prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Dethandlar om de grundläggande värden som genomkristen etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land. Om vår skola inte klartdeklarerar ett normsystem som ger eleverna enetisk kompass och moralisk kompetens kankommersiella och odemokratiska värderingar lättta överhanden. Jag hävdar att detta är en av deviktigaste färdigheter med livslångt värde somskolan kan ge de unga. Skolan får en i demokratisktavseende hållbar grund för sin verksamhet.Fru talman! Utskottet instämmer med regeringenom att kristendomen har haft och har stor betydelsei de svenska samhället och att den har ensärställning för att kunna ge grunden till förståelseför svensk och västerländsk kultur ochsamhällsutveckling. etik utgör således endel av det nationella kulturarvet.Utskottet menar att det är viktigt att man utvecklarmedvetenhet och kunskap om kulturarvet samt entrygg identitet tillsammans med förmågan att förståoch leva sig in i andras villkor ochvärderingsgrunder. I Lgr 62 hävdades bl.a. detta.Det är bra att det åter betonas inom svensktskolväsende.Fru talman! Separata, konkreta kursplaner i deolika ämnena, med tydliga krav på vad elevernaskall lära sig, garanterar att alla ämnen verkligenblir behandlade . Detta hindrar påintet sätt ämnesövergripandeundervisningsplanering eller temaarbeten. Jagbeklagar dock att de separata ämnena i SO och NOinte får ett garanterat timtal. Jag instämmer därföri det särskilda yttrande nr 6 som min partikollegaIngrid har lämnat.I en motion betonar jag att kristendomen måste fåen mycket central roll i ämnet religionskunskap ochatt bibelkunskapen skall stå i centrum ikristendomsundervisningen. Det är därförglädjande att utskottet utgår från att eleverna ävenfortsättningsvis, som det uttrycks i Lgr 80, skall fåvidgade kunskaper om den kristna religionen medBibeln i centrum.Språket är vårt viktigaste medel för att få kontaktmed andra människor. Med tanke på deninternationalisering som pågår och den mängdinformation som formligen sköljer över oss överalltmåste man i svenskundervisningen betonabetydelsen av att vårt modersmål vårdas. I mångasammanhang används svordomar, nedvärderandeoch vulgära uttryck och ord. Denna utveckling ärinte lätt att vända, men vikten av ett vårdat språkmåste klart framgå i kursplanen. Jag noterar attutskottet hänvisar till att man vid arbetet medkursplanen för svenska särskilt skalluppmärksamma behovet av språklig säkerhet,språkriktighet och god språkbehandling.Fru talman! Två viktiga ämnesövergripandekunskapsområden är undervisningen i samlevnadoch undervisningen om droger, dvs. ANT.Samlevnadsfrågorna förutsätts bli sakligt ochallsidigt belysta. Det är värdefullt att utskottetmarkerar att frågor om äktenskap, trohet ochföräldraskap har en självklar plats.Följderna av drogmissbruk kan vi se imassmedias rapportering. För alla oss medborgareär det betydelsefullt att skolans ANT-undervisninglyfts fram. Regeringen har pekat på tre perspektivsom skall prägla skolans arbete. Ett av dessa ärmiljöperspektivet. Alkoholmissbruket, som är vårtstörsta medicinska och sociala problem, borde habetonats, eftersom det är ett allvarligtmiljöproblem.För att ANT-undervisningen skall kunna integrerasoch bedrivas under hela måsteskolorna åläggas att i den lokala skolplanenkonkretisera denna undervisning. Rektorerna skallha ansvaret för detta. Om ANT-undervisningenanges som ett obligatoriskt moment kanlärarutbildningen säkerställas. Utskottet menar attinsatserna mot , för att undervisningen skallbli saklig och allsidig, bör göras enligt en särskildhandlingsplan, vilken med fördel kan ingå ikommunens skolplan eller i de enskilda skolornasarbetsplaner.Fru talman! Jag välkomnar vår nya läroplan förgrundskolan, Lgr 93. Särskilt bra är det att den blirkortare och tydligare än tidigare läroplaner och attdet finns en klar ansvarsfördelning mellan olikabefattningshavare. Jag yrkar bifall till hemställan iUbU1.Anf. 154 ():Fru talman! I debatten om en ny läroplan förgrundskolan vill jag i denna sena timma lyfta framjämställdhetsarbetet.Är dagens skola bra för flickorna? Är den bra förpojkarna? Ger skolan flickor och pojkar likautrymme, villkor och förutsättningar? Vad innebärdet att skolan skall behandla alla -- oavsett kön --lika? Hur skall skolan bli bättre anpassad till degemensamma och skilda behov som flickor ochpojkar har?Sedan 1970-talet har det bedrivits ett aktivtjämställdhetsarbete i skolorna. Tyngdpunkten har iförsta hand legat på studie- och yrkesorienteringen.Insatserna har främst varit inriktade på densituation då könsskillnaderna syns allra tydligast,nämligen då eleverna väljer utbildning och yrke.Ofta har flickornas val setts som problem som harkrävt speciella insatser och åtgärder.Ibland har arbetet varit framgångsrikt i denmeningen att det t.ex. nu är fler flickor på destudieförberedande tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningarna. Men frågan ärvilka genomgripande och bestående förändringarsom arbetet har resulterat i.Jämställdhetsfrågorna har ofta vilat på enyrkesgrupp i skolan eller på några få kvinnligaeldsjälars axlar. Jämställdhet har definierats somett problem för flickor och kvinnor och är en frågaenbart för de kvinnliga lärarna.Många gånger har arbetet i skolan varit mer inriktatpå att förändra den könsmässiga sammansättningenbland skolledare, i arbetsgrupper och i lärarkårensom helhet. Det är en viktig aspekt av jämställdhet.Men det är viktigt att jämställdhet också blir enpedagogisk fråga som berör alla och som alla somarbetar inom och med skolan känner ansvar för.Det är viktigt att vi kommer bort från detkortsiktiga tänkandet med tonvikt på ''matematisk''jämställdhet. Om pojkar inte väljer att utbilda sigtill yrken inom vård och omsorg och flickor väljertekniska yrken mindre ofta än pojkar beror det intepå att det är fel på pojkarna eller flickorna. Detväsentliga är att de djupt bakomliggande orsakernablir belysta och att vi får en djupare och bredarekunskap om dem.En väg att förnya och blåsa nytt liv ijämställdhetsarbetet är därför att fördjupakunskaperna om skillnaderna mellan könen och attöka medvetenheten om könstillhörighetensbetydelse för flickors och pojkars villkor ochförutsättningar i skolan.Detta innebär t.ex. att vi inte får nöja oss med attdet är för få flickor eller pojkar på en viss utbildningoch försöka ''informera bort'' problemet. Vi måstei stället fråga oss varför det är så. I sin tur innebärdetta att vi inte heller skall förneka dekönsskillnader som finns mellan flickor och pojkari olika åldrar.Vi måste nu på allvar fundera över hur skolan skallorganisera undervisning och inlärning med hänsyntill skillnader mellan flickor och pojkar, detta för attge varje individ -- oavsett kön -- samma möjligheteratt utveckla sina personliga ambitioner, intressenoch talanger.Arbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolanpresenterade alldeles en debattantologimed titeln vi olika!. I den medverkar etttiotal forskare. De skriver om vad man nu kännertill om likheter och olikheter mellan flickor ochpojkar. Med deras bilder av verkligheten vill vi få igång en fördjupad diskussion om dessa viktigafrågor.Forskarna visar, var och en utifrån sina teorier, attkönstillhörigheten har betydelse för hur eleverbemöts och bedöms i skolan. De visar också attkönsskillnader konserveras eller t.o.m. förstärks iskolan.Men -- och det är glädjande -- de anser alla att detgår att göra någonting åt det. Arbetet med dessafrågor är en viktig del av det reformarbete som nupågår på skolans område.Regeringen säger också i propositionen att man villlyfta fram jämställdhetsaspekterna på skolansverksamhet såväl i läroplanen som i kursplanernaoch därigenom lägga en grund för både uppföljningoch utvärdering av hur skolan lever upp tilljämställdhetsmålet.Fru talman! Vi i arbetsgruppen hoppas attdebattantologin skall intressera såväl lärare,skolpolitiker, skolledare, lärarutbildare ochlärarkandidater som föräldrar och kanske ocksåelever. Ökade kunskaper i dessa frågor är viktiga.Och vi vill ta del av reaktioner, synpunkter ochförslag till åtgärder. Vi vill se debattboken som enöppen brevlåda.Till våren har vi för avsikt att återkomma medförslag till åtgärder som förhoppningsvis skall geytterligare underlag för detta viktigajämställdhetsarbete i skolan.Anf. 155 ():Fru talman! Jag vill verkligen instämma i det viktigaresonemang som framförde här. Jaghoppas verkligen att det arbete som arbetsgruppenkommer fram till kommer att leda till storaförändringar inom skolan.I dag har vi dock att diskutera en ny läroplan förgrundskolan. Den utgör ett mycket stort ochomfattande dokument för skolan och är därmedäven på sitt sätt avgörande för vår framtid. Jag villinte på något sätt förringa betydelsen av timplaner,religionsundervisning eller ens skolans värdegrund,men jag vill ändock ta upp ett par andra saker:Att bli utsatt för mobbning i skolan är ett av de allravärsta övergreppen ett barn kan råka ut för. Mångasom själva har varit utsatta vittnar också om att detkanske allra värsta är att omgivningen, de andraeleverna men kanske framför allt lärare och övrigavuxna, ofta väljer att se bort.Jag är mycket glad över det förslag som regeringenoch utskottet nu har lagt fram om ett tillägg iskollagens första kapitel, andra stycket om att varoch en skall främja aktning för varje människasegenvärde. Utskottet skriver att detta betyder attalla som verkar inom skolan skall ''bemöda sig omatt hindra varje försök från elever att utsätta andraför kränkande behandling''.Sigge Godin och jag tog upp dessa frågor i motionUb416 under den allmänna motionstiden. Denmotionen behandlas här, och jag tycker att vi iprincip har blivit väl tillgodosedda. Jag vill barapassa på att framhålla vikten av att de olikaskolorna och kommunerna verkligen upprättarlokala handlingsplaner och handlingsprogram motmobbning i skolan. Så många erfarenheter ochforskningsprojekt visar entydigt att detta är enoerhört bra metod för att i alla fall komma en brabit på väg mot en skola där alla elevers värderespekteras och där ingen behöver vara rädd för attgå till skolan.Fru talman! ''Skolans huvuduppgift är att ge nästageneration kunskaper och fostran av hög kvalitet. ''''De grundläggande värden som vårt samhällslivvilar på är inte en gång för alla givna. De måsteförstås, förankras, förklaras, försvaras ochutvecklas. De normer som skolans verksamhet skabygga på är -- -- -- respekt för människansvärdighet, individens frihet och integritet,jämställdhet mellan kvinnor och män -- -- -- ''.Så skriver regeringen i inledningen till proposition1992/93:220. Ingenting kan vara mera sant.En viktig del i skolans huvuduppgift måste då varaatt förmedla kunskap och fostran kring sex- ochsamlevnadsfrågor, och inte bara i en biologisk-teknisk bemärkelse.I propositionen anförs att många undersökningarvisar att ungdomar sätter en egen familj högt, atttendenser finns till att man bildar familj tidigare ochatt ''kvalitativa livsmål'' som att finna någon att delalivet med, sexuell och känslomässig trohet osv.hamnar högre i ungdomars framtidsdrömmar äntidigare. Om det är fråga om en varaktig förändringi folks faktiska livsmönster eller ej må vara osagt.Kanske är det t.o.m. så att skolan i någon mån skallvara med och komplettera dessa drömmar.Klart är dock att även dessa livsmål kräver en godundervisning i sex- och samlevnadsfrågor. Skolanskall icke överföra normer som går ut på attskuldbelägga eller föra in stora livsfrågor ochlivsproblem i mörka garderober.För att uppnå de i läroplansförslaget uppställdamålen krävs att den ämnesövergripande behandlingav sex- och samlevnadsfrågor görsämnesövergripande, såsom skrivs iutskottsbetänkandet.Jag tycker att syftet skall vara att öka elevensmöjlighet att uppleva sexualiteten som en positivkraft och att ge de kunskaper som behövs för atteleven skall kunna skydda sig mot oönskadegraviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar.Man måste också lära sig att vara rädd om både sigsjälv och sin partner, om sina egna och andraskänslor. Det är också viktigt att man lär känna sigsjälv. Det handlar inte bara om blommor och bineller om att lära eleverna att varken barn ellerklamydia kommer med storken. Det gällernämligen också att ta upp psykologiska, etiska ochsociala aspekter på samlevnad och sexualitet.Utskottet är mycket tydligt på den här punkten.Det är desto märkligare att kds representanter iutskottet i sitt pressmeddelande påpekar, som enframgång för kds, ''betoningen av äktenskap ochtrohet i undervisningen om sex- och samlevnad''.Jag undrar därför vad övriga utskottsledamötertycker om denna tolkning. Jag hoppas verkligen attdet bara är en produkt av fria fantasier.Fru talman! vill jag, när det gällerbetygssystemet, för min egen del -- inte för mittpartis del -- ansluta mig till . Jag tycker att mycket viktigare änatt hitta på nya betygssystem vore att sträva efterett system där elevernas egna önskemål när detgäller antagningen till gymnasieskolan kunde varastyrande.Anf. 156 ():Fru talman! Beträffande det globala perspektivet ipropositionen om ny läroplan för grundskolanm.m. är jag inte ensam om att anse att detperspektivet hade tonats ner jämfört med den ännugällande läroplanen. Därför är det glädjande att seatt utskottet i det betänkande vi nu diskuterar bl.a.påpekar att ''Utskottet anser det synnerligenviktigt, som framhålls i motionerna att skolanmedverkar till en ökad internationell förståelse ochaktivt söker få eleverna att inse de globalasambanden. Eleverna måste bli medvetna om dekriser som kan hota världssamhället genomöverbefolkning, fattigdom och vidgade klyftormellan länder, liksom om vårt gemensammaberoende av att visa solidaritet.'' Utskottet anserockså att det jag citerat måste klart uttryckas iläroplanen och bifaller bl.a. min motion genom etttillkännagivande till regeringen.Fru talman! Jag är glad över att utskottet såvälvilligt behandlat min motion när det gäller detglobala perspektivet i förslaget till läroplan förgrundskolan. Men kan jag inte förståvarför inte samma välvilja funnits när det gäller minnästan likalydande motion beträffande förslaget tillNy läroplan för gymnasieskolan m.m.Fru talman! Jag kan inte heller förstå att Sverigesinternationella åtaganden i form av konventioneroch rekommendationer inte föreslås ingå i den nyaläroplanen. Detta tog jag också upp i min motionäven om jag inte formulerade det som ett yrkandeeller en hemställan. Det gäller bl.a. FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna -- somalla har talat så varmt för här --, konventionenom barnets rättigheter, rekommendationen omutbildning för internationell förståelse, samarbete,fred, undervisning om de mänskliga rättigheternaoch grundläggande friheterna, deklarationen ochrekommendationerna om undervisning imiljöfrågor samt förundervisning om mänskliga rättigheter ochdemokrati. De skall inte ens få finnas med sombilaga på en förteckning då de i så fall, enligtutskottet, skulle få förordningskaraktär, vilket inteanses lämpligt.Fru talman! Jag förstår inte det resonemanget. Detmåste väl höra till allmänbildningen och andra olikarättigheter att få reda på och att själv kunna läsaden text som olika konventioner omfattar. Hurskall man annars kunna få full förståelse och insikti det som kan ses som en bas i det internationellaarbetet och samarbetet? Skolans uppgift är ju attutbilda för livet och till en värld med ökadeinternationella kontakter både mellan länder ochindivider. I undervisningen måste naturligtvis ocksåingå vad en konvention, deklaration och resolutionstår för och vilken tyngd den har i olika nationellaoch internationella sammanhang. Här ges ju i så fallett ypperligt tillfälle att förklara vad förordningaroch andra bestämmelser står för och sätta det irelation till konventioner, deklarationer,resolutioner m.m.Jag anser att de internationella konventionerna ochrekommendationerna är så viktiga att de på alla sättmåste göras kända, framför allt för dem som iskolan skall rustas för livet, d.v.s. eleverna. Dessakonventioner, resolutioner etc. är så viktiga för detdirekta internationella samarbetet och förståelsenför det att de inte bara kan vara utgångspunkt förläro- och kursplaner och bli kända för dem somarbetar i skolan, som antyds i betänkandet.Eleverna måste också få ta del av dem.Fru talman! Vår värld krymper mer och mer. Vi blirmer och mer beroende av varandra oavsett i vilketland vi bor och verkar. Vårt ansvar för vårmedmänniska gäller inte bara dem vi serrunt omkring oss och som bor i vårt eget land. Detgäller också dem som med oss lever ochverkar på jorden i olika världsdelar och länder.Ansvaret gäller också våra barns och barnbarnsframtida liv. Med våra barn och barnbarn menar jagallas våra barn och barnbarn, och alla, det är vi somlever på jorden nu.Sverige som nation avsätter för närvarandenärmare av BKI i bistånd för att visa praktisksolidaritet med fattiga och utsatta folk i världen.Det är viktigt att detta på ett kraftfullt sätt kommertill uttryck i skolans värdegrund och uppgifter.Det är också viktigt att skolans undervisningpräglas av internationalisering i ett globaltperspektiv och inte bara ur en europeiskdimension. bistånds- ochsolidaritetspolitik beträffande bl.a. annatutvecklingsländerna måste i de sammanhangen haen övervägande roll.Häromdagen, liksom , kunde vi läsa idagspressen att intresset för internationella frågoroch frågor om bistånd har ökat i vårt land, särskiltbland de unga. Det är ju glädjande.Jag anser, fru talman, att det är viktigt att detintresset fördjupas, vidareutvecklas och sprider sig.En minskad undervisning om tredje världen och detglobala perspektivet kan leda till ett minskatintresse och en minskad förståelse för bistånds- ochsolidaritetsfrågor.Det talas om främlingsfientlighet, och det görsockså stora insatser för att motverka den och ökaförståeelsen för de människor som på grund av krigoch förföljelse har kommit till vårt land. Enundervisning om vikten av solidaritet med andraländer, både i vår egen världsdel och andra delar avvärlden, om kulturella och andra skillnader anserjag kan motverka främlingsfientligheten, vilketockså berörs i betänkandet.I den nu gällande läroplanen anges att ''skolanmåste göra aktiva insatser för att eleverna skallförstå utvecklingsländernas problem och vårtberoende av dessa länder''. Den grundtesen måsteockså gälla i den framtida läroplanen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutskottets betänkande och är särskilt glad att manhar lyft fram det viktiga globala perspektivet, ävenom jag tycker att man kunde ha gått ett ytterligarefördjupningssteg i den riktningen.Anf. 157 ():Fru talman! Det är tre olika områden jag tänkte gåin på. Först vill jag kort än en gång försöka förklaraden otydlighet som jag tror många känner införbegreppet etik. Den har diskuterats ganskalänge här , och jag tror att mina partikamratermer principiellt har förklarat skiljelinjen. Men jagvill berätta att jag hade en debatt med entidigare debattör här om abortfrågan. Därkom begreppen etik och människolivetsokränkbara värde att nämnas i ett sammanhang,men vi kom fram till ganska olika slutsatser. Jag troratt den andre debattören kom fram till en ganskaavvikande slutsats utifrån dessa två begrepp ijämförelse med vad den övriga borgerligamajoriteten då kom fram till. Det är just dennaotydlighet vi bygger in i den nya läroplanen genomden här formuleringen. Det är en betydandeotydlighet som vi inte vet vad den innebär.Nästa område jag tänkte ta upp gäller betygsfrågan.Det betygssystem vi nu får är tyvärr entillbakagång. Vi får återigen en skola som har dettidigare betygssystemets alla nackdelar. Detpremierar enbart de mätbara kunskaperna. Detleder till utslagning i en eller annan form. Dessutomskapar det en konkurrenssituation mellan olikaelever, på bekostnad av samarbete.Utöver detta innebär det nya betygssystemet enomfattande och betydande centralstyrning avvilken sorts kunskap och vilka kunskaper som skallläras ut. Man tar bort en betydande del av denlokala självstyrelse som har funnits iskolan. Det är ytterligt negativt.Nästa punkt handlar om skolans arbetssätt ochskolans syn på omvärlden. Det finns en radområden där man drar ner kontakten medomvärlden och det som ibland brukar kallasverkligheten. En sak är den praktiskaarbetslivsorienteringen, som med majoritetensförslag inte ges något timutrymme. Det kommermed största sannolikhet att innebära att detminskas eller dras ned eller i värsta fall heltförsvinner. Det vore djupt olyckligt.Ett annat sådant område är arbetssättet i skolan.Majoriteten hävdar i det närmaste att denna frågaär ''upp till skrået'', d.v.s. att lärare ochskolpersonal får forma den. Då måste jag fråga vadden demokratiska fostran innebär. Med dennaskrivning kommer enligt mitt synsätt dendemokratiska fostran att innebära att man lär utlitet om parlamentarisk demokrati ur ensamhällskunskapsbok. Det blir inte den aktiva ochdeltagande demokratin, och inte den aktiverandedemokratin. Jag tycker att skrivningarna antyderatt det tyvärr kommer att bli så.Ett tredje område är blockundervisningen. Medskrivningarna kanske det är möjligt att bedrivasådan också , men man gör ingenting föratt stimulera den. Det är synd. Verkligheten är inteämnesindelad, och det finns ingen anledning attgöra skolan ämnesindelad. För de låg- ochmellanstadieelever som skall läsa kemi och biologiter det sig som en ibland ganska konstig indelning.Jag tycker det är synd att man gör en sådanuppdelning. Det gör att verkligheten i mångt ochmycket blir en pappersprodukt. Det tycker jag ärdjupt beklagligt.Så tänkte jag nu sluta än minutsatta tid och ger därmed kammaren litet mera tidtill votering.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU11 Grovt rattfylleri m.m.Mom. 2, 3, 9, 12 och 24 (grovt rattfylleri m.m.)1. utskottet2. 1, 2, 3, 5 och 7 (s)Votering:185 för utskottet137 för res. 1, 2, 3, 5 och 73 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör res. 1,2,3,5 och 7: 128 s, 8 v, 1Avstod:3 vFrånvarande:10 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Mom. 10 (bildråp)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:299 för utskottet23 för res. 427 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 78 m, 29 fp, 29 c, 25 kds, 10 v, 1För res. 4:23 nydFrånvarande:11 s, 2 m, 4 fp, 2 c, 1 kds, 4 v, 3Mom. 11 (alkoholutandningsprov)Yrkanden:1. utskottet2. bifall till prop. i denna del samt avslag på mot.Ju13Votering:296 för utskottet23 för yrkandet6 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:128 s, 78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 5 v, 1För yrkandet:23 nydAvstod:6 vFrånvarande:10 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU7 Redogörelse för bankstödet och förslag ombidrag tillMom. 1 ()1. utskottet2. (v)Votering:311 för utskottet11 för men.27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 77 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 22 nyd, 1 vFör men. :10 v, 1Frånvarande:11 s, 3 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 1 nyd, 3 v, 3Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU11 SmåföretagsutvecklingMom. 1 (småföretagspolitiken)1. utskottets motivering2. motiveringen i res. 1 i motsvarande del (s)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:129 för motiveringen i res. 112 för men.185 avstod23 frånvarandeKammaren biträdde res. 1Huvudvotering:185 för utskottets motivering130 för motiveringen i res. 111 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan. :78 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 23 nydFör:129 s, 1Avstod:11 vFrånvarande:9 s, 2 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 v, 3Motiveringen.Mom. 2 (avslag på propositionen, m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:311 för utskottet11 för men.1 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 78 m, 28 fp, 30 c, 25 kds, 22 nyd, 1För men. :11 vAvstod:1 sFrånvarande:10 s, 2 m, 5 fp, 1 c, 1 kds, 1 nyd, 3 v, 3Mom.