling fortsätter. Även här i Sverigeförekommer i många fall en alltför restriktivtillämpning. Fallet med den peruanska kvinnan,som fick asyl i , har uppmärksammats avUNHCR, som framfört kraftig kritik mot Sverige.Men det finns fattade beslut om utvisningav judiska flyktingar från liksomflyktingar från , som råkat ut förallvarlig förföljelse vid hemkomsten. Många flerexempel skulle kunna lämnas. Jag vet att fråganundersöks, men det är angeläget att ge klarasignaler redan nu om att det behövs en skärpningav praxis, så att lagen tillämpas i den generösa andasom lagstifningen föreskriver.Givetvis beklagar också jag att det svenskainitiativet till resolutionsförslag i inte ficktillräckligt stöd vid mötet, där jag själv för övrigtdeltog. Det var ett förhållandevis återhållsamtförslag om fördelning av ansvaret inom Europa.Tyvärr hade också UNHCR vissa invändningar motdet svenska förslaget, vilket inte förbättradesituationen.Det är enligt min mening alltmänt sett av störstabetydelse att , inte bara bidrar till att stärkaUNHCR:s verksamhet ekonomiskt, utan även ochframför allt juridiskt, politiskt och moraliskt följeroch stöder de beslut och anvisningar som kommerfrån UNHCR, liksom att också beakta den kritiksom riktas därifrån.I sitt svar säger : Med denkännedom vi har om arbetet inom EG kankonstateras att det finns många problem attbemästra innan man kan enas om en harmoniseradflyktingpolitik mellan medlemsländerna.Det allvarliga är att för en politiksom går i rakt motsatt riktning till den som EG-parlamentet samt också kulturministern villförespråka.Jag har också svårt att förstå kulturministern närdet gäller inställning beträffandevem som skall ta ledningen för en förbättradflyktingpolitik och flyktinglagstiftning i Europa.Hon säger kort och gott att , vilkautgör nära hälften av medlemmar, ärovilliga att binda upp sig utanför EG-samfundet.Om detta skulle bli fallet kommer vi inte att kunnafå en bra alleuropeisk lösning. Det gäller ocksåfrågan om massflykt.Slutligen vill jag framhålla att det visserligen ärbehövligt med en form av temporärauppehållstillstånd för skyddsbehövande vid akutamassflyktssituationer. Men det gäller att finna enlösning som inte inkräktar på asylrätten. Dess värreär det svårt att finna sådana lösningar.Anf. 23 (nyd):Fru talman! I kulturministernssvar anges att det internationella regelverk som vihar inte svarar mot den verklighet som vi leveri. Detta kan kanske till vissa delar stämma.Det står också i svaret att regeringen agerar aktivtför en europeisk överenskommelse som fördelaransvaret mer rättvist mellan länderna. Man måstedå konstatera att det tydligen är ett mycket måttligtintresse från de europeiska länderna för att aktivthjälpa till i den situation som råder i Europa.Det beklagar jag liksom naturligtvis ocksåkulturministern beklagar det.Av svaret framgår vidare att regeringen har högaambitioner att föra över vår flyktingpolitik tillövriga . Det står i svaret: Den dag somSverige blir medlem av EG kommer regeringen attverka för att svensk flyktingpolitik också blireuropeisk. Detta avser kanske inte denflyktingpolitik som vi i för, utansnarare den flyktingpolitik som vi skall kommafram till när Invandrar- och flyktingkommittén harredovisat sitt arbete för regeringen.Det framgår av svaret att man egentligen bör gå itakt med UNHCR och se till att UNHCR:s policyskall följas. var också inne påatt det är viktigt att vi gör det. Det kulturministerntar upp i sitt svar är mer kostnadseffekterna när detgäller UNHCR, dvs. att vi skall stärka UNHCR:sverksamhet och vara en av de störstabidragsgivarna. Det blir inte riktigt korrekt, när viförsöker låtsas att vi går i takt med UNHCR, vilketvi faktiskt inte gör.Hans Göran påpekade mycket riktigt i sinfrågeställning att det som FN:s flyktingkommissarieser som sin främsta lösning påflyktingproblematiken är frivilligt återvändande.Hans Göran anser att det är den mestönskvärda lösningen, även om det kan dröja åratalinnan förhållandena i hemlandet tillåter attflyktingarna tryggt kan återvända.Hans Göran efterlyser en utvidgning avregelverket inom UNHCR och för fram synpunkterom att man skall tillämpa . Jagtycker att det är viktigare att se till att de regelverksom finns inom UNHCR tillämpas och att Sverigegör det till att börja med.Sverige tillämpar inte UNHCR:s syn pårepatriering. Både och jag hartidigare här i kammaren framfört att ett stort fel iflyktingpolitiken är att vi inte har något brarepatrieringsprogram. Man kan se hur den policysom UNHCR rekommenderar tillämpas när detgäller bosnier. Jag tar då och Danmarksåtaganden som exempel. Jag och någrarepresentanter för besökteDanmark. Vi tittade på en del av deflyktingförläggningar som finns strax utanförKöpenhamn. Jag kunde då konstatera att Danmarktillämpar den asylpolitik som UNHCR och FNrekommenderar, nämligen att i första hand se tillatt verka för en repatriering. har i och försig ett problem som kanske bara är hälften så stortsom det vi har i . De har 12 000 bosniermedan vi har 42 000 -- anhöriga tillkommer i bådaländerna.I vill vi ge permanent uppehållstillstånd ochse till att så snabbt som möjligt integreramänniskorna i landet. Vi ser till att de lär sigsvenska, vilket naturligtvis är den viktigaste delen ien integration. Vi vill se till att de snabbt kommerut på arbetsmarknaden så att de kan försörja sigsjälva och att de också integreras i svenskkultur etc.I gör man helt tvärt emot. Därför är detviktigt att vi i stället för att verka för en gemensampolicy i hela ser till att vi först och främstkan enas om en gemensam policy i , vilkenskall vara i överensstämmelse med UNHCR:s.I gör man helt annorlunda medbosnierna. Den by som vi besökte hade fembostadsbaracker för flyktingarna och någrabaracker för personalen. Det bodde 35 personer ivarje bostadsbarack. Danskarna ser till attflyktingarna inte integreras över huvud taget. Deges tillfälliga uppehållstillstånd , somkan utökas till . Hur de skall göra därefter harde inte talat om.I tillämpas den skollagstiftning ochskolordning som finns i Bosnien, så att eleverna kanfölja undervisningen. Den som går i exempelvistredje klass följer den bosniska undervisningen.Man har bosniska lärare som inte betalas extra,utan de får den ersättning som alla andra flyktingarfår.För att dessa människor skall ha en brainfrastruktur att återkomma till när de återvändertill sitt hemland får de ta med sig sin bostad.Bostäderna sätts helt enkelt på hjul, och sedanförflyttas både människor och hus till Bosnien.Detta är ett exempel på hur man i agerari enlighet med ,vilket vi i inte gör.Anf. 24 Kulturminister ():Fru talman! Som framgick av svaret och av HansGöran interpellation finns det en storsamstämmighet om behovet av samordning ochinternationellt samarbete och att vi i äraktiva på dessa områden.Det har från regeringens sida --, ochstatsministern -- varit många aktiviteter under degångna åren för att föra upp dessa frågor i relevantaforum och för att få upp dem på dagordningen.Exempelvis beslutade ESK i i går att det skallfinnas möjlighet att ta upp massflyktssituationer påESK:s dagordning inom ramen försäkerhetspolitiken, eftersom ESK har ett vidaremandat.Jag vill inte påstå att arbetet går snabbt. Det är etttrögt arbete. Som vet finns detinom EU olika uppfattningar om behovet av ettgemensamt ansvarstagande och hur detta i så fallskall gå till.Man kan säga att ett resultat av de förslag ochinitiativ som kom fram i var att det nu blevuppenbart att det fanns stora motsättningar, mellanå ena sidan och och å andrasidan . Detta kom vid det tillfället upp påbordet, och det kan nu börja bearbetas också avandra länder, som kan blanda sig i leken. Dettaär alltså inte längre en intern angelägenhet för detolv staterna.Även om det kan rubriceras som ett misslyckandeatt vi inte fick en acceptans förförslagen, kan frågan kanske ändå förasframåt.Hans Göran tog också upp urholkningen avasylrätten i . Som sadehar jag varit mån om att sådana farhågor verkligenundersöks, så att vi får fakta på bordet. Därförfinns det nu en utvärdering av praxis.Jag vill dock rätta på någonpunkt. Det är inte så att den peruanska flickan somär i ännu har fått något uppehållstillståndi . De holländska myndigheterna kommersenare att ta ställning till den frågan.Hans Göran tog upp de ryska judiskaflyktingarna. Regeringen hade ju ettärende som rörde denna grupp, och vi beviljade idet ärendet de facto-flyktingskap, något somnaturligtvis kommer att bli vägledande för våramyndigheter.Hans Göran menade också att det var enhårdnande inställning från EU-länderna, framförallt från ministerrådet, som har hand ominvandringsfrågor. Det stora problemet är attfrågorna över huvud taget nästan inte behandlas.Man har jobbat bilateralt med diversekonventionsutkast, men det finns ännu inte någraordentliga konventioner antagna. Det finns ingenkonvention om yttre gränskontroll, det finns ingenDublinkommission, osv. Och när det gällerasylrätten och nivån på bedömningen, har juväldigt litet gjorts. Det finns inga som helstbestämmelser eller regler på det området. Jag trordärför inte att man skall rusa i förväg med mycketsäkra uttalanden om vad som är EU:s politik i dehär frågorna. Problemet är nämligen att det finns sålitet av politik över huvud taget.Både och harockså tagit upp frågan om tillfälligauppehållstillstånd. säger att Sverigeinte följer UNHCR, som vi i andra sammanhangger stor betydelse. UNHCR:s inställning är att detär bra om man ger hjälp i närområdet och attmänniskor kan återvända till sina hem efter det attkatastrofen är över. Vi har från svensk sida ingeninvändning mot det, utan vi bidrar till denpolitiken. Om flyktingarna däremot tvingas i väglängre bort uppmanar UNHCR länderna att geåtminstone ett temporärt skydd, åtminstone etttemporärt skydd. Det finns inte alls någonrekommendation om att man inte skall kunna gepermanenta uppehållstillstånd. Det är helt ochhållet en missuppfattning.Min uppfattning är att om man bedömer att en kriskommer att vara länge blir människorna tryggare,säkrare och helare om man ger dem möjlighet attförsörja sig och skapa en framtid. Om dessamänniskor bestämmer sig för att stanna när krigetär slut, kommer de på detta sätt att ha bättremöjligheter att bidra till utveckling. Är detså att de föredrar att återvända -- gärna med stödfrån sida -- kommer de då också att habättre möjligheter att faktiskt göra det. Det har iandra flyktinggrupper visat sig att det är just destarkare som tar steget att återvända. Det är dengruppen som klarar ett uppbrott till. Därför ärSveriges politik enligt min bestämda uppfattning tillfördel både för flyktingarna och för det svenskasamhället.Anf. 25 HANS ():Fru talman! Jag vill särskilt ägna mig åt det somkulturministern tar upp om samordningen ochnivån på flyktingmottagandet i Europa.Kulturministern talar väl om . Jaghar väldigt svårt att förstå det, eftersom EG-parlamentet har riktat oerhört stark kritik motministerrådet, vilket jag också har angett i mininterpellation.Samtidigt säger kulturministern att frågorna ommassinvandring skall tas upp inom ESK. Det tyckerjag är bra, eftersom ESK har denbredden att det kan vara lämpligt. Det hindraremellertid inte att man tar upp frågorna även iandra forum.På sikt är det enligt min mening genomEuroparådet som det skall vara möjligt att nå ettmer omfattande resultat för hela . Detskulle kunna kunna uppnås genom en förstärkningav enda tänkbara institution,nämligen CAHAR. Då måste dess roll,instruktioner och resurser kraftigt förstärkas. Detär det som jag tycker kulturministern borde ageraför.Det behövs emellertid ytterligare ett forum inomEuroparådet, en ansvarig och samordnad byrå medmer verkställande makt än andra nu befintligainternationella forum. I det här sammanhangetförtjänar den danska regeringens i april 1993lanserade förslag om bildandet av en noggrann uppmärksamhet.Vad vill kulturministern säga på den punkten?Anf. 26 (nyd):Fru talman! Kulturministerns svar förbryllar migfaktiskt en hel del. Man kan ju fortsätta att frågasig: Varför skall det inte ske någon samordning iNorden över huvud taget? Varför skall körapå tvärs mot både UNHCR och ? Hur detblir i vet vi faktiskt inte förrän -- det pågår där en intensiv debatt.Kulturministern vill att vi skall köra vår egen linje,som egentligen är helt på tvärs mot linjen i de flestaländer.Jag tycker att blandar bort korten.När jag tar upp flyktingpolitikbeträffande bosnierna kontra , sägerkulturministern med skärpa att UNHCR visstpredikar att man i starten skall ge tillfälligauppehållstillstånd. Jag har inte med ett ordförnekat att vi skall ge tillfälliga uppehållstillstånd.Det är precis den politik vi förespråkar. Vi skall getillfälliga uppehållstillstånd till alla som kommerhit.Jag kan därför egentligen inte förstå hurkulturministern i det här fallet resonerar i fråga omDanmark. ger ju just tillfälligauppehållstillstånd. Jag ville i mitt första anförandepåpeka att jag tycker att skulle köra sammapolitik som , nämligen att ge tillfälligtuppehållstillstånd och inte starta med att integreramänniskorna i samhället, som vi nu gör här. I ställetskulle alla insatser inriktas på att människornaskulle kunna åka tillbaka. Sedan får man se omtidsutdräkten blir så lång att de inte kan åkatillbaka.Att ge temporära uppehållstillstånd är juegentligen ett sätt att klara ut den härproblematiken och se till att människorna inte fården uppfattningen att de skall komma hit tillSverige och få stanna här för gott.När jag var nere på Asylbyrå syd sade man att manhade pratat med en del människor -- om jagkommer ihåg rätt rörde det sig om unga män iåldern 18--. Vi här i säger ju ofta att deflesta av de människor som kommer hit vill tillbakatill sitt hemland. Men bland de här personerna vardet inte en enda som ville åka tillbaka, utan allaville stanna i . Jag kan förstå att de villstanna i , det skulle jag också vilja om jagkom från ett land med en helt söndertrasadinfrastruktur, där familjer kanske har splittrats, dären del är döda och man inte känner till andras öde.Det är ganska klart att det är på det sättet, och detfinns alltså egentligen ingen anledning för oss attdiskutera det här. Vi bör därför i stället se till att viinför temporära uppehållstillstånd och attintegreringsprocessen påbörjas först efter det vet att de här människorna inte på väldigt långtid kommer att kunna föras tillbaka till sittursprungsland.Anf. 27 ():Herr talman! sade att jagtalade väl om ministerrådet i EU. Jag tycker att jaghade en annan infallsvinkel när det gällde kritik avministerrådet, nämligen att de inte har gjort särskiltmycket på det här området. Men Hans GöranFranck menade att det som de hade gjort var på vägåt fel håll.Så sent som i går var jag i och träffadeministerrådets invandringsansvariga. Då tog jagupp bristen på initiativ just i fråga om asylpolitiken,flyktingpolitiken och invandringspolitiken. Manriskerar att förirra sig i saker som visserligen ärviktiga, men som ändå är detaljfrågor. De kan rörapolissamarbete och gränskontrollsfrågor.Det faktum att vi nu efter mycket arbete har lyckatsatt få upp massflyktssituationen på ESK:sdagordning utesluter inte att vi också använderandra forum. Men när man nu har hittat ett bordatt lägga frågan på och det finns en politisk bredd,bör man försöka åstadkomma resultat där. Detinnebär inte att man utesluter andra former avsamarbete när det kanske blir fråga om attunderteckna något avtal eller att få fram eneuropeisk konvention. Då kan man hitta ett annatforum.Hans Göran frågade vilken syn jag har påförslaget från om en . Vi har förhållit oss litetavvaktande, därför att vi anser att det finns såväldigt många forum där dessa frågordiskuteras. Att skaffa ett till tror vi inte vore särskiltklokt. Man kan nog säga att detta också har varitden samfällda reaktionen från andra europeiskastater. Vi har åtta tio forum där frågorna kandiskuteras, och jag tror att det vore synd attåterigen försöka hitta en ny institution.Lars Moquist tog upp frågan om varför vi inte kansamordna oss åtminstone i . När det gälldejust bosnierna gjordes en mycket stor samordningmed . Vi förde diskussioner, och bådaländerna hade förslag om överföring av flyktingarvia kvot. Vi införde visum gemensamt ochsamarbetar nere i området tillsammans medUNHCR i uttagningen av nya flyktingar.Lars Moquist driver en tes om att UNHCR pånågot sätt skulle ha bestämt vilkamottagningsförhållanden vi skall ha i . Så ärdet inte.