prot · GG09102 · 1993-04-29 00:00:00 — Vi är alltförmånga fastlänningar här i kammaren och ser inteproblemen, möjligheterna och vilka åtgärder sommåste vidtas för att skall få hjälp. Visäger fortfarande bara att skall få ett stödtill trafiken. Det är det gamla resonemanget ombidrag som vi fortfarande arbetar med. PåGotland kan man sköta sig själv. Det enda som behövs är ett vettigtbeslut från denna församling och från regeringen.Vi skall förklara som frihandelszon. Detskall vara ett frihandelsområde där det inte finnsnågra punktskatter. Vi skall göra Gotlandattraktivt. Vi skall ta bort bidraget tillfärjetrafiken på . Dettabidrag medför att andra kostnader stiger. På dethär sättet skulle kunna bli vårt Gotlandåret runt.Jag har studerat bokningsläget. och hoppades här tidigare. Jag har tittat påfakta och på hur det ser ut. Just ärbokningsläget inte alls särskilt ljust för Gotland.Det snackas här om olika höjningar. Iverkligheten finns det inte alls sådana siffror.Omfattningen av sommarens bokningar är i stortsett som förra årets bokningar. Bokningsläget ärminus för viss trafik och plus för vissannan trafik. Det är det faktiska läget. Eftersom man bestämmer sig sent, har vifortfarande en möjlighet att satsa. Utvecklingenmåste ses som en form av samverkan. Turismenoch skatterna hör ihop. Det låg ganska mycket iStina resonemang om att många frågorhör ihop med kulturutskottets område. Jag anseratt vi som ett alternativ måste diskutera att införaen frihandelszon för . På så sätt kommerNordeuropa att uppmärksamma . Det äruppmärksamhet vi behöver. Vad vi har hafttidigare är höga kostnader.Nu är det i stället vårt grannland somkommer att ha höga kostnader. Jag hoppas att detkommer att ske en förändring, så att danskarnakommer till . Enligt den senasteinformationen gör de det i viss utsträckning, menjag vill ha en ökad förändring.I en jämförelse mellan hur stor andel av BNP --eller BNI, jag kommer inte ihåg vilket det var --som i resp. går tillturistverksamhet, visade det sig att siffran iSverige var medan den i var2,. Den procentuella skillnaden är alltsåbortåt . Man skulle kunna säga att danskarnaär duktigare på turism. har vi emellertidfått en förändring av valutan, och den kommer attvara av betydelse i det här sammanhanget.Om vi gör en frihandelszon av kan viuppnå marknad, och vi kan uppnå det socialamålet -- folk kommer då att ha råd att åka. Omman åker kostar det på Gotlandslinjen underhögsäsong . per person och . Om man jämför det med vad det kostar attåka över till märker man att det är enofördelaktig konkurrenssituation. Det finns däringen konkurrens på lika villkor.Det är viktigt att vi uppnår konkurrens på likavillkor, och vi måste därför göra någontingkraftfullt.Anf. 60 ():Herr talman! Jag vill fråga varifrån hanhar fått sina uppgifter och om han talade omenbart bokningar till . Mina sagesmänoch sageskvinnor har faktiskt talat om ökat antalbokningar och att exempelvis stugor och hotell nuär mycket mer intressanta och uppbokade än vadde var . Man kan enligt demredan nu se den här ökningen.Det är viktigt att vi nu försöker se de positivaförändringar som finns, så att vi inte naglar ossfast vid det som inte går fullt så bra.Anf. 61 (nyd) replik:Herr talman! De uppgifter jag redovisade,, är Gotlandslinjensförbokningar från . Man hargjort jämförelser med föregående år. TrafikortenOskarshamn ligger då för juli månad på plus 2 %men för juni månad på minus . Nynäshamnligger för juni månad på minus och för julimånad på minus jämfört med bokningslägetden 27 april 1992.Anf. 62 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är bekymmersamtom tar situationen för just de härlinjerna till intäkt för vad som kommer att händai hela . Därför var det bra att det kom framatt det var bara och Gotlandstrafiken detgällde och inte landet i sin helhet.Anf. 63 (nyd) replik:Herr talman! Det här visar på en tendens, ochman kan inte utifrån den tro att allt är glädje pågrund av den förändring som har skett. Jag harockså fått statistik som visar att man på någotställe redan nu har fyllt sommarens bokningar. Vigår och glädjer oss åt sådant, men jag menar bör ta reda på fakta och inte suddigt tala om''hela landet''. Tendensen är inte sådan sommånga glädjespridare säger att den är, utanytterligare åtgärder behövs, och de måste till nu.Det räcker inte med sådana här resultat. För maj månad, är tendensendäremot glädjande, med bokningstal som iprocent ligger tvåsiffrigt högre än sedan.För övriga bokningar är det inte fråga om någraexceptionella ökningar, utan de bokningar som ärgjorda motsvarar vad som under normalaförhållanden skall nås med god marknadsföring.Nu har vi haft en nedskrivning av kronan, ochdärför hade vi förväntat oss betydligt mer.Anf. 64 ()replik:Herr talman! Jag är ledsen att jag inte har tagitmed mig de aktuella siffrorna. Jag lovar att jagskall göra det vid ett annat tillfälle, så att vi kan tadet bit för bit och se var det har gått bra och vardet har gått dåligt. Vad jag ville komma åt var delsatt det sade gällde , dels attjag har sett att det på många platser redan gårbättre.Jag förstår inte vad menar när han sägeratt vi behöver mer åtgärder. Är det staten somskall göra mer, eller vem är det som skall göramer?Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill bara tacka för atthan så vältaligt tog upp min motion om Gotlandsom ekonomisk frizon.Anf. 66 (nyd):Herr talman! Det vore mycket bra om flermoderater började tänka på att vi bör förändraGotlandspolitiken. Kan vi nå enöverenskommelse om en ekonomisk frizon, vilketockså jag har föreslagit i en motion som behandlasi skatteutskottet, så är det en glädjandeutveckling.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (inriktningen av marknadsförings- ochinformationsinsatserna)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot126 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (kunskapsuppbyggnad för turiständamåli )Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot21 för reservation 2 av . 16 (medelsanvisningen till Styrelsen förSverigebilden)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot127 för reservation 7 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid arbetsplenumonsdagen den 5 maj.6 § Teater, dans, musik m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkanden1992/93:KrU20 Teater, dans och musik (prop.1992/93:100 delvis),1992/93:KrU22 Arkiv (prop. 1992/93:100 delvis),1992/93:KrU24 Museer och utställningar (prop.1992/93:100 delvis),1992/93:KrU25 Inredning och utrustning avlokaler för kulturändamål (prop. 1992/93:100delvis) samt1992/93:KrU26 Anslag på massmedieområdet(prop. 192/93:100 delvis).Andre vice talmannen meddelade attkulturutskottets betänkanden KrU20, KrU22,KrU24, KrU25 och KrU26 skulle debatterasgemensamt.Anf. 67 ():Herr talman! när det skall bli teater ifråntalarstolen är det synd, tycker jag som en avskådespelarna, att publiken går sin väg. Men detär väl inget att göra åt.Bakgrunden, herr talman, till denna debatt omteater, musik och dans är ett omfattandeutredningsuppdrag på detta område. Det hartillsatts en stor kulturutredning och man har pågång en utredning om ochansvarsfördelningen mellan och deregionala teatrarna. Det är fråga om en översynav den regionala musikverksamheten och av destatliga insatserna för fonogramproduktion och -distribution. Det är klart att den sätter en vissprägel på detta betänkande.Jag vill först säga några ord om . Den ärsom sagt föremål för utredning. Vi iutskottsmajoriteten, som jag i det här fallet tillhör,tycker att det är rimligt att hållaanslagsnivån uppe. Det är faktiskt inte givet attresultatet av blir en begränsningav verksamhet. Därför framstårbudgetpropositionens förslag som ett slag i luften.Det tar också litet tid att se över teaterområdet. Vihar menat att det då är rimligt med ett oförändratanslag till med en viss uppräkning förprisförändringar. Men i det här fallet tyckspropositionen utgå från att skall kunnaavstå från pengar för andra verksamheter påkulturområdet. Jag vill i anslutning till detta ge enkommentar. Avgörande är att teaterpubliken ute ilandet får ett varierat utbud och tillräcklig valfrihet.Länsteatrarna är i många fall ganska små och de harbegränsade resurser. I många fall har de dessutomen inriktning mot barn och ungdom. Förlänsteatrarna har det inte heller utvecklatsnågot särskilt betydande utbyte av produktionerdem emellan.Detta innebär att oavsett hur lösningen blir förRiksteatern finns det, speciellt i mindre ochmedelstora orter samt på landsbygden, stor risk förett mindre utbud. Därför stöder visocialdemokrater utskottsmajoritetens förslag -- enutskottsmajoritet som vi bildar tillsammans medVänsterpartiet och Ny demokrati -- om en ökningmed till . Detta geräven en viss kompensation förprisförändringarna.Jag vill i det här sammanhanget också göra en litenkommentar till den reservation somregeringspartierna har gjort när det gäller anslagettill . Jag citerar första meningen ireservationen: ''Utskottet anser att en vissminskning av bidraget till börkunna göras redan för nästa budgetår. ''Jag undrar hur man egentligen har tänkt, därför attpå något sätt förutsätter här ,, och kds att resultatet avutredningen skall bli en minskning av anslagen tillRiksteatern. Jag tycker verkligen att det är attföregå utredningen. Har ni redan nu bestämt er föratt utredningen skall landa i en minskning avanslagen till . För min del vill jag noghelst se resultatet av utredningen innan någotsådant förutsätts.Vi har också från socialdemokratiskt håll enreservation nr 2 som gäller . Denadministreras nu av , men utyttjas avganska många andra såsom m.fl.Där förekommer också en omfattandegästspelsverksamhet. Vi anser inte att det är rimligtatt enbart skall ha ansvaret för Södrateatern, utan föreslår att en stiftelse bildas som tarhand om teatern. Grundare kan t.ex. varaRiksteatern, Operan, m.fl. Detta skullege förutsättningar att bevara den nuvarandemångfalden i vad som ges på samtmöjliggöra en förbättrad kvalitet.På teaterområdet har vi också medverkat till attlitet grand öka anslaget till , vilket höjsmed fyra grundbelopp.Många motioner på teater- och musikområdethandlar om ökat bidrag till de regionalaverksamheterna litet varstans i landet. Dessamotioner avslås av utskottet, och med hänvisningtill de utredningar som är på gång har visocialdemokrater ingen annan mening.Det finns dock ett undantag i det här fallet,nämligen Musikteatern i . Musikteatern iGöteborg är en stor satsning. En ny och modernmusikteater skapas minsann inte i dettaland. Det är givet att det då kommer att finnasbehov av resurser för att få en verksamhet med högkvalitet som motsvarar det som finns i hus, teknikoch servicefunktioner runt omkring. Ett ökattillskott av grundbelopp innebär för Göteborgsmusikteater en förändring i de ursprungligatankarna. Men jag menar att den förändrade synenär befogad.Vi har från socialdemokratisk sida motionerat omatt inför nästa budgetår öka anslaget med 45grundbelopp. Vi har modifierat vår uppfattning föratt få en gemensam syn på detta. Det innebär enbeställning till regeringen att i nästabudgetproposition ge ökade bidrag till Göteborgsmusikteater. Jag tycker att vi på det här sättet harfunnit en bra lösning, eftersom det såvitt jag förstårsäkerställer ökade resurser just till . I ochför sig kan man säga att denna förstärkning hadebehövts med tanke på att Musikteaternskall invigas . Men jag utgår ifrånatt det nästa budgetår blir en resursförstärkningsom ändå hamnar i marginalen vad gällertidpunkten.På teaterområdet har vi socialdemokrater ocksåföreslagit ytterligare för friateater-, dans- och musikgrupper. De karakteriserasav små ekonomiska villkor som de har eninriktning mot barn och ungdom. En mycket stordel av deras spelverksamhet sker ute i landetkommunalt i skolor och på daghem just medinriktning på barn och ungdom. Denna verksamhetpåverkas av kommunernas budgetsystem, bl.a.kommunernas resultatenheter. Det innebärstundom att dessa resultatenheter blir ganska små.I kommunerna anser man inte att man har resursertill att ge barnen den musikupplevelse som tidigarevar möjlig när kulturanslagen sammanhölls i störreenheter inom kommunerna.I ett sådant läge för kommunerna är det mycketväsentligt att öka det statliga stödet till de friateater-, dans- och musikgrupperna. Det ger bl.a. ensignal till kommunerna att detta är fråga om enväsentlig verksamhet. Kommunerna är ju stundomganska lyhörda för vad som beslutas i dennakammare.När det gäller Svenska rikskonserter finns enmotion och en reservation från osssocialdemokrater, där vi kräver en ökning med2 miljoner just till barn- och ungdomsverksamhet.Det är inte svårt att verbalt vara positiv tillkulturinsatser för barn och ungdom. Jag är ganskasäker på att det blir flera talare i den här debattensom kommer att vara verbala, men det måste ändåfinnas ett reellt innehåll i den verbala förståelsenoch de verbala applåderna för verksamhet kringbarn och ungdom.Jag har ytterligare en kommentar till Svenskarikskonserter som gäller fonogramproduktionen iCaprice. kunde vi läsa i tidningarna omnedläggningshot och att departementet planeradeatt dra in pengarna till Caprice. Jag skall geregeringen beröm, eftersom den på denna punkthar tagit sitt förnuft till fånga genom att den även idenna budget tagit med dessa pengar.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall tillreservation 7. Vi står från socialdemokratisk sidanaturligtvis bakom även reservationerna 2 och 4,men vi skall inte ta upp kammarens tid med attvotera om dem. Jag vill yrka avslag påreservationerna 1, 3, 5 och 6. I övrigt yrkar jag bifalltill hemställan i betänkandet.Anf. 68 (nyd):Herr talman! Jag skall inte hålla mig bara till dansoch teater, utan jag skall kortfattat tala ombetänkandena 20, 22, 24, 25 och 26.Ny demokrati har i sin partimotion omkulturpolitiken framhållit att vi vill stödja det somhar värde och kvalitet men som inte kan komma tillstånd på marknadens villkor.Vem skall bidra till att försöka förändra kulturen ien riktning mot de strömningar och det synsätt somfinns på många håll i det som vi nu närmaross med stormsteg? Där betraktas kulturen som eninvestering och en tillväxtfaktor både förlivskvaliteten och för statskassan. Det är bl.a.därför som vi har medverkat till att harfattat beslut om att tillsätta en särskild utredningom kulturen och . Denna utredning och deav beslutade utredningarna ommuseer och teatrar har gjort att utskottet med rätteller orätt tvingats att skjuta många viktigamotioner medan vi avvaktar resultatetav dessa utredningar.Mot denna bakgrund är det nödvändigt, vilket jaghar framfört här tidigare, att utredningarna slutförsmed största skyndsamhet och inte långhalas, vilkettyvärr är alltför vanligt.Då regeringen i propositionen i princip utgått frånoförändrade anslag, har vi i Ny demokrati i de allraflesta fall ställt oss bakom regeringens förslag, då vihar tagit intryck av det ekonomiska krisläget sominte tillåter oss att bevilja utökade anslag.Vi har avstått från en total höjning. I de fall som vihar äskat om ökade anslag, har vi kompenserat detmed motsvarande neddragningar.Vi har tyvärr inte lyckats enas i utskottetbeträffande anslaget till , Operan ochRiksteatern. Problematiken landsorten--har varit i fokus. Man måste vägalandsortens berättigade krav på utökat teaterutbudmot nödvändigheten att hålla hög kvalitet på våranationalscener. Vi har gjort allvarliga försök attjämka ihop dessa särintressen, inom utskottet ochinom landet, men vi har inte riktigt nått fram, vilketjag beklagar.Kulturministern har i propositionen aviserat attKulturrådets roll skall granskas i samband med denparlamentariska översynen av kulturpolitiken. Vitycker att detta är bra, och vi accepterar inte attKulturrådet ges utrymme att föra sin egenkulturpolitik. Det är bl.a. därför som vi har valt attspecialdestinera 7 miljoner av Kulturrådetsutvecklingsmedel. Majoriteten av dessa 7 miljonerhar vi föreslagit skall tilldelas museerna.Vi har också i vår partimotion särskilt tryckt pånödvändigheten av att det görs en helhjärtadsatsning på bl.a. museerna, som vi anser har blivitstyvmoderligt behandlade. separat med all den sakkunskap som barahon är mäktig att utveckla Ny demokratissynpunkter på den nödvändiga upprustningen avmuseerna.Då jag som ersättare med detta anförande sjungermin svanesång, åtminstone för , vill jagtacka utskottskamraterna för en lärorik ochstimulerande tid. Vi har i varje fråga försöktdiskutera oss fram till gemensamma lösningar föratt få fram ett enigt utskottsbetänkande.Min fromma förhoppning är att och desspolitiker skall kunna jobba på samma konstruktivasätt som kulturutskott och objektivtpröva gemensamma lösningar och endast som enabsolut sista utväg satsa på reservationer. Minareverenser för ett mycket kompetent utskott. Hosmig finns i alla fall inga reservationer.Anf. 69 ():Herr talman! Jag kommer i detta anförande attfrämst uppehålla mig vid tre av dessa betänkanden,nämligen KrU20, KrU22 och KrU26. Jag skall litetkortfattat börja med att tala om teater, dans ochmusik.Först vill jag säga att jag tycker att det är myckettillfredsställande att utskottet även detta år harklarat en ökning av bidraget till . Nuföreslår utskottet utöverregeringens förslag och tillFolkoperan. står naturligtvis bakomdetta.Vi hade däremot också gärna sett att det hade gåttatt få fram ett ökat stöd till redannu. Men det gick tyvärr inte att få enutskottsmajoritet för detta. Utskottet nöjer sig medatt säga att regeringen får komma med ett ökatstatligt stöd till . Meddetta sägs göteborgarna vara nöjda. Det är bara atthoppas att de inte blir besvikna nästa år.Däremot är jag inte så nöjd med utskottetsbehandling av de fria teater- , dans- ochmusikgrupperna. Det finns, herr talman, risk för attde fria grupperna håller på att hamna i ett slagsekonomiskt moment 22. Dålig ekonomi ikommunerna ger neddragningar som drabbar dessafria grupper genom färre beställningar och mindreanslag. Regeringen kräver balans mellan de statligaoch lokala insatserna och höjer nu ett varnandefinger genom att säga att det är angeläget att de friagruppernas betydelse för barn- ochungdomsverksamheten får ökat gehör också i denlokala miljön. Naturligtvis finns det en hel delriktighet bakom detta. Vad det betyder är jufaktiskt att kommunerna också måste ta sin del avansvaret. Om de inte gör det kommer staten inte attfullfölja sitt ansvar.Men mittemellan detta står de fria grupperna,vilkas stora betydelse, särskilt för barn- ochungdomsverksamhet, alla är rörande överens om.Jag ser det som svårt för dem att kunna komma urdetta moment 22 om inte ökar stödet tillverksamheten.Vi i har föreslagit en ökning avbidraget med . I ensocialdemokratisk motion och reservation begärs 5miljoner kronor. Jag tycker inte att det finns någonanledning för mig att ställa dessa förslag motvarandra. Jag och mitt parti kommer alltså att röstapå den socialdemokratiska reservationen, även,vilket jag tillåter mig att påpeka, om jag tycker attden skulle ha haft en litet annorlunda lydelse. Istället för att det står ''med avslag på motion1992/93:Kr252'' borde det ha stått med anledningav motion Kr1992/93:252. Men det är litetpetitesser.När det gäller kulturutskottets betänkande 26 omanslag på massmedieområdet har Vänsterpartietföreslagit att det särskilda stöd till lokalprogramverksamhet som har funnits sedan 1986och som regeringen nu vill ta bort skall få finnaskvar.Detta stöd har använts bl.a. för att underlättaigångsättandet av verksamheten i lokalakabelsändarföretag. Enligt vår uppfattning är detviktigt att på olika sätt uppmuntra och stödja sådanhär lokalt förankrad TV-produktion.I massmediernas förlovade land, , har manfaktiskt insett detta. I finns det nämligen t.ex.en lag om -- skulle man kunna säga -- allemans-TV.Denna lag ger alla medborgare rätt till elementärutbildning, tillgång till produktionsutrustning ochutnyttjande av lokala sändningstid.Idén är alls inte dum. Det närmaste vi kommerUSA:s förhållanden är alltså nämnda stöd till lokalprogramverksamhet.Det finns all anledning att ha kvar det här stödet.Det är också viktigt för yttrandefriheten, somframhålls på ett annat ställe i betänkandet. Vi iSverige, som har betydligt stoltare och längretraditioner på detta område än , borde kunnabehålla det här mycket blygsamma stödet.Nämnda lag i har faktiskt haft betydelseexempelvis för den amerikanska kvinnorörelsen,som på ett utmärkt sätt har kunnat gå ut med enbred debatt via den här lokalaprogramverksamheten. Naturligtvis skulleliknande grupper i kunna få hjälp av ettsvenskt lokalt stöd. Det kan också gälla ungdomarsom vill lära sig att använda det nya mediet, olikaorganisationer osv.Regeringen påstår i sin proposition att ekonominför svenska lokala kabelsändarföretag harförbättrats, eftersom pengar kan tas in via reklam.Därför anser man att stödet inte längre behövs.Utskottet tillstyrker framlagda förslag.Såvitt jag förstår innebär det att utskottetsmajoritet delar framförda uppfattning. Eftersomkabelsändarföretag får ta in pengar via reklam,behövs det inte -- tycks man mena -- något stöd förigångsättning av projekt och utbildning när detgäller människor som skall ta itu med dessa saker.Jag misstänker att det hela gått litet hastigt till. kan få in pengar via reklam säger juinte något om vilka resurser i övrigt som kan finnasför just sådan här projektverksamhet.Ännu märkligare verkar resonemanget bli litetlängre fram i betänkandet. Man säger: ''-- -- -- delokala verksamheter som stödet avsetts för har varitav värde. Deras betydelse för att befästayttrandefriheten och deras pedagogiska betydelsekan framhållas, liksom värdet av deutvecklingsprojekt och det erfarenhetsutbyte somgenomförts. ''Detta begriper jag. Men sedan säger man: ''Det kandärför framstå som naturligt att frågan ombefrämjande av dessa verksamheter i lämpligtsammanhang blir föremål för ytterligareöverväganden. ''Det här återfinns längst ner på s. 13 i betänkande26. Jag skulle faktiskt, herr talman, vilja ha dettaöversatt till begriplig svenska.Kanske den kloka , som skalltala efter mig, kan förklara vad utskottet menar.Är alltså ett olämpligt sammanhang närdet gäller att i denna fråga avgöra om det lokalastödet behövs eller inte? Finns det något lämpligaresammanhang än just ? Vilket är det i såfall? Det skulle jag gärna vilja veta. Och vad menarutskottet med att säga att det kan framstå somnaturligt med ''ytterligare överväganden''? Hur och när? Har tidigareöverväganden varit onaturliga på något sätt?Jag skulle väldigt gärna vilja ha svar på mina frågor.Om inte vill svara, kan kanskenågon från de andra regeringspartierna göra det.Samtliga står ni ju bakom utskottets skrivningar.Det gör däremot inte jag.Således yrkar jag bifall till motionKr313, yrkande 13.I samma motion, men det gäller då yrkande 15,begär vi att frågan om alternativadistributionsformer för kulturtidskrifter skallutredas.Det är det dyra distributionsstödet, herr talman,som många kulturtidskrifter slutligen stupar på.Det är bara de tidskrifter som har mycket storaupplagor som kan distribueras via de kommersiellakanalerna.Frågan om ett särskilt kulturporto för befordran avbl.a. tidskrifter har tidigare behandlats avriksdagen. Men intresset för att stödja kulturengenom ett billigare brevporto var inte så stort förnågra år sedan. Jag kan i och för sig hålla med omatt frågan inte är så lätt. Var någonstans skall manexempelvis avgöra vilka tidskrifter som skallkomma i åtnjutande av billigare porto? Är dettidskrifternas innehåll som skall vara avgörande förvilka som kommer i fråga? Det här är svåraproblemställningar.Oavsett dessa kvarstår distributionsproblemen.Det är inte till fyllest att säga att det är Postens sakatt avgöra vilket rabattsystem som skall gälla. I ochför sig säger utskottet samma sak som Kulturrådetbegärt, nämligen: Visst är det tillåtet att förhandlamed Posten.Jag tror dock att det är svårt att finna lösningar i detavseendet. Det borde vara möjligt att komma frampå annat sätt.