prot · GH0917 · 1993-10-28 00:00:00 — Bidraget infördes underhögkonjunktur och var avsett att stimulerakommunerna att vidta mer aktiva åtgärder förflyktingar än man gjort tidigare. Avsikten var ocksåatt schablonbidraget skulle göra det möjligt förkommunerna att på ett mer flexibelt sätt arbetamed olika åtgärder för att integrera flyktingarna idet svenska samhället och underlätta möjligheternaatt få ett arbete och kunna försörja sig.Schablonbidraget började gälla den 1 januari 1991.Riksdagen beslöt att regeringen noga skulle följautvecklingen.Regeringen har fattat beslut om att ca 40 000bosnier skall få stanna i och att näraanhöriga också skall få komma.Det finns litet olika uppfattningar om hur mångaanhöriga det kan bli fråga om. 20 000--30 000, sägerregeringen. , som grundar sinuppfattning på erfarenheter från andra grupper,säger att antalet kan bli 45 000--50 000.Vilken siffra man än väljer -- ingen vet ju säkert --är det ett stort antal människor som på bästa sättskall placeras ut i våra kommuner. Det här är enmycket speciell situation, också för kommunerna.Detta ställer oerhört stora krav på kommunerna.Många kommuner tvekar eller ställer sig avvisandetill att ytterligare utöka sitt flyktingmottagande.Det tycker jag att man måste ha stor förståelse för.Men då blir naturligtvis flyktingarna kvar påförläggningarna -- med allt vad detta för med sigbåde för den enskilde och för staten.Den kommunala ekonomin är, som vi alla vet, hårtansträngd , och arbetsmarknadssituationen ärminst sagt mörk. Staten har ett övergripandeekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet underflyktingens introduktion i det svenska samhället,säger . Det är naturligtvis riktigt.Men vad händer , dåschablonbidraget är slut? Vems är ansvaret i dennaspeciella situation?De ganska många kommunalråd som varit i kontaktmed mig säger att de inte klarar det härekonomiskt. Man vet att det i detarbetsmarknadsläge som råder inte är troligt attflyktingarna i någon större utsträckning kan få ettjobb och försörja sig. Det är, tyvärr, den bistraverkligheten, och det vet man ute i kommunerna.När schablonbidraget är slut och flyktingen inte fåttarbete och således inte kan försörja sig är detkommunernas socialtjänst som får träda in. Detbetyder en kraftig kostnadsövervältring från statentill kommunerna.Det stimulansbidrag om som regeringenföreslår räcker inte långt. Jag är inte likaoptimistisk som när det gäller dettamed att kommunerna kommer att ta emot flerflyktingar med hjälp av de 25 000 kronorna.Om jag har tytt propositionen rätt är det inte helleralla kommuner som får de , utandet gäller bara de kommuner som kraftigt ökar sittmottagande. Vad betyder då ett kraftigt ökandemottagande? Är det en gång så mycket som manhar tagit emot tidigare, eller är det två eller tregånger mera?Om ett stort antal flyktingar, ,snabbt skall bosätta sig i landets kommuner bordeväl alla ställa upp solidariskt. Men det finnskommuner som har vägrat. Det gällervälmående kommuner som och ,för att ge ett par exempel.Skall de här kommunerna och andra slippa ta sittansvar även i fortsättningen? Eller har regeringennågra planer eller metoder när det gäller att fördelakostnaderna mellan landets kommuner?När det här beslutet fattades av regeringen måsteman väl ha diskuterat vilka konsekvenser som ettsådant här beslut för med sig. Ansvaret för beslutetligger ju ändå på regeringen, inte på landetskommuner.Anf. 31 (nyd):Fru talman! Att verkligheten är regeringens störstafiende står väl klart.I går var jag i . Jag var i också imåndags. Vi var 1 000 personer som hade endemonstration. Jo, kommun skalldra ner med 10 miljoner beträffande skolan,äldreomsorgen och barnomsorgen. Det finnsnämligen inga pengar i kommun. Pengarnahar tagit slut. Kommunens ekonomi går medminus. Varför?Jo, i den här salen fattar man en mängd beslut utanatt ta reda på hur verkligheten ser ut, utan att överhuvud taget diskutera med . Regeringenhar faktiskt fattat beslutet om bosnierna utan attfråga . Man frågar definitivt intekommunerna innan om de ekonomiskt klarar dethär -- och det gör de inte. Den ersättning man fårräcker inte ens. talarofta om att vi skall sätta de här människorna isysselsättning. Men vilken sysselsättning avses då?Det finns ju inte några arbeten ute ikommunerna.Kommunerna får dra ner, därför att de inte harnågra pengar. Ändå säger man gång på gång att dethär skall ordna sig. Men det gör det inte omregeringen inte tar fullt ansvar för den ekonomiskaersättningen till kommunerna. Då handlar detplötsligt om ganska stora belopp. Om det kommer80 000 eller 100 000 människor vet inte BirgitFriggebo, och det vet inte vi här. Det vet ingen.Men låt oss säga att 80 000 människor kommer hit.Var och en kostar i genomsnitt ca . Detblir som vi skall fatta beslut omhär i . Det innebär att vi förmodligen fårsänka a-kasseersättningen med ytterligare 10--15 %för att kunna finansiera detta -- eller varifrån skallman annars få pengarna?Om vi inte tar det här ansvaret gentemotkommunerna, var skall då kommunerna ta sinapengar? Kommunerna har, som sagt, inga pengar . De har inte ens pengar till den verksamhet somde är ålagda att ha.Över huvud taget finns det många frågetecken,men också i och för sig många plus, när det gällervad regeringen har gjort. Man har ju sattflyktingar i arbete. Man har äntligen infört attflyktingar får börja läsa svenska tidigt osv. För dettamåste ni i regeringen ha beröm. De här åtgärdernaär precis vad Ny demokrati föreslog för flera årsedan.Men återigen kommer vi fram till att det nukommer att kosta mycket mera om flyktingarna fårvara kvar på förläggningarna. Det är ganskafantastiskt att en förläggning i ett nedlagt sjukhuslokaler måste kosta mer än en nyrenoveradlägenhet. Detta har jag aldrig förstått. Jag troddeatt vi nu var klara med kostnadsutvecklingen närdet gäller affärer och att vi nukommit ner till en riktig nivå. Tydligen är det inteså. Men tydligen finns de dåliga kontrakt kvar somfaktiskt innebär att det blir två dyrare änför ett rum på vill jag fråga : Hur kan manfrån regeringens sida fatta ett så stort beslut som dethär är fråga om -- det gäller ju kanske 8 miljarderper år -- utan att fråga , utan att finansieradet här? Detta är ganska fantastiskt och kan barahända här.Anf. 32 (nyd):Fru talman! I detta mitt första inlägg vill jag ta uppvillkoren för schablonersättningen. I svaret sägerkulturministern: ''I denna schablonersättning, sominfördes , ingår huvuddelen av deolika former av statsbidrag som före dennatidpunkt lämnades till kommunerna förflyktingmottagandet. Den avser bl.a. täckagenomsnittlig kostnad för ekonomisk hjälp tillförsörjning och bostad under tillståndsåret ochytterligare . Dessutom skallschablonersättningen täcka kostnaden försvenskundervisning samt kommunens extrakostnader för barnomsorg, social service,skolundervisning, tolkverksamhet ochadministration -- -- -- samt huvuddelen av desärskilda bidrag som tidigare kunde lämnas avInvandrarverket för olika ändamål. ''För att lugna kommunerna sade kulturministern idebatten : ''Utgångspunkten för deöverläggningarna är att kostnadsfördelningenmellan stat och kommun inte skall förändras. Dendel som staten nu ansvarar för skall staten även ifortsättningen ansvara för. Det betyder att omkommunerna i genomsnitt får stå försocialbidragskostnaden äntidigare, skall schablonersättningen justerasdärefter. ''Det är precis vad kulturministern säger här: ''Statenskall även fortsättningsvis ha det fulla ansvaret förde kostnader som schablonersättningen avser atttäcka. Om uppföljningen visar att kommunernainte får den täckning av kostnaderna förmottagandet som varit avsedd kommer regeringeni budgetpropositionen att lämna förslagom en utökad schablonersättning. ''Jag skall i och för sig inte svara jag måste säga att hon nog inte läst svaret,eftersom hon frågar som hon gör om kommunernasresurser. Kulturministern har ju här anvisat hur dethela skall gå till.Menar att även tidsfaktorn -- somju finns med i de för tre ,som i praktiken har blivit 18 månader -- skalljusteras uppåt och möjliggöra en evigkostnadstäckning för kommunerna?Om det är på det sättet får man säkert med sigflertalet kommuner för ett ökatflyktingmottagande. Kvar kan man säga finnsfrågorna för kommunerna om integrering avflyktingarna. Man ser naturligtvis det positiva i blir av med en del tomma lägenheter.Men det som det skulle vara intressant att få beskedav kulturministern om är egentligen: Kommerstaten att se till att kommunerna får en evigkostnadstäckning? Det här svaret bygger på är beredd att lämna förslag om en utökadschablonersättning, alltså kanschablonersättningen egentligen bli vilket tal somhelst. Man kanske är så klok att man säger att deninte skall vara , men att manhela tiden får sina kostnader täckta successivt.Det kunde vara intressant om kulturministern villeutveckla den frågan: Har kommunerna inte någonanledning att känna rädsla över huvud taget? Mende som har anledning att känna rädsla är juskattebetalarna, för någon skall ju betala detta.Antingen är det kommunerna eller också är detstaten. Skatt som skatt.I övrigt skall jag be att få återkomma i minakommande inlägg. Jag skall inte förlänga debatteni det här skedet.Anf. 33 i (m):Fru talman! Jag tänker inte kommentera självabosnierbeslutet, för det skall jag debattera medstatsrådet . Det skall bli mycketintressant att göra det vid det tillfället.I stället tänkte jag ta upp frågan om kommunernasersättning. Räcker de pengar som anslagits? Enmätare på det är det faktum att många kommunertvekar att teckna nya avtal med Invandrarverket.Det kan jag förstå. En sådan kommun som Malmöhar tagit emot betydligt fler personer än mantecknat avtal om. Skall man ta emot ett större antal,utöver det redan stora antal man har tagit emot, föratt få tillgång till dessa extra pengar kan jag förståatt man t.ex. i tvekar att teckna nya avtal.Det står också i svaret att erfarenheten visar att dengenomsnittliga tiden innan en flykting slutar attuppbära socialbidrag uppgår . Frutalman och fru statsråd, jag skulle vilja känna tillden källan. Jag vet att ett stort antalutomeuropeiska flyktingar i som kom 1985,1986 och 1987 då fick och fortfarande uppbärsocialbidrag. Jag är medveten om att vi befinner ossi en djup lågkonjunkter, men de i den kategorinsom har ett jobb är faktiskt ganska lätt räknade.Någon kommentar vill jag göra till MaudBjörnemalm. Hon ironiserar litet grand över attalla kommuner inte är lika generösa. Hon nämndeDanderyd och . Jag kan tillägga Vellingeoch . Jo, vi har en debatt iSverige där små kommuner runt om i landet slår sigför bröstet och säger: Vi tar vårt ansvar -- jämförtmed de fyra nämnda kommunerna -- vi tar emot40--60 asylsökande eller flyktingar . Men,fru statsråd, de är väl medvetna om att finns dessa människor i flera fall inte i denkommun där de egentligen skulle ha stannat.Jag är helt på det klara med att man inte kan hindranågon människa i att flytta. Men den storaöveranhopningen av flyktingar i ,och visar att de kommuner somtalar så varmt om sin generositet inte har en sådanvarm generositet när de konfronteras medverkligheten.Sedan skulle jag vilja ställa ytterligare en fråga tillstatsrådet, nämligen omintroduktionsersättningen. Här pratar man omschablonersättning. Men, säger man, efter ett visstdatum kan kommunerna, om en asylsökande elleren flykting inte går med på att delta i någonintroduktion, dra in introduktionsersättningen.Finns det någon skillnad -- där är kanske en lucka imitt minne -- mellan schablonersättning ochintroduktionsersättning? Vad händer den flyktingsom nekar att delta i någon introduktion? Han ellerhon måste ha samma rätt som alla andra att ändå fåhjälp till bostad via socialtjänstlagen?Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill först instämma i det som MaudBjörnemalm har sagt om vår syn på frågan. Det ärviktigt att de ekonomiska villkoren förkommunerna blir rimliga. Det är också viktigt attregeringen och regeringspartierna i sin helhet tarsitt ansvar för sina beslut i övriga delar av frågan.Mot bakgrund av hur representanter för borgerligapartier agerar ute i kommunerna skulle jag medskärpa vilja markera följande:Det är faktiskt fyrpartiregeringen i sin helhet somhar fattat beslutet om att bosnierna och derasanhöriga skall få uppehållstillstånd. Därför tyckerjag att regeringsbeslutet i frågan också innebär attde fyra regeringspartierna måste ta ekonomiskt ochäven moraliskt ansvar när flyktingarna nu skallplacras ute i kommunerna.Men ute i landet finns det en rad häpnadsväckandeexempel på hur borgerliga partiers representantersmiter ifrån sitt ansvar. Jag skall bara nämna ettexempel.I min hemkommun har ,med sitt kommunalråd ispetsen, sagt nej till att ens fortsätta diskussionenmed om att ta emot några av debosniska flyktingarna. Men hon är inte barakommunalråd, som har att ta ställning till frågor omkommunernas kostnader för de asylsökande, hontillhör dessutom centrala ledning.Hon sitter i partistyrelsen.I partistyrelsen måste hon först ha godkäntregeringens politik. Därefter sätter hon sig ikommunstyrelsen där hemma i knät på Nydemokrati och lämpar över ansvaret påSocialdemokraterna och de övriga borgerligapartierna.Man kan ta sig för pannan och tro att det inte ärsant. Detta är ett exempel på ett makalöstdubbelspel som jag tycker saknar motstycke. Såagerar de mest ledande representanterna i detstörsta regeringspartiet i en fråga.Jag vill också i all vänlighet varnainvandrarministern för att ta lätt både på frågornasom handlar om kommunernas kostnader och detexempel jag ger. Om invandrarministern inte vågarsäga ifrån mot ledande borgerliga politiker och intefår dem att ta sitt ansvar i denna fråga är jag räddför att väldigt många av bosnierna blir kvar ute påsina flyktingförläggningar.Jag vill därför ha ett alldeles klart och entydigtbesked av invandrarministern om vad hon anser omdetta. Anser invandrarministern att det är rimligtatt så ledande företrädare för ett regeringspartismiter ifrån sitt ansvar i denna känsliga fråga?Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! Låt oss erinra oss vad detta handlarom. Det är lidande människor som har flytt undanett krig och som sitter och väntar i otrygghet påvåra förläggningar. Det är det ena.Det andra är att merparten av de här människornaredan finns i . De finns ute i kommuner. Vaddet nu handlar om är att diskuterahuvudmannaskapet för de bosniska flyktingarna,med ett fortsatt ansvar från statens sida när detgäller ekonomin.Maud Björnemalm säger att jag går runt hennesfråga. Hon har alltså frågat om regeringen ärberedd att ge kommunerna full täckning för dekostnader som uppstår somschablonbidraget beräknas räcka.Jag har mycket utförligt i mitt svar talat om attgrunden för flyktingpolitiken är att staten har detekonomiska ansvaret. bestämmelserutgick ifrån att man inom ramen förschablonersättningen från statens sida har räknatmed socialbidrag under tillståndsåret och upp därefter.Att schablonersättningen är konstruerad attgälla beror på att man vid dettillfälle det senast gjordes en kontroll av vilkakostnaderna var i kommunerna fann att dengenomsnittliga socialbidragstiden var 18 månader.En del hade kanske inte socialbidrag under någontid alls medan andra kanske hade socialbidragunder både två och , men genomsnittet var 18månader.Hela tanken bakom att införa detta system var inte skulle ha småposter som kommuner ochstatliga myndigheter skulle räkna på: Vad kostarskolan för den enskilda individen?, Vad kostarbarnomsorgen för den enskilda individen?, Vadkostar socialhjälpen?, osv. Det är detta systemetbygger på.Om den genomsnittliga socialbidragstiden nu harblivit längre skall det tas hänsyn till det i deförhandlingar som vi nu skall ha medKommunförbundet, som hjälper till att ta framunderlag för dessa förhandlingar. Jag tror attriksdagen uppskattar att regeringen vill föra sinaförhandlingar med fakta i botten och inte enbart etttyckande.Det var någon här som ställde frågan: Räckerpengarna? Det har kommit olika signaler. En delkommuner säger att de gör vinst påschablonersättningen, bl.a. beroende på att deägnar sig åt mycket ordentligaintroduktionsinsatser. Människor får lära sigsvenska ordentligt. De får yrkesträning, och en delkommer faktiskt trots arbetsmarknadsläget ut iarbete och kan försörja sig.På andra håll säger man att ersättningen interäcker. Det kan bero på attarbetsmarknadssituationen där är värre eller inte i samma utsträckning ägnar sig åt en aktivintroduktion.Det frågades här om staten tar på sig ansvaret fören evig ersättning för flyktingar och invandrare.Självfallet inte. I detta system ligger attkommunerna skall ha en aktiv introduktionsperiodmed syftet att dessa människor skall kunna försörjasig så snabbt som det över huvud taget är möjligt.Det vore fel signal om staten sade att den i evärdeligtid skall ta ansvar för alla flyktingars socialhjälp.Det skulle minska intresset från kommunerna att setill att människor kommer ut i arbete. Det är hellerinte rimligt att somliga svenska medborgare, vilketju en del kan bli , skall ha ensärställning.Jag är mycket förhoppningsfull när det gällerbosnierna eftersom de har en ganska brayrkesbakgrund och utbildningsbakgrund. Helasyftet är att de skall kunna bearbeta sinatraumatiska upplevelser och komma ut isamhällslivet för att planera för sin framtid och intesitta på förläggningarna i ett tröstlöst väntande, ochkanske därmed också försämras psykiskt.Det sägs att kommunerna tvekar att skriva på avtal.Jag har stor förståelse för kommunernas situation.Det är naturligtvis viktigt att de gör klart för sig varde gör för någonting. Men de signaler som jag harfått efter en genomgång med såsent som i går är att optimismen där är ganska stor,och man säger att man skall klara av detta.Invandrarverket har tecknat en del avtal, ochganska många förhandlingar är avslutade. Det finnsockså kommuner som har tecknat avtal utöver detsom var önskan.Bert sade att kommunernas pengar interäcker till skola, pensionärer och annat. Det ärmycket viktigt att ledamöter är på detklara med att utplaceringen av bosnierna ikommunerna inte kostar kommunerna ett endaöre. Med den ersättning som de nu erhåller får de138 plus stimulansbidraget. Det innebär fullkostnadstäckning under en tvåårsperiod.När man diskuterar budgetar i kommunernaförsöker man skylla på att det är så besvärligt ochatt man får pruta på än det ena och än det andra föratt man skall ta emot flyktingar. Detta är icke sant!Kommunernas budgetar drabbasinte med ett enda öre på grund av bosnierna!Herr talman! Tyvärr är min taletid nu slut.Anf. 36 ():Herr talman! Min interpellation till ställd mot bakgrunden att också jag anser att debosniska flyktingarna skall få en kommunplats ochflytta ut i kommunerna. Men jag inser ocksåproblemen för kommunerna.Dess värre måste jag korrigera litetgrand när det gäller den schablonersättning sominfördes . fick manbidrag under tillståndsåret och ytterligare tre år.Det blev en förändring när man infördeschablonbidraget. Det skedde en åtstramning, ochersättningen beräknades då räcka endast 18månader.Man gör en uppföljning av kommunernaskostnader och en utvärdering av schablonbidraget.Det bestämde när beslutet omschablonbidraget fattades.Birgit säger att regeringen kommer att ibudgetpropositionen ta ställning till en förstärkningeller en förlängning av schablonbidraget. Jag tyckeratt det är för sent att vänta tillsbudgetpropositionen kommer. Den kommer attläggas fram , och sedan skall denbehandlas i . Jag är ganska övertygad omatt kommunerna kommer att invänta riksdagensbehandling av en eventuell förstärkning avschablonbidraget innan de beslutar sig för att utökasitt flyktingmottagande.Jag anser att det inte går att vänta så . Det gårheller inte att vilseleda kommunpolitiker. De vetvad det handlar om. De vet hur längeschablonbidraget räcker. De kan sin ekonomiskasituation, och de kan sin kommuns arbetsmarknad.Löser inte regeringen detta problem är jag rädd attresultatet blir att flyktingarna från f.d. Jugoslavienblir kvar på förläggningarna. Det är inte bra för denenskilde flyktingen, och det är inte bra för barnen.De skall ut i kommunerna till ett eget liv.Anf. 37 (nyd):Herr talman! talar här om pengarnaoch de 18 månaderna. Om jag rätt kommer ihågvad revisorer sade drog de inte alls denslutsatsen kulturministern här drar, nämligen attdessa människor inte längre var ibehov av socialbidrag. Det var helt enkelt så attefter genomsnittligt 18 månader var pengarna slut,och sedan fick kommunerna stå för det hela. Vi kangå tillbaka och titta vad revisorerverkligen sade. Men min uppfattning är attpengarna var slut efter 18 månader.Jag återgår till stimulansbidraget. En märkligkonstruktion, som kan minska utbetalningarna på25 till kommunerna, är regeringens förslagför de kommuner som får s.k. sekundärinflyttning.Det rör sig om kostnader i en kommun dit manflyttar efter att först ha kommit till en annankommun. Den första kommunen har redanuppburit stimulansbidrag med , menövervältrar sedan kommande kostnader på denkommun dit man efteråt flyttar.Av propositionen framgår att man inom ramen förstimulansbidraget skall kunna besluta om särskildaregler för bidrag till vissa sekundärmottagandekommuner. Det sägs alltså att detta skall ske ''inomramen för'' stimulansbidraget.Om regeringen menar vad den säger innebär dettaatt dessa till kommunerna kommer attnaggas i kanten. Det har inte angivits på ett klartoch entydigt sätt, varför många kommuner lär levai tron att bidraget inte kommer att understiga25 000 kr.Den slutsatsen kan man även i fortsättningen dranär man läser vad kulturministern säger i svaretapropå bidraget. Där sägs att regeringen skallkunna besluta om särskilda regler förstimulansbidrag. Vad blir det då av ''inom ramen'',när regeringen skall kunna bestämma om särskildaregler?Den uppfattning man velat bibringa kommunernaär att de får dessa , för att motverka först flyttar till en liten kommun och sedan stor kommun, och att inga pengar skall tas fråndessa . Men det står faktiskt ipropositionen att dessa inte skall bli några25 000 kr.Jag tycker att dessa . egentligen är ettskämt. Man säger att . Kulturministern säger nu attkomunerna får full kostnadstäckning i två års tid.Jag förstår inte hur dessa . skall kunnaräcka när 138 300 inte räcker mer än 18månader. Den matematiken går inte riktigt ihop.En annan sak som legat bakom motivet till det härförslaget är att om flyktingars väntan på förläggningförlängs, blir totalkostnaderna för skattebetalarnahögre. Det har tydligen inte föresvävat regeringenatt man skulle kunna skapa regler för temporärauppehållstillstånd och föra ut människorna frånförläggningssystemet. Permanentaupphållstillstånd skall inte behöva vara ett villkorför att man skall få lämna förläggningarna. Jag vetinte varför den kopplingen har kommit till.Anf. 38 ():Herr talman! Jag hoppas att det bara var tidsbristsom gjorde att invandrarministern inte svarade påmin fråga i det förra inlägget. Det jag tar upp ärytterligt allvarligt. Om vi får en lång rad exempelpå att ledande borgerliga politiker ute ikommunerna går direkt emot regeringens beslut, ärjag övertygad om att den varning som jag uttaladekommer att slå in. Det kommer att bli väldigtmånga kvar i flyktingförläggningarna.Till det jag har sagt tidigare vill jag bara tillägga attdå drabbar den skammen i första hand intekommunerna. Den skam som vårt land får kännafrån omvärlden i en sådan situation drabbarregeringen och regeringspartierna.Anf. 39 (nyd):Herr talman! Jag blev återigen anklagad för attljuga. Jag sitter i fullmäktige, , ochser kostnaderna. Jag tog med mig några siffror förskojs skull. har vi i Skarakommun tagit emot 218 personer. Av dem har 8lyckats få deltidsjobb och 8 har fått utbildning. Allaär beroende av socialbidrag. Kom sedan inte ochsäg att detta inte belastar kommunernas ekonomi.Alla som varit uppe i debatten är väl överensom att så är fallet, men det tycks inte BirgitFriggebo acceptera.Jag fick naturligvis inget svar på hur regeringen kanfatta ett beslut som berör per år.Jag frågar fortfarande hur man tänker finansieradetta.