prot · GG0986 · 1993-03-30 00:00:00 — Man utgåråtminstone från att det skall mycket till för att hanskall kunna visa att han varit i god tro. Men som jagsade i mitt svar håller vi på att se över dessa regler.Anf. 40 ():Fru talman! De här aktuella spörsmålen har tagitsupp i TV, och vi har där fått höra om svårigheternaatt kontrollera andrahandsförsäljning. Det handlarom annonser på ''Gula sidorna'' och om affärer påöppen gata. Varför kan man inte få ställa krav påett kvittoförfarande, så att förvärvaren kan bevisaatt han har inhandlat varan av en viss person? Detskulle då för den som kommit över saker på ettfelaktigt sätt bli svårare att hävda att det har skett igod tro.Anf. 41 Statsrådet (-):Fru talman! Jag vill påstå att just dessa frågor harrelevans i den civilprocess som jag talar om. Deskall där besvaras för att man skall kunna ansesvara i god tro.Bengt berörde förhållandena i utlandet.Man bedömer sådana här frågor efter två principer.Vindikationsprincipen innebär att den ursprungligeägarens rätt består och att han utan att betala någonersättning för stöldgodset får igen det när han hittarpå det. I tillämpar vi extinktionsprincipen,som innebär att den som har förvärvat någonting igod tro, får behålla det, men med denreservationen att den ursprunglige ägaren kanåterlösa det mot ersättning.Det som vi håller på att se över iJustitiedepartementet är just frågan om vieventuellt skall övergå till någon form avtillämpning av vindikationsprincipen i stället. Detskulle onekligen klara upp många av de fall som vihär talar om.Anf. 42 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret ochser fram emot resultatet av den uppföljning sompågår i Justitiedepartementet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:477 omutrikessekretessenAnf. 43 Statsrådet (-):Fru talman! har, med anledning avUtlänningsnämndens tolkning av sekretesslagen iett visst fall, frågat mig om jag avser att verka fören översyn av reglerna om utrikessekretess.Om en allmän handling begärs utlämnad skallUtlänningsnämnden som alla andra myndigheterpröva om det finns uppgifter som kan vara av såkänsligt slag att handlingen eller vissa uppgifter iden omfattas av sekretess.Jag kan och skall inte heller uttala mig om enmyndighets tolkning i ett visst fall är riktig ellerinte. Detta får som vanligt bedömas av de instansersom kan pröva ett överklagande av en myndighetsbeslut att inte lämna ut allmän handling; i fråga omUtlänningsnämnden är det Kammarrätten iStockholm och liksom andra myndigheterskall tillämpa sekretesslagen (1980:100) när frågauppkommer om en allmän handling kan lämnas uteller ej. Bestämmelserna i 7 kap. 14 §sekretesslagen om skydd för den enskilde i ärendenom utlänningskontroll tar direkt sikte på nämndensverksamhet. Därutöver kan nämnden få anledningatt främst tillämpa bestämmelserna omutrikessekretess i 2 kap. 1 § andra stycketsekretesslagen.Regeringen har beslutat omdirektiv för en utredning som skall se översekretesslagens bestämmelser om utrikessekretess.Syftet med den utredningen är främst att närmareanalysera utrikessekretessens innehåll ochtillämpning inför ett svenskt medlemskap i skall emellertid ha frihet att ta uppalla frågor som kan behöva övervägas inom ramenför en sådan översyn.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Det varju intressant att veta att regeringen redan har gettdirektiv till en utredning om dessa frågor. Det är påtiden att man ser över dessa lagregler.Människor har rätt att undra över vad somegentligen händer. Mycket av det som har sagtst.ex. om resan och som föranledde mig att ställamin fråga är riktigt. Det är en stor besvikelse förasylsökande, för deras advokater och läkare och fördem som arbetar seriöst med flyktinggrupper -- somnumera dessutom kan jämställas medfolkrörelser -- att inte få reda på vad som egentligenhände under en resa.Utan att gå in på något enskilt fall, som den aktuellanämndens resa, tycker jag ändå att det vore mycketintressant om statsrådet kunde ange några andraområden än t.ex. försvarspolitik som kan berörasav en dylik utrikessekretess.Anf. 45 Statsrådet (-):Fru talman! Utrikessekretess kommer i framtidenatt tillämpas t.ex. när det gäller EG-dokument somkommer till . Det var ju en av orsakerna tillatt den här utredningen tillsattes. Det är ettområde, som jag kan komma på nu med detsamma,men det kan naturligtvis också finnas andra, sominte just nu är aktuella för mig.Anf. 46 ():Fru talman! Jag funderar på om rättspraxis i ettland kan hemligstämplas. Frågan om det är möjligtatt hemligstämpla den typen av ärenden eller omdet går att få ta del av de handlingar man ärintresserad av har ställts förut. Allmänheten ställersig just dessa frågor.Dessa frågor är oerhört känsliga och laddade, ochmånga anser att dessa frågor är höljda i dunkel utanatt det finns skälig anledning till det. Det är oerhörtviktigt att statsrådet gör klart att det nu finns skäliganledning till detta.Anf. 47 Statsrådet (-):Fru talman! har sommyndighet att följa sekretesslagen. Då är det frågaom huruvida detta är något som stör Sverigesförhållande till andra länder enligt 2 kap.sekretesslagen. Vidare är det fråga om huruvidadetta kan vara skadligt för utlänningen enligt 7 kap.14 § sekretesslagen. Beträffande det sistnämndafinns det ju ganska vidsträckta möjligheter attsekretessbelägga just med hänsyn till utlänningen.Vidare har vi frågan om rättspraxis. Jag har svårtatt se att det går att sekretessbelägga renrättspraxis. Sådan brukar ju redovisas offentligt.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tycker att det låter som om dettaändå är bra både för den utlänning som söker asylhär och det land han kommer från och för vårt land.Har länderna och de människor som bor i dessaländer nytta av en sekretesslag, skall dennaturligtvis tillämpas. Jag kommer med intresse attfölja den utredning som har tillsatts. Jag tackar försvaret.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:489 om förlängningav ungdomspraktikAnf. 49 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att dels skapa ett merflexibelt system vad gäller en förlängning avungdomspraktiken, dels att i vissa fall tillåta praktikunder sommaren.Ungdomspraktik får anvisas ,med möjlighet till förlängning i ytterligare sexmånader. Den unge får därigenom en möjlighet attdelta i ungdomspraktik i maximalt tolv månader.Om den unge, i ungdomspraktik, ännuinte har funnit något lämpligt arbete, bör andraåtgärder prövas. Arbetsförmedlingen skall dåtillsammans med den unge se över dennesutbildningssituation och möjligheten att finna ettarbete genom någon annan arbetsmarknadspolitiskåtgärd.Vid införandet av det nya åtgärdssystemet medungdomspraktik beslöts att anvisning tillpraktikplats till den 31augusti normalt inte bör ske. Skälet var att interiskera att störa den reguljära arbetsmarknadenunder sommarmånaderna med goda möjligheter tillsemestervikariat för ungdomarna.Av samma skäl gäller nu att ungdomar sompåbörjar ungdomspraktik efter den 1 apriltemporärt skall avbryta ungdomspraktiken i tvåmånader under perioden juni till augusti.Ungdomar med arbetshandikapp samt de somannars skulle utförsäkras från a-kassa eller KAS äremellertid undantagna från denna regel.De ungdomar som haft ungdomspraktik undervåren och som fått anställning som t.ex.sommarvikarie vid samma företag skall i septemberkunna återgå till ungdomspraktik om bättrealternativ saknas.Som framgått av vad jag nu har sagt, finns såledesredan i dag i vissa fall möjlighet till förlängning avungdomspraktiken och till praktik undersommaren.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret.En del av det som statsrådet sade var mycketbekant. Det finns en del att läsa om detta i denproposition som har lagts fram. Jag är intresseradav att få veta vad som har planerats längre fram.Vilka planer finns på att ungdomspraktiken skall fåfortgå? Det finns många unga som inte har de s.k.särskilda skälen som anges i propositionen, menlikafullt med nuvarande regler blir utansysselsättning och därmed får dålig ekonomi.Det finns ju många som har gått arbetslösa en tidinnan de har fått denna plats. Sedan får de . Sedan tvingas de göra ettsommaruppehåll, som de egentligen inte har rådmed. Vidare får de inget sommarjobb, eftersom detär så många andra som söker jobb. Sedan får får devara möjda med att jobba underhösten. Det känns inte så särskilt tillfredsställande.Det finns också många bevis på att dessa regler hartillämpats strängt -- såsom en del ungdomar säger.Ungdomarna har inte fått någon förlängning, somarbetsmarknadsministern här talar om, upp till 12månader. De känner sig alltså väldigt illabehandlade. Det kan vara av intresse att få veta hurstränga reglerna bör vara. Skall det komma förslagtill nya direktiv? Propositionen avser ju ändå baraen period med försöksverksamhet.Anf. 51 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Problemet är att under nästa budgetårräknar jag tyvärr med att det kommer att finnasöver 200 000 ungdomar utanförordinarie arbetsmarknad. Självklart skall här satsaspå ordinarie skolor och högskolor m.m.Rekryteringsstödet skall innebära att man är på vägin i ordinarie avtal och att staten och arbetsgivarendelar på kostnaderna.Men det blir kvar en grupp ungdomar. Vi har denmålsättningen att unga människor icke skalluppleva längre arbetslöshetsperioder. Så längedessa höga tal finns kvar, behöver viungdomspraktiken. Den är nu säkrad genom beslutfram till . Jag ser inget hellre än attvi kan trappa ner verksamheten medungdomspraktik så fort som möjligt. Men i dennamycket besvärliga arbetsmarknadssituation är detalltid bättre att få praktik i stället för att stannahemma eller vara ute på gator och torg. Det är densämsta lösningen.Vi håller stegvis på att utvärderaungdomspraktiken. Vi är naturligtvis beredda attgöra förändringar. Vi har via undersökt vad1 000 ungdomar tycker om ungdomspraktiken.Resultatet visar på förvånansvärt goda siffror.Drygt 90 % tycker om denna åtgärd. Det är sällanman får så positiva svar i en undersökning. Ca 50 %anser att de har möjlighet att eventuellt få arbetehos samma arbetsgivare efter praktiken. Men dettror jag är en för hög siffra.Anf. 52 ():Fru talman! Det är glädjande att det finns planerända när det gäller dessapraktikplatser. Självklart måste ungdomar, precissom alla andra, ha sysselsättning antingen i form avstudier eller arbete. Det är kanske ännu viktigare än att vi jobbar förungdomspraktikplatser och ungdomsarbete.Ungdomar har en helt annan inställning tillarbete och utbildning än vad ungdomar hade litetlängre tillbaka i tiden.Jag funderar på om det finns några nya metoder förungdomar att kunna få fast anställning.Ungdomspraktikplatser är ju bara subventioneradepå ett sätt, nämligen för att vara en tillfällig lösning.Det finns kanske idéer som ännu inte har uttalatsom en fortsättning där arbetstillfällena kanpermanentas, t.ex. med hjälp av sänktaarbetsgivaravgifter för ungdomar osv. Jag ärnaturligtvis nyfiken på att få höra om det finnsytterligare planer, bortsett från attungdomspraktikplatserna har förlängts till 1994.Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Rekryteringsstödet är en bra åtgärd.Det utgår ju . Vidare brukar julönekostnaderna delas. Då vet ju arbetsgivaren attden unga praktikanten är lämpad för just den typenav arbete. Då går det att fortsätta ytterligare sexmånader med hjälp av litet stöd -- i avvaktan på attarbetsmarknaden blir så bra att det bär på egenhand.Jag för en diskussion med olikaarbetsgivarorganisationer för att kunna göra litetmer på ungdomsområdet. Men det är litet för tidigtatt lyfta fram diskussionen offentligt. Jag för dessadiskussioner med både de fackliga parterna ocharbetsgivarparterna.Anf. 54 ():Fru talman! Jag har en sista fråga att ställa.Ungdomarna funderar mycket över hur de skalllösa problemet med utebliven semesterersättning.Ungdomspraktik ger naturligtvis ingensemesterersättning.Om ungdomarna misslyckas med att få arbete efterungdomspraktiktiden, om de varken haftsommarjobb eller haft något vikariatarbete, utangått helt utan ersättning , är deinte heller berättigade till semesterersättning. Denhär oron har väldigt många ungdomar som har detjobbigt uttryckt.Vad säger arbetsmarknadsministern om det?Anf. 55 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det stämmer att ungdomspraktik integer semesterersättning eftersom det inte handlarom någon anställning. Ersättning för den ledigamånad som de flesta vill ha sker i de flesta fall medhjälp av KAS eller a-kassa.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:484 om utnämningenav chef för . 56 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att medverka till att regeringen istället för en politisk utnämning tillsätter enerfaren, kvalificerad och kompetent företagsledarei nyckelpositionen som chef.Regeringen beslöt att uppdra åtkommittén för ombildande av AMU-gruppen tillaktiebolag att som en förberedande åtgärd bilda ettaktiebolag. I bolagets uppgifter fram till den 1 juli1993, då ombildningen av AMU-gruppen sker,ingår bl.a. att ta ställning i frågan om koncernchef.Anf. 57 (nyd):Fru talman! Jagtackar arbetsmarknadsministern för svaret, menjag är inte alls nöjd med svaret.Redan den 24 februari hävdade demokrati medkraft i denna kammare att AMU-chefen till varjepris måste tillsättas efter kompetens och inte efterpolitisk tillhörighet. AMU skall nu bli ettaktiebolag. Det är bra. En ny VD och en ny styrelseskall tillsättas.Eftersom AMU med fog är ett av de mestkritiserade statliga verken är tillsättandet av en nyVD en fråga av yttersta vikt. Kompetensen hosvederbörande måste vara kristallklar.Det är också helt klart att den nya koncernen stårinför komplicerade omstruktureringsproblem, somskall lösas på en alltmer konkurrensutsattmarknad. Man möter vikandeefterfrågan och ökad konkurrens från andrautbildningsanordnare.Tillsättandet av en ny VD är därför avgörande förverkets framtid. Det behövs med andra ord enföretagsledare med stor erfarenhet inomaffärsvärlden och med synnerligen hårda nypor.Det är nödvändigt att chefen för koncernen hardokumenterad förmåga att med kraft, medprofessionellt kunnade och med samarbetsförmågavara kompetent att föra verksamheten i dess nyaformer till framgång.Min fråga är: Skall utses till chef förAMU? Om så är fallet undrar jag om det ärlämpligt att han ingår i den nya interimsstyrelse sombl.a. skall utse ny VD.Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag håller med omatt det är en svår uppgift att leda det nya AMU,eftersom AMU står inför omfattandeomställningar. Det är därför som ägaren, i det härfallet regeringen, naturligtvis är utomordentligtintresserad av att få just en erfaren, kvalificerad,kompetent och beslutsstark chef, med brederfarenhet. Dessa egenskaper kan man förvärva påolika sätt.Det rör sig om en koncernchef och ett antal andrachefer, som tillsammans skall stå för all den breddoch all den kompetens som behövs. Detta ansvarhar den nya styrelsen. Den nya styrelsen kommerinom kort att sammanträda och diskutera de härfrågorna. Ägaren staten har ett stort intresse avbåde en kompetent chef och en kompetent styrelse.Anf. 59 (nyd):Fru talman! Under dramatiska former avgick iprotest den sittande styrelseordföranden , eftersom han inte fick avsluta sitt arbete.Enligt egen utsago hade han kommit långt i sinaförberedelser att ''vaska fram'' nya kandidater, somskulle föreslås departementet.Jag håller med om att det, omutnämningen kommer till stånd, är helt klart frågaom en politisk tillsättning. måste ha friahänder att välja en professionell kraft. I annat fallskulle AMU inte väcka förtroende på marknaden,allra minst när det blir fråga om privatisering.Kan arbetsmarknadsministern verkligenförsvara en sådan eventuell utnämning som jagtalar om?Anf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! fick naturligtvis gärnaavsluta sitt arbete. Det var hans eget val att avgå.Det är inte en kommittéordförandes uppgift att utsestyrelse och VD. Det är ägarens uppgift att utsestyrelse. Styrelsen utser VD. Så kommer det att gåtill även i detta fall.Jag har inga ytterligare kommentarer när det gällerHåkan Hansson.Anf. 61 (nyd):Fru talman! Skall jag tyda svaret somarbetsmarknadsministern ger så, att det ickekommer att ske någon politisk utnämning, utan kommer att ta full hänsyn till att det verkligenbehövs en kompetent person till detta missköttaverk?Anf. 62 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Utan att diskutera person, utan attdiskutera den eller den myndigheten, det eller detbolaget, påstår jag med bestämdhet att det finnskompetent folk också i en politikerkrets. Politikerhar också en bred erfarenhet ochbakgrund. Man är icke helt oduglig därför att manråkat hamna i riksdag.Anf. 63 (nyd):Fru talman! Självfallet är det så! Det håller jag medarbetsmarknadsministern om.Men eftersom det förekommit rykten om dennautnämning -- om det nu är bara rykten -- ber jagarbetsmarknadsministern att överväga, huruvidaden person som är föreslagen -- säkerligen enutomordentligt kompetent person på rätt plats -- ärkompetent att vara VD för . Personligenanser jag att den här personen inte är kompetent attvara VD för , därför att det behövs, som jagtidigare sagt, en företagsledare med stor erfarenhetav företag och med mycket hårda nypor. Nydemokrati kommer att noga bevaka detta ärendesgång.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:485 om frivårdensbehandlingscentralAnf. 64 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att rusta ned ett väl fungerandebehandlingsalternativ som Frivårdensbehandlingscentral i Stockholm.Frivårdens behandlingscentral startade sinverksamhet . Verksamheten var i förstahand avsedd för frivårdsklienter som befann sig idålig fysisk eller psykisk kondition. Verksamhetenbestår av ett inackorderingshem, ensocialmedicinsk grupp med läkarmottagning samten psykologgrupp. Det har ifrågasatts omverksamheten vid behandlingscentralen i alla delarligger inom kriminalvårdens ansvarsområde. Motden bakgrunden uppdrog regeringen i december1991 åt att se öververksamheten vid behandlingscentralen iStockholm.I en skrivelse uppgavKriminalvårdsstyrelsen att en principutredningavseende bl.a. delat huvudmannaskap för denaktuella verksamheten hade utförts. För att kunnautarbeta ett mer konkret förslag till organisationoch verksamhetsinnehåll begärdeKriminalvårdsstyrelsen anstånd med att redovisauppdraget till . I ett beslutden beviljade regeringen dennaframställning.Enligt vad jag inhämtat kommerKriminalvårdsstyrelsen att redovisa uppdraget tillregeringen . Förseningen beror bl.a. påatt förhandlingarna med personalorganisationernatagit än beräknat. Jag vill inte föregripaKriminalvårdsstyrelsens redovisning med att redannu ta ställning till hur verksamheten skall utformasi framtiden.Min principiella inställning är dock attfrivårdsarbetet är en del av en straffpåföljd och attdess roll är att vara kontrollerande ochförmedlande. Det är andra samhällsorgans uppgiftatt sköta det allmänt sociala arbetet och det mestabehandlingsarbetet.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:492 omsamhällstjänstAnf. 65 Justitieminister ():Fru talman! Det är glädjande att se att SigridBolkéus som vanligt är närvarande och intresseradav frågesvaret. Det är inte lika roligt när den somställt frågan inte är intresserad av svaret.Sigrid Bolkéus har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta på grund av att lagen omsamhällstjänst medfört icke avseddastraffskärpningar.Bakgrunden är att enligt () en fjärdedel av de som dömts tillskyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst istället kunde ha dömts till villkorlig dom ellerskyddstillsyn utan föreskrifter.Försöksverksamhet med skyddstillsyn medföreskrift om samhällstjänst har pågått på fem orteri landet --1992. Fr.o.m. den 1januari 1993 har försöksverksamheten utvidgats tillatt omfatta hela landet. Den utvidgadetillämpningen har tidsbegränsats till utgången av år1995.Inledningsvis vill jag nämna att det av förarbetenatill lagen om försöksverksamhet med samhällstjänst(prop. 1989/90:7) framgår att samhällstjänsten äravsedd att ersätta fängelsestraff. En föreskrift omsamhällstjänst skall bedömas vara av avgörandebetydelse när det gäller att döma till skyddstillsyn istället för fängelse. Intentionerna medlagstiftningen har således kommit till klart uttryck.Under flera år har ett intensivt arbete pågått för attskapa nya straffrättsliga reaktionsformer som kananvändas i stället för fängelsestraff. För att kommatill rätta med framför allt ungdomsbrottslighetenkrävs ett välutformat och mer innovativtpåföljdssystem. Här har samhällstjänsten visat sigeffektiv. Erfarenheterna från försöksverksamhetenhar varit goda; det har inte varit svårt att finnaarbetsuppgifter, och de dömda har skött sig bra.Alltsedan försöket inleddes harBrottsförebyggande rådet haft till upggift attutvärdera verksamheten. Den siffra som nämns ifrågan härrör från en undersökning avförsöksverksamhetens första del och är ungefärlig.Den baseras på ett litet antal domar och måste äveni övrigt sägas vara osäker.Brottsförebyggande rådet kommer att lämna enslutrapport . Då kommer vi attha ett större underlag och även kunna få enuppfattning om återfallsbenägenheten hos demsom dömts till skyddstillsyn med samhällstjänst.Därefter kommer vi att ta ställning till vilkaförändringar som kan behöva göras i regelsystemet.Det kan avslutningsvis nämnas att det ingår iStraffsystemkommitténs uppdrag att överväga hursamhällstjänsten permanent kan infogas i detkommande påföljdssystemet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Som justitieministern skriver kanStraffsystemkommittén, där jag är ledamot, föreslåt.ex. att det skall vara en självständig påföljd. Vihar i kommittén fria händer att överväga omsamhällstjänst bör utgöra alternativ inom ramen förvillkorligt fängelsestraff. Men vi skall inte kommamed vårt huvudbetänkande förrän i slutet av 1994.Sedan är det en remissomgång. Innanpropositionen kan komma är vi inne i 1996.BRÅ har kommit fram till att en fjärdedel döms tillsamhällstjänst som alternativ till mildare påföljder.Den siffran stämmer nog ganska gott. Det innebären straffskärpning för av de dömda. Det är enutvärdering som gjorts efter erfarenheterna frånfem försöksorter. Domstolarna i dessa fall har intetillämpat lagen om samhällstjänst, som det står iproposition JU1989/90:7, på ett riktigt sätt.Detta måste rättas till . Somjustitieministern säger utvidgas projektet nu till attomfatta hela landet. Risken är att det kan blistraffskärpningar inom samtliga tingsrätter, vilketjag tycker är oacceptabelt.Inom Straffsystemkommittén överväger viytterligare alternativ till fängelsestraff, bl.a. denomdiskuterade elektroniska övervakningen. Omingenting görs , under det närmaste året, föratt domstolarna enbart skall döma tillsamhällstjänst som alternativ till fängelsestraff,tvekar åtminstone jag till att ställa upp för att införanya påföljder, som riskerar att få samma resultat.Jag vill inte medverka till någon smyghöjning avstraffen. Det har aldrig varit avsikten.Anf. 67 Justitieminister ():Fru talman! Det har förekommiten del tidningsartiklar om hur samhällstjänsten harutnyttjats. Jag utgår från att har tagitdel av de refererade rapporterna.Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan, även om jaginte är frågeställare, om också harläst BRÅ:s rapport. Att av rapporten dra slutsatseroch lägga dessa till grund för lagstiftning, menarjag, är ytterligt tveksamt. Det behövs mer. 35domar om samhällstjänst har undersökts. Man harlåtit sex domare på pappret avgöra hur de skulle hadömt i motsvarande fall. De har alltså inte varitnärvarande under själva rättegången. Jag tror attSigrid Bolkéus och jag är helt överens om att vi intefår göra avkall på omedelbarhetsprincipen när detgäller den svenska rättegången.I själva utredningen sägs det dessutom att 3 av de35 fallen med all sannolikhet skulle ha resulterat ien lindrigare påföljd. När det gäller de övriga fallenkänner man stor osäkerhet med tanke på denbegränsning som själva utredningen har.