prot · GG0966 · 1993-02-23 00:00:00 — Vi har i årets budgetpropositionföreslagit att bidraget till investeringar i och drift avkommunala flygplatser i skogslänen på ett tydligaresätt skall koncentreras till just inland, avde skäl som och jag är heltöverens om. Vi har sagt att minst 10 av de 15,2miljonerna bör gå till dessa flygplatser.Dessutom föreslår vi att samtliga län förlänstrafikanläggningsplanen skall ha möjligheteratt prioritera även investeringar i kommunalaflygplatser från och med /94.När det sedan gäller att SAS vill lägga ned vissalinjer nämnde ochHalmstad. I har redan tagit uppSAS fallna mantel och startat flygtrafik. Samma sakgäller , där har tagit över.Jag är övertygad om att företag med en annankostnadsstruktur och en annan flygplansflotta, somär mera anpassad för trafikvolymerna underlågkonjunkturen, har bättre förutsättningar attklara denna trafik.Anf. 69 ():Herr talman! Också jag utgår från att det finns olikaförutsättningar mellan olika trafikföretag, men detfinns också olika kvalitet i utbudet, och det kanibland vara nog så kännbart. Om kvaliteten sänks,kan man visserligen hjälpligt upprätthålla enflyglinje, men det sänker också attraktiviteten iflygförbindelsen.När det gäller bidrag till flygplatser har de 15miljonerna varit oförändrade under ochförblir det fortfarande. Det hjälper föga att man dåkoncentrerar dem till ett mindre antal orter. Då fårnågra mindre eller blir utan.Att man vidgar möjligheterna att användalänstrafikanslaget är en ringa tröst, om det intetillförs mera pengar till länstrafikanslaget, och dethar vi ännu inte sett något av.Vad jag nu särskilt vill understryka är vikten av attupprätthålla linjen --, som vitidigare har diskuterat. Jag tackar för att detmycket snart kommer ett underlag för att bedömaden och för att regeringen skall återkomma närriksdagen bedömer att det blir möjligt, kanske ikompletteringspropositionen, att återkomma till destatliga insatser som behövs för att upprätthålla denlinjen.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:362 om säkerhetenpå polska färjor som trafikerar svenska hamnarAnf. 70 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omvad jag avser att vidta för åtgärder för att få enacceptabel säkerhet på de polska färjor somtrafikerar svensk hamn.Sjöfart är i huvudsak en internationell verksamhet.Därför styrs fartygs säkerhetsstandard i storutsträckning av internationella överenskommelser.Kontrollen av att fartygen håller denna standardutövas i första hand av de ansvariga myndigheternai den stat vars flagg fartyget för.Sverige deltar aktivt i , där bl.a. internationellaregler avseende sjösäkerhet utformas. Vidaredeltar , som ansvariginspektionsmyndighet, i ett s.k.hamnstatskontrollsamarbete tillsammans med 14andra västeuropeiska stater. Hamnstatskontrollinnebär att inspektionsmyndigheten i en stat somett utländskt fartyg anlöper utför ensäkerhetskontroll för att se till att fartyget hållerden överenskomna säkerhetsstandarden. Ipraktiken innebär detta att Sjöfartsverketgenomför noggranna kontroller av samtligapassagerarfartyg som regelbundet trafikerarsvenska hamnar. I de fall brister upptäcks skalldessa åtgärdas på lämpligt sätt. Fartyg som inte är itillfredsställande skick kan förbjudas att avsegla.Sverige lägger ner ett omfattande arbete bådeinternationellt och nationellt på att öka fartygssjösäkerhet. Regeringen har också gettSjöfartsverket i uppdrag att redovisaförutsättningarna för och konsekvenserna avskärpta säkerhetsnormer för att ytterligare minskarisken för fartygsolyckor. Därvid skall verketsärskilt uppmärksamma säkerheten vid transportermed svenska färjor eller färjor som trafikerarsvenskt vatten. Verkets bedömningar och slutsatserbör också kunna läggas till grund för det svenskaarbetet i IMO.Jag vill avslutningsvis framhålla att arbetet medsjösäkerheten måste bedrivas med utgångspunkt ien helhetssyn. Sjösäkerheten kräver godasäkerhetsbestämmelser och sjövärdiga fartyg, menockså säkra farleder, kompetenta lotsar ochkvalificerade besättningar. Den internationellasamordningen är också viktig för att arbetet skall fågod genomslagskraft.Anf. 71 ():tHerr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Denna fråga är mycket störande medtanke på att det gäller trafik på och att detinte bara är svenskar som har förolyckats i sambandmed den aktuella olyckan. Bl.a. omkom också nioösterrikare, som var på väg till . De får alltsååka hem i kista, om de över huvud taget hittas. Detdrar ned anseende att vi inte har bättrekontroll över denna trafik.Kommunikationsministern säger att samarbetetmed de 14 andra västeuropeiska staterna ipraktiken innebär att det genomförs en noggrannkontroll och att man t.o.m. kan förbjuda färjor somskall avsegla från att göra det, omsäkerheten inte är tillfredsställande.Jag har kunnat konstatera genom ett telefonsamtali går med en åkare som kör denna väg att manfortfarande inte hittar några flytvästar i hytterna,utan att de påstås ligga i livbåtarna. I hyttenhänvisas till räddningsstation 2, men det ges ingenupplysning om var räddningsstation 2 finns.Fordonen surras fortfarande bristfälligt, baraframtill och baktill när det gäller bil med släp. Påfärjor i annan trafik surras de också mitt på. Öglorfinns på en del bilar, men det finns inget krav på attöglor skall finnas, och man sätter inte kedjornagenom öglorna. Det kan vara brist på pengar, menäven, vilket jag anser, brist på disciplin på dessafärjor.Anf. 72 Kommunikationsminister ():Herr talman! De iakttagelser som nämner är säkerligen också föremål förbedömningar hos och dessrepresentanter som utför de här kontrollerna. Detär, som jag nämnde, så att regeringen hargett verket i uppdrag att redovisa förutsättningarnaför och konsekvenserna av än mera skärptasäkerhetsnormer för att ytterligare minska riskenför fartygsolyckor.Jag förutsätter att denna typ av iakttagelserrapporteras till och att de kan liggatill grund för den rapport som skall ges tillregeringen och därmed ge möjligheter tillytterligare skärpning av bestämmelserna.Anf. 73 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernockså för det svaret. Det har tydligen också varit såatt har haft stora svårigheter att överhuvud taget få vara med på haveriutredningen.Jag tycker att denna fråga måste följas med störstanoggrannhet, och jag är tacksam för att man, somdet sägs i slutet av svaret, har gett iuppdrag att göra en ännu effektivare kontroll ifortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:370 om arbetsplanenför E 18 vid --ArbogaAnf. 74 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omarbetsplanen för väg E 18 mellan ochArboga blir fastställd i sådan tid att objektet kantilldelas pengar i samband med vårensinvesteringsproposition.Vägverkets beslut om fastställelse av arbetsplan förobjektet --har överklagats tillregeringen, och ärendet är under beredning iregeringskansliet. Tidpunkten för regeringensbeslut i ärendet är inte avgörande för om medelskall avsättas för objektet. Möjligheten att anvisamedel till objektet är främst beroende avriksdagens ställningstagande till regeringensproposition om inriktningen och finansieringen avväginvesteringarna.Jag räknar dock med att ett beslut om denöverklagade arbetsplanen skall kunna tas avregeringen under den allra närmaste tiden.Anf. 75 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Jag tycker attdet i vad avser den begränsade frågeställning somdet här är fråga om är bra.Den omständigheten att en arbetsplan saknadesvåren 1992 har spelat detta objekt ett spratt.Vägverkets plan blev klar , ochKommunikationsdepartementet har, trots att detnu haft på sig, ännu inte fastställt den.Jag har i min lokala tidning vid flerfaldiga tillfällenkunnat läsa att denna plan, enligt uttalanden frånpressekreteraren på departementet och andra,skulle komma att fastställas inom den närmastetiden -- kanske . Jag har såsmåningom blivit litet orolig för att denomständigheten att regeringen inte slutligtfastställer planen skulle kunna spela dettabetydelsefulla objekt ett spratt, genom att det dåinte kan räknas in bland de viktiga vägobjekt somkan få del av de pengar som bådekommunikationsministern och jag hoppas attriksdagen kommer att på olika sättanvisa.Jag vill än en gång säga att det är bra attkommunikationsministern nu säger att bristen påen slutligen fastställd arbetsplan inte kommer attspela någon roll vid bedömningen av vägprojekt iförhållande till andra vägprojekt. Vi tycker i vårregion att det är viktigt att projektet kan komma igång snabbt. Det skulle, enligt min uppfattning, havarit möjligt att få i gång projektet redan nu medhjälp av en smartare handläggning.Anf. 76 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag är heltöverens om att detta är ett viktigt objekt. Däremotär jag inte helt säker på att det senaste uttalandetom att projektet hade varit i gång omhandläggningen hade varit smartare är riktigt.Arbetsplanen fick inte mindre än 26 olikaöverklaganden. Många av dem var undertecknadeav flera personer. En del förordade en ombyggnadav den gamla vägen. Andra yrkade på att E 18 fåren helt ny sträckning över och Fellingsbrotill . Vidare har en samordning medjärnvägsbyggnad osv. diskuterats.Jag tror att den prövning som har gjorts av dennafråga är till gagn för rättssäkerheten för alla demänniskor som har haft invändningar mot planen.Frågan har belysts på ett riktigt sätt.Låt oss ändå konstatera att huvudfrågan är klartbesvarad. Det kommer inte att diskvalificeraobjektet, även om själva fastställandet inte är klarti det ögonblick som man fattar beslut om dennationella planen för vårt vägnät.Anf. 77 ():Herr talman! Mitt resonemang om smartare ellerannorlunda handläggning kan sträckas ut i tiden tillföre det att blevkommunikationsminister. Det är detgjordes ett etappuppehåll på utbyggnaden av E 18från över mot . Jagåsyftade närmast möjligheten att få i gång projektetrunt , vilket var den tidigare tanken.Jag skall inte föra diskussionen om överklagandenai detalj. Låt mig konstatera att mestparten av demsom har klagat inte bor utefter den aktuellasträckan. De använder sin rätt att överklaga ochskriva till regeringen inte för att diskutera dennasträckning utan i stället den sträckning som skallkomma senare från bort mot . Jagmenar att den omständigheten saknar betydelse föratt fastställa denna vägplan. Här råder egentligeningen oenighet mellan markägare och andra om varvägen skall gå.Anf. 78 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inte alltid jag kan glädja enfrågeställare. Men jag kan säga till GöranMagnusson att enligt den gällandeinvesteringsplanen skulle denna väg inte påbörjasförrän . Om propositionen ominvesteringar i infrastruktur, som regeringenkommer att lägga fram , kommer attantas av , ser det ljust ut för att projektetkan komma i gång tämligen snart.Anf. 79 ():Herr talman! Jag vill uttrycka min tillfredsställelsedels över det sakliga innehållet i svaret, dels överden deklaration som nu har gjort. Viskall göra vad vi kan för att lotsa igenomregeringens förslag i utan att beslutetskall bli att en mindre mängd pengar skall anslås.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på frågorna 1992/93:376 och 377 omTeli:s verksamhet i VänersborgAnf. 80 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser vidtaga för åtgärder för att stoppanedläggningen av verksamheten vid iVänersborg. har frågatarbetsmarknadsministern om han avser att stoppanedläggningen av verksamheten vid iVänersborg. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågorna.Jag har valt att svara på dessa frågor i ettsammanhang.Teli Företagssystem AB är ett dotterbolag till som ingår i bolagsgrupp,Teleinvestkoncernen. Att bedöma denaffärsmässiga strategin för en sak för ledningen i bolaget och i är det ledning som beslutar omstrategin för bolaget.Jag har informerat mig i denna fråga på plats iVänersborg. Jag förutsätter att de bedömningaroch beslut som rör bygger påett från affärsmässig synpunkt korrektställningstagande av och ledning.Jag har kallat till mig generaldirektören förTeleverket för att höra vilka åtgärder hanavser att vidta för att mildra effekterna av den nyainriktningen.Anf. 81 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, även om detvar ganska intetsägande. Jag hoppas att det inteskall tolkas som att regeringen tänker svika deanställda på . håller på attförblöda. Om också skall läggas ned medverkarTeleverket och regeringen till att förvärrasituationen ytterligare alldeles i onödan.Att bli av med sitt jobb är naturligtvis alltid enmänsklig tragedi. Men att bli av med sitt jobb föratt ett företag som går med vinst och har godautvecklingsmöjligheter läggs ned upplevsdessutom, med all rätt, som ett övergrepp.Det finns anledning att säga att ledningen förTeleverket har bedrivit ett ovärdigt spel med sinaanställda i . Det kan aldrig fritakommunikationsministern, som ansvarig minister,och regeringen i övrigt från ansvaret för jobben påTeli.Jag skall inte här beskriva alla de godautvecklingsmöjligheter som har, eftersomkommunikationsministern redan känner till dem.Teli har ett mycket brett kunnande inom modernelektronik. Men måste ges rådrum för attkunna ta vara på dessa möjligheter. Staten måstedärför aktivt stödja arbetet för en nyproduktionsinriktning. Regeringen måste ta ansvarför detta.De flesta är trötta på allt prat om ministerstyre ochandra hinder. Man tror att ni i regeringenöverdriver hindren för att kunna frita er frånansvar. Vill regeringen ge de anställda på enchans, kan regeringen göra det. Väljer regeringenatt inte ge dem den chansen, beror det på att viljansaknas. Då är det regeringens ansvar att deanställda lyfts ut i kylan.Hela , hela regionen, kräver attregeringen skall stoppa nedläggningen. Jag vädjardärför än en gång här i till regeringen attinte svika de anställda på Teli.Anf. 82 ():Herr talman! Även jag vill tacka för svaret.Nedläggningen av upprör alla i den del avVästsverige som berörs. Hur kan detta få ske?I ett läge där företag har problem med lönsamhetoch därmed tvingas till nedläggning av den orsaken,kan ingen acceptera att verksamhet skallupphöra när företaget går med vinst. Det var 61miljoner kronor förra året.Det råder alltså stor upprördhet. I en region därstora problem råder inom bilindustrin finns ingenförståelse för nedläggning av lönsamma företagmed stort kunnande och bra produkter. På kort tidhar tiotusentals namn samlats in i protest. Det är uppslutning i bygden mot detta upprörandebeslut av att avveckla Telekoncernenstillverkning av företagsväxlar och att gekonkurrenten monopol på dessa.Jag vill ändå tacka kommunikationsministern föratt han kom till och tog del av deanställdas och kommunens åsikter.Kommunikationsminsterns uttalande påpresskonferensen om att han skulle studera defackliga organisationernas och kommunens förslagoch att han skulle kalla till sig Televerketsgeneraldirektör ingav hopp om framtiden.Bygden, kommunen och de anställda sätter nu sitthopp till kommunikationsministern och att denkontakt som ägaren -- dvs. staten, somrepresenteras av kommunikationsministern -- skallta med skall leda fram till att detpreliminära beslutet ändras vid Televerketsstyrelsesammanträde . Allainblandade vill att frågan bordläggs för utredningav de nya uppgifter som har kommit fram och attVänersborgsfabriken får ett rådrum på två till treår. Efter detta rådrum bör frågan slutligen avgöras.Det nya som har kommit fram är att de anställdahar misstänkt att öde i har varitavgjort . Detta har förnekats avTeleverket. har de anställdas misstankarbekräftats av ett protokoll . Där framgårdet att Vänersborgsfabriken skall läggas ned. Dettaförklarar varför nödvändiga satsningar inte hargjorts . Det förklarar också varförTeleverket inte har ansökt om de utvecklingspengarregeringen anslagit och somkommunikationsministern efterlyste vid sitt besök iVänersborg.Tony har naturligtvis känt till det härnedläggningsbeslutet. Men jag vill fråga: Harkommunikationsministern haft kännedom omdetta? Om svaret är nej undrar jag hur det kan fåvara så, att kommunikationsministern inte fåttkännedom om det här beslutet.Anf. 83 Kommunikationsminister ():Herr talman! Mitt besök i var mycketintressant. På ett mycket konstruktivt sätt har mangripit sig an sin situation. Det effektiviseringsarbetesom genomförts inom verksamheten vittnar ocksåom att man är beredd att vidta åtgärder i fråga omsjälva produktionen för att göra denna ännueffektivare.Som jag säger i mitt svar är detta ytterst en fråga förTeleverkets styrelse. träffas påtorsdag och skall då ta ställning till det förslag frånTeleverkets ledningsgrupp som är framlagt.Det är rimligt att jag först får lyssna pågeneraldirektören och höra vilka åtgärder hanavser att vidta för att mildra effekterna av deninriktning som kan komma attfatta beslut om.Vad det handlar om är huruvida överhuvudet taget skall vara producerande i sinverksamhet eller om man skall handla upp, i det härfallet, större företagsväxlar från olika producenterpå marknaden. Det är ju inte enbart somtillverkar företagsväxlar, utan det finns en stormarknad för sådana växlar.Sammanfattningsvis ser jag fram emot att få lyssnapå vad generaldirektören har att säga idenna fråga. Vi på departementet följer den härfrågan mycket noga.Anf. 84 ():Herr talman! När jag säger att svaret ärintetsägande bygger jag mitt påstående litet grandpå ministerns uttalande om att han skall höra vadgeneraldirektören har att säga. säger ministernatt han skall lyssna på vad generaldirektören har attsäga.Men vad människorna i vill är att MatsOdell, mot bakgrund av vad han fick höra iVänersborg, säger något till generaldirektören.Regeringen skall hävda åsikten att företaget inte fårläggas ner under de omständigheter som man talatom.Jag har sagt att bl.a. har överdrivit närdet sagts att regeringen inte kan ingripa. Jag harlyssnat på Radio Väst och har en avskrift . Manringde upp kanslichef ochfrågade om det verkligen är så här. Då blev svaret:Som minister har man knappast några möjligheteralls att agera.Men ministern kan agera via regeringen.Regeringen har möjlighet att påverka utvecklingenpå och att rädda människors jobb. Det är vadman förväntar sig.Anf. 85 ():Herr talman! De anställda på känner signaturligtvis som brickor i ett dolt spel om pengar,marknadsandelar, prestige och personer.Sedan i höstas jobbar vi med denna fråga. Det ärglädjande att vi nu till slut har fått stöd av StigBertilsson, som är en av länets riksdagsledamöter.Redan i höstas när arbete startadeställde jag en fråga till kommunikationsministern.Frågan handlade om kvalifikationer. Det vari samband med att 150 personer varslades. Bordeinte kommunikationsministern som ägare avTeleverket redan då ha informerat sig om vilkaplaner för framtiden som fanns beträffande ?Mats skall ju träffa i morgon.Tänker kommunikationsministern då föreslå detrådrum som de anställda och kommunhar begärt?Anf. 86 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som och är medvetna om skall jag träffaTeleverkets generaldirektör. Ni är också medvetnaom vilka möjligheter att agera som jag som ministerhar. Det är lämpligt att jag först får höra vadgeneraldirektören har att säga i de här frågorna.Sedan får styrelsen ta ställning tillledningsgruppens förslag. Det är den tågordningsom gäller.Jag tycker att det finns all anledning att avvaktabåde morgondagen och torsdagen innan ytterligareåtgärder vidtas.Anf. 87 ():Herr talman! Jag lägger mig naturligtvis inte i hursamtalet läggs upp. Men det krav från regionen somjag vill förmedla är att kommunikationsministernframför de synpunkter till som manhar krävt att kommunikationsministern skall förafram, dvs. att man skall hitta en bra lösning för Teli.På tal om vad ministern kan göra och inte göramåste jag säga att jag nästan blir rörd över att hörastatsministern, arbetsmarknadsministern,näringsministern och kommunikationsministern irad säga: Vi kan inte göra någonting.Men så maktlösa är ni inte. Ni skall inte i den härsituationen försöka säga att det är så.Dessutom skulle jag när det gäller de bredakunskaper i modern teknik som finns vilja fråga:Hur kan regeringen, som i går lade fram enproposition där spjutspetsen riktas mot satsningarpå forskning inom t.ex. elektronikområdet,acceptera att ett av våra högteknologiska företageventuellt läggs ner?Anf. 88 ():Herr talman! Om man nu skall tro på allt som sägsi pressen tänker inte fästanågot större avseende vid vadkommunikationsministern har att säga. Det är klartatt han för länge sedan har bestämt sig. Jaghänsyftar till ett protokoll . Han uppträdernonchalant inte bara mot de anställda ochkommunen utan även mot ägaren.Tänker i så fall kommunikationsministern finna sigi detta? Jag vill också säga attkommunikationsministern skall känna trycket frånen hel bygd i Telifrågan. Man är våldsamtengagerad i den här frågan. Det bevisar inte minstde 10 000 namnunderskrifter som jag tidigarenämnde. Som ägare har kommunikationsministernfaktiskt stora möjligheter att agera.Anf. 89 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har, som sagt, varit i Vänersborg.Jag har informerat mig i denna fråga, och jag är välmedveten om vad bygden, kommunen och deanställda kräver. skall jag ha ett samtalmed generaldirektören. Jag tror att det är till gagnför det samtalet att jag här inte exakt redogör föruppläggningen av mina diskussioner.Jag tror ändå att och skall avvakta utfallet av styrelsens besluti frågan.Anf. 90 ():Herr talman! Jag vill, precis som , markera att jag hoppas attkommunikationsministern själv har en vilja. Dethar inte sagts särskilt mycket i det avseendet.Jag utgår från att kommunikationsministern ändåhar en vilja när det gäller att få till stånd en rimliglösning för . Vi får naturligtvis avvakta detsamtal som skall föras. Sedan får vi se vilkenpåverkan kommunikationsministern kan ha pågeneraldirektören. Jag hoppas att det skall visa sigatt en av landets regeringsledamöter har mera maktän vad generaldirektören vid ett av våra verk har.Lycka till i det samtal som skall föras!Anf. 91 ():Herr talman! Vi får lita på att i morgonnår resultat i sina kontakter medgeneraldirektören. Vi liksom övriga i Vänersborgoch alltså också de anställda har förhoppningarom att skall kunna göra något i den härsituationen.Det positiva intryck som kommunikationsministernändå lämnade efter sig i förtjänar attdet blir en bra lösning i denna fråga.Anf. 92 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill trots allt erinra IngvarJohnsson om att det är denna riksdag som hardelegerat ansvaret till ochgeneraldirektör när det gäller att handlägga den härtypen av frågor.Men om bestämmer att enskilda statsrådframöver skall ta över det mera direkta ansvaret fårväl motioner väckas i den delen. Sedan får dessabehandlas framöver. Men är det alltsåTeleverkets styrelse som har ansvaret, och det ärgeneraldirektören i den organisationen som har attlägga fram förslag till styrelsen.Överläggningen var härmed avslutad.Kammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1992/93:379 om barn somförsvunnit från flyktingförläggningarAnf. 93 Kulturminister ():Herr talman! har, mot bakgrundav uppgifter i massmedier om att barn försvinnerfrån , frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för attförhindra att så sker.Under senare tid har i allt ökande omfattning barnoch ungdomar kommit till utanföräldrar eller annan vårdnadshavare. I slutet av år1992 var 1 165 ungdomar eller barn utanvårdnadshavare inskrivna i Invandrarverketsförläggningssystem.Många ungdomar har visserligen kommittillsammans med släktingar eller bekanta tillfamiljen men andra förefaller ha kommit heltensamma. Gemensamt för dessa ungdomar ochbarn är att deras situation är otrygg och kräversärskild uppmärksamhet från såvälInvandrarverkets som socialnämndernas sida. Debehöver någon som kan ta till vara dess rättigheteroch ge dem stöd.