prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Deöverväganden som har gjorts i utskottet har lettfram till att en sammanhållen byggnadsforskningförlagd till iGävle även i fortsättningen skall garanteras. Det ärmycket bra.Om nu följer utskottets förslag kan denosäkerhet och den oro som om skingras. Det är också bra. Jag tyckerinte alls att den ligger kvar efter det att utskottet hargjort så starka skrivningar i den här delen. Iutskottstexten slås det ju nu fast att det skall finnasen intakt byggnadsforskning vid SIB i . Detskall finnas en teknisk del med bygg- ochfastighetsforskning som knyts till Tekniskahögskolan i men förläggs till ochen samhällsvetenskaplig del vars organisatoriskatillhörighet skall utredas under det närmaste året,men även den skall vara förlagd till Gävle.Detta innebär att nedläggningen av SIB skjuts framett halvår, att ingen personal sägs upp ochatt den tekniska enheten om så anses lämpligt kanstarta enligt de riktlinjer som har fastställts i ochmed samordningen med KTH. Den här lösningenöppnar för att behålla den möjlighet som varavsedd i propositionens förslag, nämligen attsnabbt nå en medfinansiering från branschens sida.Det är huvudanledningen. Det är inte alls på detsättet att näringslivet ställer några direkta villkor.Det är naturligtvis mycket bra att branschen harvarit beredd att ta upp en diskussion på den härpunkten, men självfallet skall vi som företrädareför samhället också väga in de här synpunkterna.Inte minst från mitt partis sida har vi tidigaremedverkat till att få till stånd en sådan dialog somkan leda fram till en vettig lösning och därbranschen tar sitt ansvar. De tidigare beslut somäven Socialdemokraterna och har varitmed om att fatta i den här kammaren har lett till attbranschen är beredd att ta ett större ansvar utan attnågra diktat för den skull ställs från den ena ellerden andra sidan. Det har varit en dialog som harvarit fruktbärande för forskningen, och jag hoppasatt den kan fortsätta.Utskottets ändringsförslag har tillkommit för attjust slå vakt om den forskning och verksamhet sombedrivs i och för att skapa så godaförutsättningar som möjligt för en fortsatt effektivoch bra byggnadsforskning i vårt land. Förslagettillgodoser också de krav som har förts fram i denhär frågan från enskilda ledamöter påGävlebänken. Det tycker jag för min del också ärtillfredsställande. Med regeringens förslag i bottenoch de ändringar som har gjorts i utskottet harvi lyckats väl med det här.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till hemställan i dess helhet i utskottetsbetänkande och avslag på övriga yrkanden som harställts i debatten.Anf. 235 ()replik:Herr talman! Jo, visst blev vi eniga om det mesta,, men visst var det så att säga med ettnödrop. Det var nästan en slump att vi till slut bleveniga.Visst är det bra med demokrati, men kritiken motregeringen kan man aldrig komma ifrån. Omregeringen hade lämnat bra direktiv, behandlat denhär utredningen på ett bra sätt och sedan lagt framförslag om den samhällsvetenskapliga och tekniskadelen hade vi sluppit en massa merarbeteoch personalen hade sluppit oro och splittring.Nu blev vi som sagt till slut nästan eniga. Dethandlar om finansieringen. Det handlar om det härhalvåret, och det handlar också om denationalekonomiska professurerna, som vi tyckerhör hemma på den samhällsvetenskapliga delen.Det känns bra att vi blev eniga, men regeringensagerande kan aldrig förklaras bort.Anf. 236 () replik:Herr talman! Vi har nått en bättre balanspunkt nui den här debatten. Jag tror att kvintessensen blirganska bra för byggnadsforskningen. Vi behövernog inte närmare diskutera hur regeringen harhandlagt den här frågan.Man bedömer naturligtvis regeringens handlandeockså utifrån de förslag som läggs fram. Man kankanske inte begära att regeringen lägger framsocialdemokratiska förslag i sin helhet. Det ärkanske först då som man möjligen skulle anses hahandlat rätt.Jag menar att den demokratiska process som vi nuhar haft har lett fram till ett bra resultat. Jag tror attregeringen är nöjd med det, och det finns anledningatt vi i utskottet är nöjda med det. Det hade varitvärre om vi inte hade lyckats med att klara av denhär frågan på ett bra sätt. Då kanske utskottetockså hade blivit utsatt för kritik. har vi tagit ettgemensamt ansvar. Alla i den här processen harmedverkat till att skapa en bättre lösning förbyggforskningen, och jag hoppas att det nu skall gåatt förverkliga det här beslutet så att vi får entekniskt fulländad forskningsdel och ensamhällsvetenskapligt bra forskning även iframtiden. Det är utskottets huvudinriktning. Dettror jag är bra för byggforskningen, ochlandet.Anf. 237 ()replik:Herr talman! Det kanske hade varit bra omregeringen hade lagt fram litet mersocialdemokratiskt inriktade förslag, eftersom vi nufaktiskt ändå har nått total enighet. Då hade visluppit en massa merarbete, . 238 ():Herr talman! Jag vill ge några synpunkter ianslutning till motion Bo36 som handlar om SIB.Låt mig först säga att jag är positiv till den ipropositionen föreslagna klyvningen av SIB,liksom till den framtida nära anknytningen till denutvecklade forsknings- och utbildningskulturen vidTekniska högskolan resp. . Detkan ses som en garant för att kvalitet ocheffektivitet skall kunna upprätthållas även iframtiden, och i detta ser jag även ökademöjligheter till framtida expansion i Gävle.Vad som inte var bra i propositionen var framförallt vissa delar i förslaget om genomförande, vilketjag liksom andra har framhållit i olikasammanhang. Speciellt detta att personalen skullesägas upp , således, innan densamhällsvetenskapliga delen visste just någontingom sin framtid var olyckligt. Det måste ha käntsnärmast kränkande för de anställda. Utskottet hari sin skrivning löst detta på ett tillfredsställande sättgenom att skjuta på avvecklingen av SIB till den 1januari 1994. Då skall det finnas vetskap omframtiden även för urbanforskningen, efter nyriksdagsbehandling. Rimligen blir då desamhällsvetenskapliga professurerna kvar inomurbanforskningen, där de hör hemma.Så några korta ord om finansieringen avforskningen . Jag är övertygad om attdet alltid, och inte minst ,kommer att finnas byggnadsforskning som är viktigför de enskilda människorna men inte kommer attvara av något större intresse för branschen. Jag villkort nämna två sådana områden, som ärunderutvecklade.Det ena gäller hur vi skall kunna anpassa kostnadenför nya bostäder till en nivå som gör att vi har rådatt bo där. Det vill vi göra så skonsamt som möjligt,genom att minimera nackdelarna för de boende ochhelst få dem att se de fördelar som jag tror ocksåfinns. Vi bör undvika att komma snett eller in iåtervändsgränder som ger stora kostnader på sikt.För detta behövs multidisciplinärtutvecklingsarbete, forskning.Det andra området är ventilation ochinomhusmiljö. harantalet personer med känslighet och allergi ökatkraftigt. Uppemot en tredjedel av svenskarna harbesvär. Många mår dåligt, och vissa är svårt sjuka.Mycket talar för att inomhusluften är visserligenbara en av många men säkerligen den främstaorsaken till dessa förhållanden. Enligt beräkningarutsätts mellan 600 000 och 900 000 människor isvenska bostäder för ett inneklimat som påverkarhälsan. Vi måste komma fram till klara direktiv,som med marginal säkrar en god inomhusluft ibostäder, och vi måste få system som i offentligalokaler garanterar en frisk ventilation.I forskningspropositionen står det att förmågan atterhålla extern finansiering kan ses som ett kvitto påatt forskningen har relevans. Kanske det, mendessutom finns forskning som betyder mycket förmånga boende men som branscherna inteprioriterar. Jag har gett exempel på sådanforskning.Jag har med glädje noterat att utskottet skriver omdetta problem och säger att relevant forskning pådessa områden självfallet liksom tidigare måstekunna erhålla statlig finansiering genom basanslagoch projektmedel. Det är av avgörande betydelseatt vi finner vägar så att detta realiseras.Anf. 239 ():Herr talman! När jag hörde jag bort en stor del av mitt anförande. Hennesanförande uttrycker till fullo vad vi påGävleborgsbänken anser.I betänkande BoU23 hoppades jag se en positivvändning i förhållande till vad som skrevs ipropositionen. Men är ochinget mer. Om nu detta är det halmstrå sominstitutet hänger på, då är det ganska skört. Jaghade hoppats på att inget tvivel längre skulle rådaefter bekräftelsen på att den i bedrivnabyggnadsforskningen har ett både nationellt ochinternationellt gott anseende, ja, ett av världensförnämsta.Om utskottet i sin text ville redovisa bättre tankarän regeringen har gjort i propositionen, varför dåinte helt följa Socialdemokraternas reservationeroch avvisa förslaget och därigenom ge utredningenen förutsättningslös omprövning? Omutskottsmajoriteten hade föreslagit en fullvärdigfinansiering, hade utredningen kunnat arbeta merförutsättningslöst.Till de borgerliga ledamöterna i utskottet vill jagsäga att jag hoppas att jag inte skallbehöva upprepa mig och säga ''Vad var det jagsade?'' utan att jag i stället skall få ett positivtförslag när det gäller byggnadsforskningen.Anf. 240 ():Herr talman! Det är med ganska stor lättnad, somjag tagit del av bostadsutskottets betänkande ombyggnadsforskningens framtid. Det ger visserligeninga slutliga svar på frågan hur den äveninternationellt mycket uppskattade svenskabyggnadsforskningen skall utformas ifortsättningen, men det ger en handlingsfrist, enhandlingsfrist som många haft allt svårare att trovar avsikten med förslaget iforskningspropositionen.Det är helt riktigt att utskottets betänkande innebäratt kommeratt upphöra för gott. Där finns nog ingenåtervändo. Det är också riktigt att utskottet barautsträckt tidsfristen till ytterligare , vilketnaturligtvis inte helt undanröjer den oro somfunnits, inte minst hos personalen vid SIB. Det ären oro som, fullt förståeligt, alltid uppstår vidomfattande förändringar.Men det är en tidsfrist som ger densamhällsvetenskapliga byggforskningen en ärligchans att bli seriöst bedömd. Därmed skapas ocksåförutsättningar för att förslagen om den framtidautformningen blir sakligt välgrundade. Utskottetstidsfrist bör därför välkomnas av alla som engageratsig i denna fråga.Jag välkomnar också att utskottet tagit fasta på ochuttryckt det olyckliga i den oro om framtiden somalldeles i onödan skapats bland personalen vid SIB.Att bygga upp en högt kvalificerad forskningsmiljötar mycket . Att rasera en befintlig kan skeväldigt fort.Vid verkarockså ett osedvanligt stort antal kvalificeradekvinnliga forskare. I en så starkt manligt domineraddel av samhället som forskningen, bör därförförändringar av det slag som riktats motbyggforskningen ske med särskilt stor omtanke.Det verkar tyvärr inte som om den här frågan påregeringskansliet hanterats av dem som har denrätta känslan för forskningens särskilda krav ochförutsättningar. Jag hoppas att vändningen i fråganshantering nu i slutändan också är ett tecken på attden i fortsättningen, i det fortsatta reformarbetet,kommer att skötas med en helt annan förståelse förfrågans karaktär.Herr talman! gäller det att blicka framåt. Jaghade, som framgått av de motioner i ärendet jagväckt, gärna sett att hela den hittillsvarandebyggforskningen samlat knutits till Uppsalauniversitet. Jag tror ändå att det med utskottetsbetänkande nu har skapats en god grund att byggapå i det kommande arbetet med att struktureraframtiden för byggforskningen.Den snabba utvärdering som fått i uppgiftatt förelägga regeringen geross vidare en möjlighet att inte behöva tappa tempoeller att den samhällsvetenskapliga forskningeninte behöver komma på efterkälken i förhållandetill det organisationsarbete som redan startat förden teknisk-naturvetenskapliga forskningensknytning till KTH.Utskottet slår redan nu fast att ''ensamhällsvetenskapligt inriktad byggforskning skallbibehållas i en ny organisation''. Det borde enligtmin mening, även i dagens allt hårdareprioriteringstider, vara ganska givet.Internationalisering, avreglering och privatiseringändrar nu väsentligt förutsättningarna församhällsbyggande och boende i . Städer,samhällen och individer ges nya möjligheter menutsätts också för hot om utslagning, förslumning,segregation och miljöförstöring.Herr talman! Jag är övertygad om att densamhällsvetenskapliga forskningen kan hävda sigväl i det kommande förändringsarbetet. Tankenmed en förändring av byggnadsforskningensorganisatoriska struktur var, enligt propositionen,att knyta denna närmare den akademiskagrundforskningen för att därmed säkra envetenskaplig kvalitet på forskningen. Detvälkomnar jag.Den närmare knytningen av den hittillsvarandesektorsforskningen till den akademiskagrundforskningen innebär nya möjligheter förbyggforskningen. Om den sker till två av vårafrämsta universitet/högskolor det för högvetenskaplig nivå på såväl den teknisk-naturvetenskapliga som den samhällsvetenskapligabyggforskningen i en allt hårdareforskningskonkurrens.Klyvningen av det gamla Byggforskningsinstitutetfår emellertid inte innebära att man kastar bort deotvetydiga fördelar som ett tvärvetenskapligtarbete över vetenskapliga disciplingränserinneburit. De organisatoriska lösningar som nuskall formas måste bygga på ett fortsatt närasamarbete mellan de båda nya institutioner somförhoppningsvis kommer att skapas, i derasfortsatta lokalisering i gemensamma lokaler iGävle.Det mångvetenskapliga samarbetet inom mellan olikaforskningsdiscipliner har skapat enmångsidig forskningsmiljö, som giviturbanforskningen vid institutet en obestridligstyrka. Den fortsatta lokaliseringen till Gävlestärker förutsättningarna för ett mer omfattandeoch befruktande samarbete med högskolan iGävle/Sandviken.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i bostadsutskottets betänkande 23.Anf. 241 ():Herr talman! Jag avstod från att replikera på KarlHagströms anförande, eftersom jag inte visste omtiden skulle räcka. Det finns nu över.Tillåt mig därför att säga några ord i ett kortanförande.Rent allmänt vill jag säga att jag har noterat mångaav de positiva inlägg som har gjorts av debattörernaoch den positiva vändning som utskottets arbetehar gett.Utskottet har inte tvekat i fråga om i det härsammanhanget, . Vi har flyttat frampositionerna när det gäller det utredningsarbetesom skall ske. Vi har markerat vidgningen av detarbetet, att det skall ske mer förutsättningslöst. Debatten visar att det är viktigt attregeringen inom så som möjligt kommertillbaka till med ett förslag.Karl säger att är ,men, , är inte mer än ett år.Den finansiering som finns i det socialdemokratiskaförslaget är ettårig för . Enfortsatt finansiering med en så kraftig beskärning avpengarna från BFR skulle äventyra en mycket stordel av annan forskning.Jag har i det här ärendet haft nära kontakter medKarin , som har jobbat mycket för ,och det har lett fram till positivt resultat. Det harockså funnits ett stort intresse från Ny demokratioch Socialdemokraterna för att hitta en lösning pådetta. När ett nytt förslag skall tas fram krävs det avoss alla att vi tar allvarligt på ansvaret att hitta envettig finansiering inför framtiden.Anf. 242 ():Herr talman! anmärkte på att jagtalade om . räcker nog inte tiden tillför att förklara för mig hur han,efter det att budgetpropositionen ochforskningspropositionen har lagts fram, skall tafram resten av pengarna, om utredningen kommerfram till något annat. Det är nämligen enomöjlighet.Anf. 243 ():Herr talman! Vi finansierar nu med anslag SIB fördet halvår som skall till. Regeringen föreslog ju idet sammanhanget ett anslag på . Där tar vialltså fram pengar.Den finansiering som finns i det socialdemokratiskaförslaget är icke mer än ettårig och inte långsiktig,så vi får tillsammans ta på oss det ansvaret.Det var vad jag ville säga.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Förslag till en lag om personregister iriksdagens informationssystem betänkande1992/93:KU32 Förslag till en lag om personregisteri informationssystem RIXLEX (förs.1992/93:RFK4).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den 4juniKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum.22 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkanden1992/93:SkU26 Mervärdesskatt1992/93:SkU30 Beskattning av allmännyttigabostadsföretag1992/93:SkU36 Skattereduktion för vissareparationsarbeten1992/93:SkU37 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenLagutskottets betänkanden1992/93:LU16 Den svenskaförsäkringsavtalsrättens anpassning till m.m.19927/93:LU47 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenFörsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU14 Lokalisering av Försvaretsinternationella centrum m.m.Socialutskottets betänkanden1992/93:SoU27 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /941992/93:SoU28 Smittskyddsinstitutet m.m.Utbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU17 Valfrihet i skolan1992/93:UbU18 Högskolor i stiftelseform1992/93:UbU20 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenTrafikutskottets betänkanden1992/93:TU29 Trafiksäkerheten på vägarna inför2000-talet1992/93:TU37 Ändring i körkortslagen (1977:477)betänkande1992/93:JoU23 Fiskelag m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU18 Uppskov med behandlingen av vissaärendenBostadsutskottets betänkande1992/93:BoU25 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden23 § Kammaren åtskildes kl. 22.58.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 13 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 56(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 6 §,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf.159 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf.207 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.