prot · GG0953 · 1993-01-19 00:00:00 — Jagbetraktar orienteringssporten som en av vårt landsbredaste frisksportssatsningar. Utöver lösningen påden här angelägna frågan, är det också viktigt attvi ser till bredden och betydelsen av att människorvågar syssla med den här formen av idrott.Det är ett utmärkt initiativ avOrienteringsförbundet att gå ut så här brett ochforska på såväl eliten som ungdomarna. Utöver deinsamlingar som görs är dessa pengar ett gotttillskott i detta angelägna ärende. Men jag skullevilja fråga om regeringen avser att ytterligare följadet här ärendet och se till att forskningsmedelavsätts för insatser på området. Forskningen måsteockså bedrivas på den höga nivå somsjukvårdsministern talade om. Det är faktisktangeläget i denna mycket svåra fråga.Anf. 88 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga att oavsett vilketstatsråd som skulle ha svarat på frågan, om det varjag eller min kollega idrottsministern, hade svaretsjälvfallet varit lika positivt.När det gäller den konkreta fråga som , är det klart att regeringen kommer att följadet här ärendet. I ett beslut nu kommervi att anslå de medel som jag nämnde i svaret tillSigge Godin. Vi kommer att beSocialstyrelsen att inkomma med en redovisningför hur pengarna används. Vi kommer förstås ocksåatt följa det hela mer allmänt.Däremot kan jag inte ge något som helst löfteom att det skall avsättas extra forskningsmedel.Detta är dock, såvitt vi kan bedöma, en mycketangelägen fråga att forska i. Om det kommer ingoda forskningsprojekt räknar jag med att deforskningsråd m.m. som jag nämnt i mitt svarkommer att behandla dessa frågor med sammavetenskapliga krav som man gör på andra områden.Men jag tror att man kommer att finna självaproblemet mycket intressant och angeläget.Anf. 89 ():Herr talman! Det här svaret är alldeles utmärkt.Detta är en angelägenhet för hela samhället. Närsådana orimliga saker upptäcks måste man ta itumed dem och göra de rätta insatserna. Jag vet attsmå grupper samlar in medel och skickar in dem tilljust det här ändamålet, därför att de känner såstarkt för det. Därför är det utmärkt att ocksåregeringen följer utvecklingen. Det är väsentligt attdet fina initiativ som har tagits följs upp.Herr talman! Låt mig avsluta med att framföra ettvarmt tack för en mycket angelägen och positivlösning.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:277 om bilstödetAnf. 90 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att se över reglerna för bilstöd medanledning av att ()yrkat att länsrätten upphäver iUppsala beslut att bevilja en person, som ärarmamputerad, bilstöd.Låt mig först klargöra det formella skälet till attRFV kan gå in och begära att ett beslut av enförsäkringskassa i ett bilstödsärende överprövas.Enligt 20 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring har RFV att verka för attbestämmelserna om den allmänna försäkringentillämpas likformigt och rättvist. RFV får enligtdenna paragraf överklaga domstols och allmänförsäkringskassas beslut.I ärenden som kan vara av principiellt intresse ochdär praxis är svår att utläsa ur domar kanförsäkringskassorna därför kontakta RFV för atteventuellt få till stånd en överprövning av beslut.Så till direkta fråga.Det har gått det nu gällandebilstödet infördes. Bilstödet är en viktighandikappolitisk stödform av stor betydelse förmånga funktionshindrade. Sedan de nya reglernainfördes har 14 000 personer erhållit stödet. Jag äremellertid medveten om att det finns vissa delar avstödet som är föremål för diskussion och kritik.Med hänsyn till det avser jag att tainitiativ till att en översyn av bilstödet kommer tillstånd. En av de frågor som det då finns anledningatt se över är möjligheterna för personer mednedsatta armfunktioner att erhålla bilstöd.Anf. 91 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Självfallet är jag väldigt nöjd med svaret. I slutet avdetta sägs det att socialministern är beredd -- trotsatt frågan om bilstödet har varit föremål såväl förprövning som för diskussion och kritik -- att prövafrågan.Det har nämnts att ca 14 000 personer redan harutnyttjat stödet. Bakgrunden till min fråga är ettspeciellt fall. Det gäller en ung man som mistatbåda armarna i en svår olycka. Den här mannen är23 eller . Hela bollades hansfall fram och tillbaka mellan olika instanser. Skalldenna person ha rätt till bilstöd eller inte?I förordningen står det att den som på grund av ettvaraktigt funktionshinder har stora svårigheter attförflytta sig på egen hand eller att anlita allmännakommunikationer kan få bilstöd.Det är klart att en 23-åring som fått båda armarnaskadade, eller som t.o.m. förlorat dessa, har kvarsina ben och således kan röra sig fritt. Däremot ärdet oerhört svårt, ja, faktiskt omöjligt, att anlita deallmänna kommunikationerna. Jag tycker dock attdet är sorgligt att den här personen skall behövauppleva att hans fall bollas fram och tillbaka. Enadagen är det ja, är det nej. Det haralltså gått , så behandlingen av ärendethar inte skett särskilt snabbt. Under den tiden här personen fått leva i ovisshet, trots att detrör sig om en självklar sak.Anf. 92 Socialminister ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att GunnarThollander och jag har precis samma syn påproblemet. Jag kommer, som sagt, att initiera enutredning så snabbt som möjligt.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tackar förministerns besked. Jag tycker att debatten har varitbra, om problemen i det här sammanhanget kanlösas för den här grabben och även för andrapersoner som, tyvärr, drabbats av olyckor.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:314 om tullensresurser på GotlandAnf. 94 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta några åtgärder för attTullen på skall kunna fullgöra sitt uppdrag.Jag får redan inledningsvis framhålla att det inte ärvare sig regeringens eller uppgift attexakt ange på vilka orter i landet som Tullverketskall vara representerat. Det ankommer påmyndigheten att bestämma hur verksamheten idetalj skall bedrivas mot de mål som samhället harställt upp. Trafikströmmar och behov avkontrollinsatser kommer därför i huvudsak att styraden fysiska placeringen av tullinsatserna.Bland de uppgifter som särskilt skallprioritera finns bekämpandet av införsel avnarkotika till landet. harbåde regeringen och i budgetarbetetprioriterat att erforderliga resurser lämnas tillTullverket för bekämpning av smuggling av främstnarkotika. Detta gäller också denbudgetproposition som just avlämnats tillriksdagen. I propositionen framhålls Tullverketscentrala roll i bekämpningen av narkotika ochannan illegal verksamhet som sker över gränsernaoch att det mot denna bakgrund inte är acceptabeltatt nu ytterligare minska resurserna, trots demycket stora besparingar som skall göras i denoffentliga sektorn.Jag vill också framhålla betydelsen av Tullverketsnya kontrollstrategi, som bl.a. innebär en ökadmålinriktning och rörlighet i kontrollarbetet medmöjlighet till överraskning och kraftsamling itullinsatserna med en breddad och fördjupadunderrättelseverksamhet som grund. En viktigfaktor i detta sammanhang är möjligheterna tillsamarbete med andra länders tullmyndigheter.Sverige har ingått avtal om tullsamarbete med ettantal länder. Förhandlingar pågår sedan någon tidmed om ett sådant avtal, och diskussionerhar även inletts med Estland.Jag är övertygad om att tar den nuaktuella frågan på allvar och gör sådanadispositioner av tullresurserna som kan visa sig varanödvändiga när det gäller att möta de problem somGunhild talar om.Anf. 95 ():Herr talman! Tack för svaret.Bakgrunden till min fråga är bl.a. en rapport somligger på rikspolischefens bord. Av rapportenframgår att man ser framför sig ett växandeproblem med smugglingen österifrån.Förra regeringen lade fram förslagtill en förändrad organisation inom . Detskulle innebära en dramatisk nedskärning avtjänsterna på . Det handlar om enneddragning, från tolv till sju tjänster, ochneddragningen har pågått . finns det nioanställda.Såväl som vi gotländskariksdagsledamöter har försökt att påtala defarhågor som funnits och som besannas. Detgäller då farhågor för en ökad smuggling frånRyssland och de baltiska staterna till Sverige viaGotlandskusten. Smugglingen har också ökatmycket starkt.Det är naturligtvis svårt att i siffror ange huromfattande smugglingen är. Tullchefen på dock en explosionsartad tillförsel av varor --t.ex. av sprit, cigaretter och narkotika, men ocksåav vapen, anabola steroider och ovanliga metaller.Det finns många mindre hamnar på på dennästan kuststräckan. Med den lågabemanningen är det mycket som passerar utan attnågon upptäcker det.Tusentals små fritidsbåtar besöker . Detfinns inga möjligheter att öka den kontrollen heller.Trots den nya öppenheten gentemot öst måste jagkonstatera att det öster om finns en externgräns som helt skiljer sig från hur det är videxempelvis gränsstationerna vid norska gränsen.Risken att i allt större utsträckning blir etttransitområde för smugglingen österifrån är heltuppenbar. Av svaret att döma förstår jag attstatsrådet inte är beredd att vare sig förstärka tullenpå eller att stoppa den pågåendepersonalnedskärningen.Ett alternativ vore att omfördela resurser inomTullverket. Jag uppfattar svaret så, att det ärstatsrådets besked i dag.Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga attRikspolisstyrelsens rön och bedömningarnaturligtvis diskuteras med och användssom underlag för prioriteringar.Jag betonar i svaret att , mot bakgrund avså här viktiga uppgifter, har fått oförändraderesurser i en för övrigt mycket strambudgethantering. Också ärnaturligtvis medveten därom.Däremot tycker jag att det är viktigt att Tullen självhar möjlighet att i största möjliga utsträckningdisponera resurserna. När det gäller att snabbtkunna omdisponera resurser och att koncentreraoch vidta åtgärder vill jag framhålla att Tullen ärbäst skickad att göra sådant. har jukunskaper om det operativa läget. Prioriteringenfrån regeringens och sida är självklar.Således kommer att motsvara kravenoch att se till att resurserna prioriteras, så att det --i den mån det behövs -- blir förstärkningar påGotland.Anf. 97 ():Herr talman! Jag inser också hur det är medtågordningen på området och medansvarsfördelningen.Jag har noterat att det enligt statsbudgeten i och försig inte är fråga om någon nedskärning beträffandeTullverket. Men jag får väl på annat sätt försökagöra myndigheten uppmärksam på problemet.Det bör ändå nämnas att regeringen har ett visstansvar totalt sett när det gäller att förhindra en ickeönskvärd utveckling på det här området. Jagförutsätter att statsrådet och regeringen noga följerden här utvecklingen.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet kommer vi att ta detansvaret.Anf. 99 ():Herr talman! Tack än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:317 om denbokföringsmässiga värderingen av fastigheterAnf. 100 Statsrådet ():Herr talman! har, med hänvisningtill finanskrisen, frågat mig om jag är beredd attlägga fram förslag om en temporär ändring avreglerna för bokföringsmässig värdering avfastigheter.Regler och praxis för god redovisning måste ha tilländamål att åstadkomma en sann och rättvisandebild av ekonomiska förhållanden. Så länge dettagrundläggande syfte tillgodoses, kan de närmaremetoderna för exempelvis värdering av olika slagstillgångar naturligtvis alltid diskuteras.En ändring av värderingsreglerna, med deninriktning och omfattning som , skulle emellertid få flera negativakonsekvenser. Förslaget innebär ett sådant avstegfrån vedertagna redovisningsprinciper som inte börske utan mycket tungt vägande skäl.Värderingslättnader enligt förslaget skulle kunnasägas innebära att ensidigt ändradekapitaltäckningsreglerna till förmån för svenskafinansiella institut. Detta skulle stå i dåligöverensstämmelse med våra internationellaåtaganden på området och riskera att allvarligtskada förtroendet för såväl den förda politiken somde berörda instituten.Det är självfallet viktigt att alla möjligheter attbegränsa statens åtaganden gentemot bankerna tastill vara. Detta intresse kan emellertid vältillgodoses utan att värderingsreglerna behöverändras. Visserligen kan det sägas att de statligaåtagandena blir mer omfattande som en följd av attbankernas tillgångar åsätts lägre värden. Detförhållandet att åtagandena som sådana ökar sägeremellertid mindre om storleken av faktiskautbetalningar. Enligt de riktlinjer som riksdagengodkänt skall stöd till banker och andrakreditinstitut kunna ges bl.a. i form avgarantiåtaganden. Garantierna kan utformas så attinstitutens resultat inte belastas av orealiseradeförluster på tillgångarna. Några omedelbarautbetalningar från statens sida kommer i så fall inteatt behövas. Först när förlusterna realiserats infriasgarantierna.Enligt beslut skall bankstödet utformasså att statens utgifter kan återvinnas när det ärmöjligt med hänsyn till det berörda kreditinstitutetsekonomiska situation. Detta skall gälla oavsett ivilken form och stödet lämnas.Om priserna på fastighetsmarknaden skulle vändauppåt snabbt, kan staten fortare än annars fåtillbaka de kostnader som uppkommit. Förstorleken av statens slutliga kostnader kan detemellertid inte förväntas ha betydelse omredovisningsreglerna ändras eller om de bibehållsoförändrade.Som jag uppfattar förslag byggerdet på förutsättningen att priserna påfastighetsmarknaden utvecklas positivt och att dedessutom ökar i en sådan takt att en stor del av bådenuvarande orealiserade förluster och framtidalöpande underskott i fastighetsförvaltningen täcksin av den förutsatta värdestegringen. Omutvecklingen blir en annan kan systematiskajusteringar av redovisningen i själva verket leda tillatt tillfrisknandet av det svenska bankväsendetförsenas. Enligt min bedömning är ett system förbankstöd, utformat enligt beslut ochtillämpat med utgångspunkt i nu gällanderedovisningsprinciper, bättre ägnat att snabbtstabilisera kreditmarknaden än ett system som intefullt ut tar hänsyn till de nuvarande lågafastighetsprisernas effekt på de finansiellainstitutens soliditet.Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt attföreslå några så genomgripande åtgärder som CarlHamilton föreslår.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetBo Lundgren för det utförliga svaret.Det faktum att staten har infört en bankgaranti ärnågot helt nytt. Det är klart att vi nu i olikaavseenden får tänka igenom vad det betyder förbankväsendet och kreditväsendet över huvud taget,implikationen av detta bankstöd.Jag har här velat peka på att bankgarantin,åtminstone delvis som jag ser det, tar överredovisningslagstiftningens syfte att garantera attbankernas insättare och långivare får tillbaka sinapengar. Den säkerheten ges av den statligabankgarantin.Detta förslag -- det kanske är litet ambitiöst attkalla det så -- kan bara gälla så länge sombankgarantin finns och för de institut som omfattasav bankgarantin.Låt mig emellertid också säga att detta naturligtvisskall göras helt öppet och konkurrensneutralt.Sedan kan och jag ha litet olikasynpunkter i denna fråga. säger t.ex.''tungt vägande skäl''. Jag anser att vi nu har enganska besvärlig situation, och vad som är tungt ochvad som inte är tungt är naturligtvis enbedömningsfråga.Jag är mycket glad att tog upp den härfrågan på ett sådant sätt att han säger: ''Garantiernakan utformas så att institutens resultat inte belastasav orealiserade förluster på tillgångarna.'' Det ärett steg på vägen.Jag skulle gärna vilja återkomma till det som jagtror är vårt gemensamma bekymmer i dettasammanhang, nämligen att sätta en gräns förstatens engagemang i bankerna. kankanske försöka definiera det.Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! säger att det är viktigtatt nu tänka igenom vad bankstödet medför. Jagkan försäkra att vi, innan vi ladefram propositionen till , noga tänkteigenom vad som skulle erfordras och vilka effekterdet skulle kunna få. Det var bl.a. mot dennabakgrund som vi valde att inte försöka välja enenda modell för att hantera en specifik banks ellerett specifikt instituts problem utan i stället gemöjlighet för exempelvis garantier som minskarden omedelbara belastningen på statsbudgeten,vilket i sig är bra. Man klarar det alltså utan att fåen direkt kontant utbetalning.I likhet med vad jag nu har sagt har emellertidockså , som jag naturligtvis harkontakt med, mycket starka invändningar motförslaget. Man säger att det skulle kunna äventyraförtroendet för det svenska finansiella systemet.Det beror naturligtvis på att det som föreslåsegentligen är att, som jag sade i svaret, man strävarefter att uppnå samma resultat genom ändraderedovisningsregler som om man hade ändrat dekapitaltäckningsregler som har överenskommitsinternationellt.Det som man tänker sig är nämligen att om en bankskulle komma under de som är ett krav, t.ex.5 %, genom att fastigheterna som utgör säkerhetför lån faktiskt har ett värde just nu som är betydligtlägre och som leder till lägre kapitaltäckningsgrad,så skulle man, genom att ta upp ett värde som ärhögre än det verkliga, uppnå att kapitaltäckningenkommer att stanna över 8 %.Jag skulle vilja fråga om han skullevara beredd att sanktionera ett ensidigt svensktsänkande av kapitaltäckningsgraden från till6 %. Det är nämligen just det som detta förslaginnebär.Anf. 103 ():Herr talman! Som statsrådet sade är dessa regler tillför det internationella förtroendet. Då kan manfråga sig vad som är skälet till att det statligabankstödet har införts. Jo, det är därför att dessaregler inte räckte för att säkerställa ettinternationellt förtroende för det svenskabankväsendet. är det därför inte dessaredovisningsregler som är avgörande för deninternationella bedömningen. Realiter är det någotannat.En aspekt på detta är att man bör se vad som är detbakomliggande syftet och vad det är som realiterbestämmer bl.a. omvärldens tilltro till det svenskabetalningssystemet i dag.Jag vill också säga att om man har ett sådant systemdär man både har bokförda värden ochmarknadsvärden, kan man använda detta som enmätare på hur stort det statliga engagemangetbehöver vara.Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Vi kommer naturligtvis att arbeta föratt begränsa de statliga åtagandena så långt sommöjligt, både till ram och till ett sådant innehållsom kan ge en omedelbar budgetbelastning. Dettror jag är en gemensam uppfattning från oss båda.Men vi måste göra det på ett rimligt och riktigt sätt,utan att det äventyrar förtroendet för ellerför det svenska banksystemet.Carl frågade vad som är skälet till attbankstödet infördes. Han sade att det beror på attde gamla reglerna -- möjligtviskapitaltäcknigsreglerna -- inte räckte till. Jo, detgjorde de. Men problemet är inte att det är fel påreglerna. Problemet är att den spekulationsbubblasom vi fick ledde tillvåldsamma kreditförluster, så att bankernaskapitaltäckning tenderade och riskerade att gå nedunder . Därför infördes bankstödet, alltså föratt garantera insättare och fordringsägare i övrigtatt betalningssystemet fungerar och attkreditförsörjningen fungerar. Det är ambitionenbakom bankstödet.Anf. 105 ():Herr talman! Jag är övertygad om att det ärambitionen bakom bankstödet.Men jag skulle vilja gå vidare. Jag tror att det ärmycket viktigt att vi fortsättningsvis utformarstödet till bankerna på sådant sätt att vi gerbankerna ett beting. Antingen får de skriva nedsina fastighetsvärden med en viss procent ,eller också skall det hela vara avslutat vid en visstidpunkt, så att bankerna får fullständigt klart försig att de inte kan påverka ramen för sin egenverksamhet genom sitt eget beteende och på detsättet exploatera skattebetalarna och staten. Deskall ha klart för sig att det är de här spelreglernasom gäller. gäller det att köra ''business asusual''. Det inför på sitt sätt ett vattentätt skottmellan staten och bankerna.Jag tror att vi är överens om att vi bör ha en sådanambition.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! Det nu säger är denutgångspunkt som vi har haft för utformningen avden proposition som har antagits av riksdagen.När det gäller tillämpningen är jag övertygad om attvi kommer att klara den uppgiften ganska braockså. Där har alla möjligheter, somsakkunnig i , att delta iprocessen, liksom det var möjligt i höstas.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Hänvisning av proposition 1992/93:105 tillutskottProposition 1992/93:105 Förslag om tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /93föredrogs och hänvisades till utskott enligtföljande:Bil. 1 /Kungliga hov- ochslottsstaterna till konstitutionsutskottetBil. 2 till lagutskottetBil. 3 till utrikesutskottetmed undantag för punkt2 E 2 Exportfrämjande verksamhet tillnäringsutskottetBil. 4 till socialutskottetmed undantag för punkterna1 B 1 och2 B 2 Allmänna försäkringskassor tillsocialförsäkringsutskottetBil. 6 till finansutskottetmed undantag för punkterna3 F 8 Trygghetsåtgärder för statsanställda tillarbetsmarknadsutskottet5 I 5 Stöd till idrotten och6 Statlig garanti med anledning av iGöteborg till kulturutskottetBil. 8 till kulturutskottetmed undantag för punkterna6 D 1 Statens invandrarverks förvaltningskostnaderoch7 D 9 tillsocialförsäkringsutskottetBil. 9 Miljö- och naturresursdepartementet tilljordbruksutskottetBil. 10 Anslagsförteckning till finansutskottet21 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:59 Omstrukturering av det svenskaägandet i ()1992/93:146 Godkännande av avtal mellan och , m.m.1992/93:149 Avveckling av det premiegrundandeallemanssparandet, m.m.Skrivelse1992/93:157 Invandrar- och flyktingpolitikenMotionernamed anledning av prop. 1992/93:97 Reglering avanvändningen av vattenskotrar1992/93:Jo18 av (nyd)1992/93:Jo19 av ()1992/93:Jo20 av ()1992/93:Jo21 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:141 Ändring ibrottsbalken m.m.1992/93:Ju13 av (-)1992/93:Ju14 av ()1992/93:Ju15 av m.fl. (v)1992/93:Ju16 av och ()22 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 januari1992/93:71 av () tillsocialministern om barnomsorgen m.m.:Sveriges ekonomi är dålig. Budgetunderskottet förkommande år beräknas hamna uppåt 200 miljarderkronor. De offentliga utgifterna måste minskas.Det krävs kraftfulla insatser för att få fart påekonomin. Men många av regeringens sparförslagtycks ensidigt rikta sig mot grupper som har svårrtatt stå upp för sina intressen. Jag tänker främst påde arbetslösa, äldre och barn/ungdomar.I en nyligen genomförd undersökning visar SKTFhur besparingarna i kommunerna till drygt 50procent drabbar barnomsorg, äldreomsorg ochgrundskola.På barnstugorna lider man under nedskärningarna.Det rapporteras problem från hela landet. Från attdet förut fanns två vuxna på 15 barn kan det nufinnas perioder när det bara är en vuxen på 15 barn,eller i extremfallen en vuxen på 23 barn ().Detta drabbar alla barngrupper --småbarnsgrupperna är inte undantagna.Fritidshemmen drabbas inte bara av nedskärningar.Dessa läggs helt sonika ner, trots attsocialtjänstlagen stadgar kommunernas ansvar förbarn . Kommunerna frånhänder sigansvaret för denna del av barnomsorgen och i alltfler kommuner påpekar ledande politiker att det ärföräldrarna som skall ta ansvaret för omsorgen ombarnet. Skolan skär ned på sin verksamhet. Detförsta som skeer är att klasstorleken ökar ochdärefter skärs kringpersonalen bort. Inte mot attmaterial, böcker, tak och väggar går sönder -- nuavfolkas skolorna dessutom på vuxna.Byggandet och organiserandet av omsorg för barnoch ungdomar stagnerar. har fattatbeslut om att alla skall ha rätt till barnomsorg, menåren går och vi uppnår inte målet. Istället för attbygga bort köerna till barnomsorgen så höjs nu dekommunala avgifterna till en nivå som gör attföräldrar inte efterfrågar barnomsorgsplats. Detblir billigare att anställa en barnflicka än att ha endaghemsplats. Regeringen har medvetet elleromedvetet slagit in på väg när detgäller barntillsynen. I föreslås attavgifter på 3 000:-/mån. för mellanstadiebarn.Därmed kan man helt lägga ned verksamheten pågrund av förmodat lågt intresse.I dag är bristen på barnomsorg ett hinder förföräldrar att arbeta.