prot · GG0977 · 1993-03-17 00:00:00 — Jag skall med nöje lyssna påSimon Liliedahl i utskottet när han skall diskuterahur vi skall spara in på varje anslag. Jag serverkligen fram emot detta. Vi ses ju redan i morgonbitti. Jag hoppas att då har någraintressanta och viktiga förslag.Sedan vill jag tacka för de vänliga orden. De behövsverkligen sådana dagar som i dag.Anf. 52 (nyd):Herr talman! Jag noterar den positiva grundtonen iden här diskussionen. Även de övrigautskottsmedlemmar som har suttit här och lyssnatpå vår vänliga ordväxling kommer att instämma iatt vi skall göra vårt bästa för att spara.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )11 § Stöd till trossamfund m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU11 Stöd till trossamfund m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 53 ():Herr talman! Utskottet vill fördela 70 miljonerkronor till olika trossamfund. Det är utmärkt. Förnågra år sedan genomfördes en omstrukturering.Svenska kyrkan får inte längre dessa pengar. Jagtycker att det är en rimlig bedömning, eftersomSvenska kyrkan har sin kyrkokommunalabeskattningsrätt.Jag skall göra några kommentarer, både förkammaren och till protokollet, om vad som nuhåller på att ske. Det pågår ett intensivtutredningsarbete om hur man skallkunna klara kyrkans och frikyrkans ekonomisering,dvs. hur man skall göra det möjligt att hålla kyrkoröppna och ha en livlig gudtjänst- ochförsamlingsverksamhet. Dessa diskussioner är juinte alls ointressanta i anslutning till dettabetänkande. Diskussionerna handlar bl.a. om kanske skall skapa en ramlag, inte bara förSvenska kyrkan utan även för samfunden, för med denna ramlag som instrument skall kunnainföra en avgiftsinkassering, organiserad för allasamfund. Av många konstruktiva förslag för atthjälpa kyrkor och samfund ser jag detta som detkanske allra viktigaste.Jag skall ytterst kortfattat också kommentera detsärskilda yttrande som socialdemokraterna haravgett. Som jag bedömer det kom de med ettkonstruktivt förslag om hur man inom ramen fördet arbetsmarknadspaket som vi genomför ocksåskulle kunna innefatta lokaler som berörtrossamfunden. Men eftersom det träffades ettavtal innan utskottet slutförde sitt arbete, harsocialdemokraterna valt att inte reservera sig, utande avgav ett särskilt yttrande. Det hedrar dem. Detär bara att notera att socialdemokraterna hartillfört någonting som är viktigt och angeläget, menvi i utskottet har bedömt att man skall gå in för enskrivning där det inte specialdestineras särskildamedel.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 54 ():Herr talman! Som nämnde har visocialdemokrater till detta betänkande fogat ettsärskilt yttrande. Bakgrunden till detta är att vi haravgett motioner med förslag om att man skall anslåytterligare medel till trossamfundens lokalanslag.Våra förslag tillstyrks inte av kulturutskottet.Jag vill bara understryka att socialdemokraternasmotioner om ytterligare medel till lokaler ärvälgrundade. Det hade gett dels ytterligarearbetstillfällen inom byggssektorn, dels hade detgett behövliga kompletteringar av trosssamfundenslokaler.Tillsammans med många andra frågor blev dessaförslag föremål för förhandlingar i samband meduppgörelsen med regeringspartierna om det s.k.ROT-programmet. Vi kan bara beklaga att vi idessa förhandlingar inte fick gehör för våra krav påen uppräkning av trossamfundens lokalanslag.Man måste ge och ta i alla förhandlingar. I fick vi socialdemokrater gehör förförslag om insatser som ger 30 000 arbetstillfällen,vilket naturligtvis är det allt överskuggande i ett såallvarligt läge som vi nu befinner oss i. Men, herrtalman, det är min uppfattning att det uttalandesom gjorde om att denanslagsuppräkning för trossamfunden sompåbörjades genom beslut framgent skallgälla, även om vi för tillfället gör halt på stället.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )12 § Ungdoms- och folkrörelsefrågor m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU12 Ungdoms- och folkrörelsefrågorm.m. 1992/93:100 delvis).Anf. 55 (nyd):Herr talman! Mitt anförande om bidrag tillfolkrörelser kommer till stor del att röra bidrag tillFolkets hus-rörelsen.Som bakgrund vill jag säga att enligt stadskontoretskartläggning 1991 finansierades föreningslivetunder /90 med ca 13 miljarderkronor. Denna stora post fördelades grovt på 7,5miljarder i statligt stöd, 4,5 miljarder i kommunaltstöd och 1,5 miljarder i landstingsstöd. Varje formav samordning mellan bidragsgivarna saknas.Dessutom saknas riktlinjer för hur kommuner ochlandsting skall hantera stödgivningen.Det är mycket svårt att få en sammanställning avalla dessa bidrag. Jag har endast sett en fem årgammal sammanställning över detta. Jag känneremellertid att många tycker att det hela ärotillfredsställande. Jag vet också att det finns enutredare tillsatt.Vi tror i alla fall att det finns en mycket storbesparingspotential i dessa bidrag. De är dåligtadministrerade, och det rapporteras inte tillbakahur bidragen har använts, något som jag anser varaen förutsättning för att man skall få nya bidrag.Det finns många signaler om att det går att sparakraftigt. Det är för att hålla diskussionen levandetills utredaren äntligen kommer med ett förslag somvi i en motion har föreslagit att man skall spara10 % av det totala beloppet, 13 miljarder. Det är påså sätt som vi har kommit fram till beloppet 1,3miljarder. Det är inte meningen att man skall draned på verksamheten, utan det är fråga om ettsparbeting för att man skall få till stånd en positivdiskussion.Sedan går jag över till Folkets hus-rörelsen ochbidragen till denna. Jag upplever Folkets hus-rörelsen som mycket positiv. Jag är delvis uppvuxeni , i ett municipalsamhälle -- som det dåhette -- som heter . Jag tillhörde därmunicipalsamhällets -- som det -- jeunesse dorée. Jag, liksom alla påplatsen, hade mycket nytta och glädje av Folketshus. Jag förstår att de mer än 700 Folkets hus-föreningar som finns gör en ohyggligt massa nytta.Folkets hus-föreningarna lever emellertid påstatliga och kommunala stöd. Det rör sig om enkomplicerad flora av stöd. Det är så komplicerat attKommunförbundet inte klarade av att utredafrågan och få fram en riktig beräkning. på att det kommunala stödet kan utgå på såmånga olika sätt.I allmänhet utgår driftbidrag till Folket hus-föreningarnas verksamhet från kulturnämnden.Det kan också ges stöd i form av borgensåtagandenför lån och i form av allmänt kapitaltillskott. Närdet gäller nybyggnation och ombyggnad kan Folkethus-föreningarna få kommunalt bidrag underförutsättning att projekten är berättigade tillstatligt stöd.Flertalet av Folket hus-föreningarna får storabelopp från stat och kommun. De har ingen egenfinansiering.Vi föreslår därför en utredning av hur det skall gåtill när stat och kommuner beviljar lån. Vi tror attstatens engagemang i Folkets hus-rörelsen börbegränsas och tas över av kommunerna, som dåskall fordra att de får kontrollera verksamheteneller kräva en motprestation till nytta för allakommunmedlemmar.Vi har föreslagit att revisorer skallgranska Folkets hus-rörelsen. Men vårt förslag haravstyrkts med hänvisning till att det skulle innebäraen alltför tung arbetsbörda. Vi ämnar i alla fallåterkomma till denna fråga.Än en gång och såsom slutvinjett vill jag framhållaatt det inte är fråga om att ifrågasätta Folkets hus-rörelsens verksamhet, utan problemet är hurbidragsgivningen skall organiseras och hur mangenom bättre administration och kontroll skallkunna minska kostnaderna.Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 ikulturutskottets betänkande 12.Anf. 56 ():Herr talman! måste man göra investeringarför att undvika framtida stora kostnader. Precis såär det med ungdomsverksamheten. Få saker -- omjag nu skall fortsätta att uttrycka mig i ekonomiskatermer -- lönar sig så väl som att investera när detgäller ungdomar.Vi från har föreslagit att särskildapengar skall satsas för att bygga utungdomsmottagningar och att ett belopp på 5miljoner kronor skall reserveras för projekt somhar till syfte att komma till rätta med anorexi ochbulimi. Detta har vi tyvärr inte fått gehör för iutskottet, vilket jag tycker är beklagligt.Ungdomsmottagningar börjar nu dess bättre attfinnas på många håll, men de är inte tillräckligtutbyggda. Man kan direkt se att man på de håll därungdomsmottagningarna fungerar bra sedan längekan på ett bättre sätt än på andra håll komma tillrätta med oönskade ungdomsgraviditeter, vilket isin tur naturligtvis leder till lägre aborttal. Man kanse att allt färre ungdomar drar på sig sexuelltöverförda sjukdomar och riskerar sin framtidafertilitet, vilket annars skulle innebära att dekommer tillbaka till sjukvården och vill habehandling till mycket stora kostnader.Anorexi och bulimi har börjat uppmärksammas påsistone. Men dess värre famlar man på många hållfortfarande inför förebyggande insatser ochbehandlingar. Det finns intresse för att startaprojekt i detta sammanhang, men inom den vanligasjukvårdens ramar saknas det pengar härför. Vitycker att detta är djupt beklagligt. avlidande skulle kunna besparas framför allt ungakvinnor, om de fick hjälp.Det gör mig, herr talman, särskilt ledsen att kdsinte ställer sig bakom dessa förslag, kds som i andrasammanhang oroar sig så för de höga aborttalen ilandet. Det gäller även de enskilda centerpartistersom i motioner har gått till angrepp mot aborttalen.Detta hade varit ett alldeles utmärkt sätt att visa inte bara är intresserad av att begränsaaborträtten utan i första hand är intresserad av attminska antalet oönskade graviditeter. Det är precisdetta som ungdomsmottagningar bl.a. sysslar med.Jag hade respekterat kds betydligt bättre om dethade visat sig att partiet var intresserat av att görasatsningar på denna verksamhet. Jag beklagar attdet i utskottet inte har gått att få med framför alltdetta parti men självklart också de andra partierna.Jag är ledsen över att det när det gäller dessaproblem -- oönskade graviditeter samt anorexi ochbulimi, som är så besvärande framför allt förtonårsflickor -- inte har gått att samla utskottetbakom åtgärder riktade just mot dessa grupper.Men jag vill i alla fall yrka bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring 1.När det gäller satsningar på ungdomslokaler ochandra lokaler är det litet lustigt. Ny demokrati inseratt man behöver satsa på ombyggnad ochrenovering av lokaler och att detta skapar jobb.Men tydligen vill man hellre satsa påtrossamfundens lokaler. Ungdomslokaler har maninte så stort intresse för, trots att det ger lika mångajobb som andra projekt.Vänsterpartiet har föreslagit ett särskilt anslag på20 för inredning och utrustning avsärskilda ungdomslokaler, och jag yrkar bifall tillden meningsyttring där detta framgår.Anf. 57 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill till enpassant säga att det slumpade sig så att det var enmotion om förbättrings- och ROT-åtgärder påtrossamfundens lokaler som gjorde att vi varpositiva till att snabbt komma i gång för att visa kan göra någonting med dessa ROT-åtgärder.Hade det gällt en motion om åtgärder påsamlingslokaler hade vi varit lika intresserade. Detgäller bara att snabbt komma i gång. Om det sedanhandlar om skollokaler eller trossamfundenslokaler spelar ingen roll. Det primära för oss är attminska arbetslösheten.Anf. 58 () replik:Herr talman! Det finns en motion frånVänsterpartiet, , som handlar omungdomslokaler. Det är bara att rösta på den såfixar det sig. Ni brukar ju vara så flexibla i andrasammanhang, så jag förstår inte varför inte detskulle gå bra.Anf. 59 (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar för dettaråd. Jag skall börja bättra mig på den punkten.Anf. 60 ():Herr talman! Det råder stor enighet om dettabetänkande. Regeringspartierna ochSocialdemokraterna är ense om de femanslagsposterna i betänkandet. Det kanskeframstår såsom anmärkningsvärt som dennamed förmiddagens föreställning. Men verklighetenär ju ändå den i vårt land att samsynen i politikenär mycket stor. Här handlar det om anslagspostersom får påslag, och det underlättar kanskeenigheten.I detta betänkande finns ca ireformpengar. Jag anser att civilministern ochregeringen gör en riktig prioritering, när de satsarpå ungdomsfrågorna. Intressant är ett helt nyttförslag till anslag, som skall ge stöd till ideellverksamhet när föreningar angagerar sig iverksamhet som tidigare nästan enbart har sköttsav offentlig sektor.Enigheten i utskottet bröts emellertid av Nydemokrati och , alltsåytterkantspartierna i . Nydemokraternastår för inkonsekventa besparingsförslag grundadepå en ogenomtänkt och motsägelsefull politik,medan plussar på.Herr talman! I reservation 1 vill Nydemokraternadra undan från det statligastödet till föreningsliv och samlingslokaler. SimonLiliedahl säger här att detta förslag är framlagtför att få en diskussion om besparingar.Vad händer om de förslag man ställer går igenom iriksdagen? Det måste varje parti fråga sig. I övrigapartier tar vi ansvar för de motioner vi väcker. Härser vi en illustration till den kris som belystes idebatten i förmiddags.För övrigt vill Ny demokrati ha en diskussion ombesparingar enbart för att komma åt en liten bit.Varför avger man då en reservation som avseralltihop? var det fråga om 1,3miljarder. Förra höftade Ny demokratitill med 2 miljarder. har man gjort en vissmatematisk beräkning, men ingenbehovsinventering. Det är tydligen onödigt.Nydemokraterna menar sig alltså med detta förslagminska föreningsstödet . Det låter inte sårevolutionerande, men det är det. Av det totalastatliga stödet på är det frågaom . Räknar man sedan bort dethumanitära stödet som organisationerna enbartkanaliserar och likaså lönebidraget skall dennabesparing göras på en summa av 3,5 miljarder.Även om man accepterar att skära i det totalaföreningsstödet kan man fråga sig: Varför skall juststaten få rätten att ta hem hela denna besparing på5,5 miljarder, och även av den del som avsericke-statligt stöd? Den besparingen borde väl i såfall kommunerna få ta hem.I reservation 2 vill Ny demokrati dra in stöd tillFolkets hus-rörelsen, men inte till Våra gårdar ellerBygdegårdarnas riksförbund. Varför förespråkarman olika behandling av lokalhållandeorganisationer?Reservation 2 och 3 hör ihop och är ett uttryck förinkonsekvensen i nyd:s politik. I partimotionenkräver i yrkande 4 en utredningsom skall ''komma'' med besparingsförslag. Iyrkande 5 föreslås ''nu'' besluta om enminimering av nämnda anslag. Ny demokratisutskottsledamot har tvingats konstatera dennainkonsekvens och har alltså inte följt upp IanWachtmeisters krav i utskottet. Han har heller intetagit upp alla övriga partimotionsyrkanden från Nydemokrati. De är ogenomtänkta ochmotsägelsefulla.Till de ogenomtänkta förslagen hör IanWachtmeisters förslag om riktlinjer för stöd frånkommuner och landsting. Det skulle riksdag ochregering bestämma om. Jag frågar mig: Vad tyckerNy demokratis partiledare om det kommunalasjälvstyret?Våra motioner är bra, sade härpå förmiddagen. Det är lätt att ha en avvikandemening. Det hedrar att han iutskottet inte drivit vissa av dessa inkonsekventaoch ogenomtänkta förslag.Herr talman! Vad gäller krav ärmotiveringarna i betänkandet fullt tillräckliga föratt motivera ett avslagsyrkande. Den ena motionsom här berörde har ju hamnat ihelt fel utskott. Det är sjukvårdshuvudmännensansvar och inte riksdagens.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkande KrU12 och avslag på reservationernasamt meningsyttringen.Anf. 61 (nyd) replik:Herr talman! Många av de frågor som ställdesriktades till min partiledare . Jaganser att han får svara för dem själv. Jag är intelämplig man att utveckla detta. Det gör han på ettutmärkt sätt själv.När det gäller frågan om besparingar vill jag sägaatt det är mycket lätt att spara . Det kan mangöra hur enkelt som helst. Jag kan garantera att detinte går ut över verksamheten. Jag har levt medbesparingar i hela mitt liv. Det går alltid när maninte har gjort en besparing att spara eller 25 %genom att trimma administrationen. Det är medrätt eller fel den argumentation som vi har velatföra in.Vi som kommer nya utifrån verkligheten, ochkanske jag i allra högsta grad, har funnit att maninte diskuterar nedskärning av bidrag. Det är för attfå i gång en diskussion kring detta som jag haragerat.Anf. 62 ():Herr talman! Det är inte sant som att man inte diskuterar förändringar när detgäller bidragen. Om det är någonting som äraktuellt är det väl just det.Flera ledamöter här i har suttit ilotteriutredning. Den har haft i uppdrag att kommamed förslag som hjälper folkrörelserna till störreegenfinansiering.Jan-Erik leder en särskild utredning föratt se över hela bidragssystemet tillFolkrörelsesverige och komma med förslag tillförändringar som också skall leda till minskningar.Det är inte sant att detta inte diskuteras. De är justvad man gör.Anf. 63 ():Herr talman! I betänkandet KrU12 behandlas för föreningsliv mycket viktig fråga,nämligen det statliga stödet till föreningsliv ochsamlingslokaler.En förutsättning för att människor skall kunna varaaktiva i föreningslivet är att det finns lokaler attbedriva föreningsverksamheten i. För osssocialdemokrater är det en självklarhet attföreningsägda lokaler runt om i avlångaland skall erhålla statligt stöd. Dessasamlingslokaler spelar en stor roll förföreningslivets möten, amatörkulturen ochfolkbildningens verksamhet. Samlingslokalerna ärmötesplats för all kultur.I dagens allt hårdare samhälle, där människor slåsut från arbetsmarknaden och får en ofrivillig fritid,är den än angelägnare att vi demokratiskt står uppoch försvarar våra föreningsägda samlingslokaler.Simon Liliedahl har alldeles i talarstolen talatså positivt om sina erfarenheter av Folkets hus-rörelsen. Det hade varit trevligt om SimonLiliedahl hade lyckats överföra sina positivaerfarenheter till Ny demokratis riksdagsgrupp. Dåhade ni sluppit att skriva den här motionen.Ny demokrati går även till hårt angrepp motFolkets hus-rörelsen. I själva verket är det ett skottmot grundtanken bakom alla samlingslokaler.Attackerna som nydemokrater riktar mot Folketshus-rörelsen måste entydigt ses som ett led i attminska folkrörelsernas betydelse i det svenskasamhället.Det är riksdag infördemöjligheten att ge bidrag till allmännasamlingslokaler. Då tyckte man i att detvar viktigt att det fanns samlingslokaler sombygdegårdar, ordenshus och Folkets hus. , 50år senare, finns det anledning att påminna omFolkets hus viktiga roll i arbetet med demokrati,folkbildning, kultur, nöjen och framför alltgemenskap mellan generationerna. Våra Folketshus är en viktig mötesplats för alla åldrar, allt frånbarnverksamhet till pensionärsmöten.Behov av folkbildning, kultur och mötesplatserökar i kristider. Vi socialdemokrater anser att det behövs många och starka folkrörelser somförmår att samla människor för sina idéer. Dåbehövs det också samlingslokaler som Folkets hus,folkparker, bygdegårdar och logelokaler, däridéerna och verksamheterna kan få utlopp och ävenutsättas för granskning.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 64 (nyd) replik:Herr talman! Som väl vet ärjag ganska ny här. Jag har blivit mycket stimuleradav att arbeta i utskottet och få lära migfolkbildnings- och kulturfrågorna. Jag vill gärnagöra som föreslår och berättaom erfarenheterna för Ny demokratisriksdagsledamöter och fokusera på dessa mycketviktiga frågor.Anf. 65 ()replik:Herr talman! Det låter ju positivt, förväntar vi oss att det inte kommer någonmotion där man slår mot Folkets hus-rörelsen. Det finns många inkonsekvenser här, somRose-Marie Frebran sade. Det är endast Folketshus som man vänder sig emot. Man bryr sig inte omVåra Gårdar eller bygdegårdar.Anf. 66 (nyd) replik:Herr talman! Som vet är jagbara en fattig ersättare här. Om någon mer blir sjukeller borta och jag får vara kvar lovar jag att göramitt bästa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 15 §. )13 § Anslag till , m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1992/93:KrU16 Anslag till Kulturdepartementet,m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas efter 15 §. )14 § Skattelättnad vid överlåtelse av aktier iriskkapitalbolag m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU24 Skattelättnad vid överlåtelse avaktier i riskkapitalbolag m.m. (prop. 1992/93:125).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas efter 15 §. )15 § Anslag till ,insatser för elever med handikapp, m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU7 Anslag tillUtbildningsdepartementet, m.m. (prop.1992/93:100 delvis),1992/93:UbU9 Insatser för elever med handikapp,m.m. (prop.1992/93:100 delvis) och1992/93:UbU10 Vissa anslag till driften av skolor(prop. 1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen meddelade attutbildningsutskottets betänkanden UbU7, UbU9och UbU10 skulle debatteras gemensamt.Anf. 67 ():Herr talman! Vi står just nu i ett viktigt skede iutvecklingen av den svenska skolan. Jag tänkernaturligtvis på att vi håller på att utarbeta en nyläroplan och ett nytt betygssystem. Dessa ärendenligger just nu i för beredning.Den här processen startade under densocialdemokratiska tiden. Först i samband med attvi lade över huvudansvaret för skolans verksamhetpå kommunerna och sedan genom att densocialdemokratiska regeringen tillsatteLäroplanskommittén och Betygsberedningen för attvi skulle få ändamålsenliga styrdokument för densvenska skolan.Dessa dokument är mycket viktiga för mångamänniskor i . Det gäller alla barn ochungdomar som går i skolan, alla vuxna i komvux,alla lärare och all annan personal som jobbar iskolan och även alla föräldrar. Därför är det viktigtatt vi använder på ett bra sätt och tillatt åstadkomma bra dokument som alla som ärberörda känner igen sig i.Läroplanen är också mycket viktigt eftersom det ärett av de få styrdokument som vi har i den svenskaskolan från regering och riksdag. Där ger viramarna för hur vi vill att skolan skall utformas.Läroplans- och betygsberedningarna har varitute på remiss, och de ligger som sagt var förberedning. Vi socialdemokrater har i samband medallmänna motionstiden lättat på förlåten en del ochkommenterat en del av förslagen i specielltLäroplanskommitténs betänkande.Vi tycker att det är viktigt med ett demokratisktarbetssätt i skolan. Vi tycker det är viktigt medhelhetssyn i skolan och att man inte splittrar uppämnen. Vi tycker också att det är viktigt att depraktiskt-estetiska ämnena får en given och centralplats i skolan och skolarbetet.När det gäller Betygsberedningen konstaterar vi attvi delar beredningens syn på att det skall införas ettkunskaps- och målrelaterat betygssystem. Men viser också att det finns kritik på vissa punkter vadgäller Betygsberedningen.Vi socialdemokrater tycker också att det ärangeläget med största möjliga enighet överpartigränserna när vi skall fatta beslut om en nyläroplan och ett nytt betygssystem. Det harnaturligtvis att göra med att det rör så mångamänniskor i , både unga och äldre. Vihoppas verkligen att regeringen menar allvar närden går oss till mötes och säger att man vill samrådai en arbetsgrupp kring läroplans- ochbetygsberedningarna.Det är viktigt att man verkligen menar allvar frånregeringen, eftersom läroplanen ochbetygssystemet skall gälla under en mycket lång tid.Det brukar de göra. Vi påpekar också att det ärviktigt att man verkligen vill samråda. Visocialdemokrater har dåliga erfarenheter avregeringens sätt att hantera samråd medoppositionen. har ju i sambandmed den debatt vi hade tagit uppfrågorna kring samråd och hur regeringen harhanterat de överenskommelser som hargjorts mellan regeringen och oppositionen.Eftersom vi är så angelägna om att vi skall läggafram ett brett förankrat dokument kring läroplanoch betyg, tycker vi att det är viktigt att utskottet ibetänkande nr 7 lägger fast hur samrådsprocessenbör ske för att vi skall få fram dessa dokument. Vivill understryka de skrivningar som finns ibetänkandet.Vi socialdemokrater tycker också att det är viktigtatt den här beredningen får ta den tid den tar ochatt man inte hastar fram förslagen.