prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Bara ytterligare någon kommentar.Ines Uusmann säger att bolagisering är ett steg i enprocess mot en privatisering och hänvisar till entidigare proposition, den s.k.privatiseringspropositionen, som lades fram förganska många månader sedan. Där räknades detupp ett antal statliga verksamheter som regeringenhade för avsikt att privatisera i ett par steg,alltså först bolagisera och sedan privatisera.Visserligen sviker mig minnet ibland, men såvitt jagkan påminna mig fanns definitivt inte Posten medpå den s.k. privatiseringslistan i den propositionen,utan det var andra företag och verksamheter. Enligtmin minnesbild, och jag är ganska övertygad om attden är riktig, var Posten inte med.Ines Uusmann ställde frågan om det verkligen blirbättre med en bolagisering, om Posten i bolagsformkommer att fungera bättre och bli än effektivare.Vi återkommer som sagt till det när vi står införsakfrågan. Men exempelvis har företrädare förPosten själva anfört att de ser stora möjligheter förPosten att bli än effektivare genom att jobba inomden associationsform som ett aktiebolag är, i ställetför den nuvarande verksamhetsformen. De tordeväl ganska bra känna till just Postens verksamhet.Om de gör den bedömningen, är jag starkt benägenatt tro att de har rätt.Anf. 115 () replik:Herr talman! Det är frågan om vems intresse mantalar för. Jag förstår att affärsverksledningarnatycker att det kunde vara mera spännande och meraintressant att arbeta i aktiebolagsform. De har sinaintressen att företräda, men vi har att företrädaandra intressen, och det är att vi skall klara att geen samhällsservice.Det handlar alltså inte om att göra affärer i förstahand, utan här gäller det människorna och dennäringspolitik som skall bedrivas. Det handlar omen infrastruktur, och den kan man aldrigkonkurrensutsätta helt och hållet.När det gäller om Posten fanns med iprivatiseringspropositionen eller inte vill jag sägaatt en hel mängd statliga företag och myndigheterinte fanns med där. fanns inte med.SAS -- eller -- fanns inte heller med men harkommit upp i alla fall, med hänvisning tillprivatiseringsstrategin.Så jag hoppas att de regeringspartier som inte ärrepresenterade i inte låtersig luras av att vissa myndigheter och affärsverk intefanns med i uppräkningen, för principen gälleruppenbarligen all statlig affärsverksamhet.Anf. 116 ()replik:Herr talman! Med anledning av det sista InesUusmann sade vill jag bara försäkra henne att jaginte är särskilt lättlurad. Det får räcka som beskedpå den punkten.Så till detta om vilka intressen man talar för, osv.Inte minst i trafikutskottet märker vi att densocialdemokratiska gruppen ibland litar väldigtmycket på verksledningar och vill att vi skall följadem till punkt och pricka. är det litet annatljud i skällan.De intressen som jag anser mig tala för i den härdebatten är postkundernas. Det är inteverksledningen och inte heller de fackligaorganisationerna utan det är postkunderna som jaganser det vara min uppgift att föra talan för här ikammaren.Anf. 117 (nyd):Herr talman! Jag har inte mycket att tillägga i dethär ärendet. I stort sett håller jag med ElvingAndersson om vad han har sagt, och vi har ocksåskrivit under utskottets ställningstagande i frågan.Men litet grand håller jag faktiskt också med InesUusmann. En del av oss inom partiet är oroliga förvad som kommer att hända med bolagiseringen,avregleringen och allt det som pågår . Visserligenär jag själv litet nyliberal i mitt tänkesätt, men jagblir en smula orolig när jag ser hur det har gått medtaxi i samband med att man har avreglerat utan attha verkliga styrmedel från statens sida.Jag vill inte säga att min ståndpunkt ligger mittemellan och ,men jag håller kanske till på ElvingAndersson och på . Litet oroligär jag, och jag hoppas att signalen går fram tillKommunikationsdepartementet, att vi kommer attstudera väldigt noga hur bolagiseringen skall skeoch att vi inte nödvändigtvis kommer att stötta dentill , om vi kommer att vara oroligaför att det inte blir samma fina service somPostverket ger redan i dag.Min uppfattning är att det skall bolagiseras ochprivatiseras så mycket som möjligt, dock kanskeinte . I bok ''Alla dessadagar'', som jag ibland läser som en bibel, står detfaktiskt att bolagiseringar är det absolut bästa sättetatt styra pengarna dit de bäst behövs. Så jag tror påbolagsformen i sig men att man kanske inte skall gåså fort fram.När det gäller tidskrifter vill jag bara säga att detinte kan vara meningen att skattekollektivet skallsubventionera fackföreningstidskrifter. Det är istort sett detta det handlar om när man pratar omprismålet för tidningar. I TV-programmetskildrades i går den jättefina affärensom LO gjorde med sin gamla fastighet i utanatt betala ett öre i skatt. Facket har hur mycketpengar som helst och kan betala avgiften för attdistribuera sina tidningar, precis som alla andra fårgöra.För övrigt, herr talman, har jag ingentingytterligare att tillägga, utan jag yrkar bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 118 ():Herr talman! Med fördelningen 80--20 är det lätt attfå slagsida, och det kan kanske förklara varför detär svårt för och Ny demokrati attalltid hålla en rak kurs.Jag vill säga till som till InesUusmann: Låt oss ta debatten när den blir aktuell,när förslagen ligger på bordet! Då kan vi se vad deverkligen innebär i praktiken.Sedan vill jag bara konstatera -- jag har gjort detnågra gånger tidigare -- att någonstans långt inne isjälen hos finns en litenbyråkratisk regleringsivrare som ibland stickerfram. Det är väl det vi har sett exempel på i dagockså.Anf. 119 (nyd):Herr talman! Jag hoppas att jag inte har gjort bortmig när jag sagt det här om 80--20. Men ser man påhur det blev med taxinäringen, så blir man ju litetskrämd. Vi skall väl inte ha samma historia en gångtill.Det fanns inget parti att rösta på som hetteNyliberalerna, men mycket i Frihetsfrontenspartiprogram kan jag faktiskt ställa upp på. Så kallainte mig för byråkratiskt lagd, !Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )17 § verksamhet i betänkande1992/93:TU28 verksamhet i (prop. 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )18 § Vissa frågor inom betänkande1992/93:TU31 Vissa frågor inom Televerketsverksamhet (prop. 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkande /93:UU25, bostadsutskottetsbetänkanden /93:BoU20 och BoU22,finansutskottets betänkanden /93:FiU21,FiU22 och FiU23, lagutskottets betänkanden1992/93:LU35, LU40 och LU41,socialförsäkringsutskottets betänkanden1992/93:SfU16 och SfU20 samt trafikutskottetsbetänkanden /93:TU27, TU28 och betänkande UU25Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU20Mom. 1 (den övergripande målformuleringen)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU22Mom. 2 (det gemensamma försäkringsbeloppet)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot132 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (konkurrensaspekterna)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21för reservation 2 av i Stockholm.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU21Mom. 1 (anslag till Kostnader för vissa nämnderm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 8för det av under överläggningenframställda yrkandet. 1 ledamot avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU22Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU23Mom. 1 (ansvarsfrihet för )Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 21för reservationen av Bo G Jenevall. 13 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 2--5Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU35Mom. 3 (utvidgad trafikförsäkring)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 21för reservationen av momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU40Mom. 1 (ansvarsgenombrott)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 9 (utredning om ekonomisk brottslighet)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot132 för reservation 2 av m.fl.Mom. 13 (förmånsrätt för lönefordringar)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot132 för reservation 3 av m.fl.Mom. 14 (förmånsrätt för leverantörsfordringarm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 23för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 17 (särreglering i lönegarantilagen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 18 (samordning av lönegarantin medarbetslöshetsförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 6 av momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU41Mom. 2 (det allmännas skadeståndsansvar)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21för reservationen av momentUtskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU16Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU20Mom. 2 (åtgärder för att minimeraförläggningskostnaderna)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 27för reservationen av momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU27Mom. 7 (inriktningen mot bolagisering avPostverket)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot133 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (ett sammanhållet förslag till regionalservice)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot132 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU28Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU31Utskottets hemställan bifölls.19 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 28 april1992/93:159 av (nyd) tillstatsministern om åtgärder mot ett hot från öst:Vi står inför ett stort hot. Ett hot från våra grannari öst. Dagens ligger inte långt bort. Detligger närmare än vad gör.Det är ett land där svarta börsen är den endamarknad som fungerar. Valutan är nära att totaltfalla samman. Professorer och kärnvapenteknikerköar för att köpa sitt bröd.Det är ett land som saknar politisk ledning. Ettöverflöd av vapen flyter omkring. Landet har enarmé som är splittrad som missnöjet inomarmén växer. Man behöver bara tänka på dehundratusentals soldater som återvänt hem frånTyskland och . De bor mestadels itältläger.Vidare är det ett land där det finns gott om etniskakonflikter.Ryssland hotar att falla samman såsomSovjetunionen gjorde. Miljontals ryssar villingenting hellre än att komma till väst, gärna till ettnordiskt grannland och gärna till Sverige.Finland har förstärkt gränsskyddet. I görstill synes ingenting.Ny demokrati har länge varnat för en situation medmilitära uppror i , med storafolkvandringar som följd. Det innebär att vi skulleöversvämmas av stora flyktingskaror.Det borde vara uppenbart att vi måste ha en mycketgenomtänkt och klar beredskap för detta.Först och främst bör -- såsom Ny demokratiföreslagit -- halva u-hjälpen gå till ochÖsteuropa. Det är i första hand där vi bör satsa våraresurser.En ''välståndsbarriär'', dvs. en reservkapacitet medlivsmedel, kläder, förläggningar, enkla småhusm.m. bör byggas upp, eventuellt i samarbete medövriga nordiska länder, EG eller FN.Dessutom måste en sorts administrativkatastrofplan iordningställas, som bl.a. klargöransvarsfördelningen mellan Civilförsvaret, och andra myndigheter ochorganisationer.Mot denna bakgrund undrar jag:Vad -- i klartext -- gör regeringen för att förebyggahotet från öst?20 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 april1992/93:630 av () tillförsvarsministern om värnplikten som ett medel attminska arbetslösheten:Ungdomar är den grupp som drabbats hårdast avarbetslösheten. Alla samhällets instanser böranvändas för att avhjälpa detta problem.En faktor som försvårar för unga män och minskarderas möjlighet att få arbete är värnplikten. Fåarbetsgivare vill anställa någon som kanske inomkort kommer att sluta på grund av inkallelseorder.Två åtgärder kan vidtas för att delvis avhjälpa dettaproblem:Inkalla till värnplikt unga män som går arbetslösaframför dem som har lyckats ordna arbete ellerutbildningFrikalla dem som med säkerhet inte kommer attinkallas . Då vet arbetsgivaren att denanställde inte kommer att tvingas sluta sitt arbete.Stockholms läns landshövding ochlänsarbetsnämnd har tillskrivit överbefälhavarenmed förslag om detta.Jag vill med hänvisning till ovanstående frågaförsvarsministern om regeringen avser att vidtaåtgärder för att använda värnplikten som ett sätt attminska ungdomsarbetslösheten.1992/93:631 av () tillstatsrådet om åtgärder mot indirekttobaksreklam:Tobaksbolagen måste enligt genomfördautredningar rekrytera 600 ungdomar (ca30 000 ) för att upprätthålla dagensförsäljningssiffror. Ett viktigt medel härför är såväldirekt som indirekt reklam.Med hänvisning till ovanstående ber jag att tillstatsrådet få ställa följande fråga:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att så långtsom möjligt minska de skadliga effekterna av denindirekta reklamen (smygreklamen) förtobaksvaror?21 § Kammaren åtskildes kl. 16.07.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. beslutet om samlad votering före 5 §,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 63(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.105 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.