prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Resultatet av detta blirarbetslöshet. drabbas för att vi intekan få fart på oss.Regeringen skall inte avvakta och vara overksam.Vi har i en reservation angett inriktningen. Mankan utgå från den. Där kan man sebesparingseffekter. gav man ilönegaranti ut . Genomarbetsgivaravgifter har man fått tillbaka endast 93miljoner. Det är alltså ett underskott på 307miljoner. Man måste se till att det inte fortsätter iden takten. Det räcker inte med den sänkning mangjort av maxbeloppet.Om vi ser på detta i förhållande till är deten konkurrens på lika villkor vi behöver. Detsaknar vi i och med lönegarantin. Den finns inteheller utformad på det sättet inom EG. Den ärbegränsad på ett annat sätt. Vi borde som ett förstasteg minimera lönegarantin enligt det förslag som viinom Ny demokrati har. Det är bråttom. Vi hartalat om en samordning av lönegaranti medarbetslöshetsförsäkringen. Det gäller att inte haspenderbyxorna på.Det är minsann inte många som är ärliga i den härverksamheten. De som tjänar på detta är de somförsöker roffa åt sig pengar, och det ärkonkursförvaltare. De gör sitt jobb så gott de kan.Det är de tydligen duktiga på. De har t.o.m.skalbolagsaffärer inom konkursförvaltarkåren.Detta behöver förändras snabbt. Vårt förslag är attarbetslöshetsförsäkringen bör samordnas medlönegarantin. Man skall väl inte ha det bättre för attföretaget har gått i konkurs än om man är arbetslösav annan anledning. Det säger väl sunda förnuftet.Vi har beviljat oss alldeles för generösa garantier.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till vårreservation nr 6 i mom. 18.Anf. 75 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att merpartenkonkursförvaltare inte alls är oärlig, utan den alltövervägande delen är mycket ärliga människor somhar hamnat i en mycket svår situation.I det förslag som ligger i vår motion har vi gjort ensammankoppling med sjukförsäkringen för att fåadministrationen så enkel och lätthanterlig sommöjligt.När det gäller beloppet för personer somställts utan arbete är det inte unikt i i dag.Det högre belopp som vi hade tidigare var högt ijämförelse.Det pågår alltså en utredning där man skall titta påförmånsrätter och lönegaranti. Om man skall fålönegarantin att fungera på ett riktigt sätt skall denkopplas ihop med förmånsrätterna. Det måste blien lagstiftning som fungerar och med minstamöjliga chans att skoja. Om man är ansluten tillsjukkassan och skulle få betalt den vägen, borde detvara enkelt att kontrollera. Precis som mankontrollerar om en person är sjuk, kan mankontrollera att ett företag har gått i konkurs. Närdet gäller konkurrensen är det klart utsagt att detinte kommer att bli långa perioder medlöneutbetalningar, utan förvaltningen avkonkursen skall i så fall avvecklas och man fårövergå till arbetslöshetsersättning och liknande.Jag yrkar bifall och anser att man inte kan jämförastiftandet av den här lagen med att åstadkommaidéer för som har gjort. Vi måste se till att vi får enlag som fungerar på ett smidigt och riktigt sätt tillgagn för företag och anställda.Anf. 76 (nyd) replik:Herr talman! Jag tycker att man anar en vissomtanke, som man känner segheten. Detär tuggummiresonemanget som jag inte kan med.Stig Rindborg är väl medveten om hur många jobbdet är fråga om? Jag har gjort en beräkning. Det ärsvårt att få fram uppgifter -- det skall villigterkännas -- så man får göra approximativaberäkningar med hjälp av den information man kanfå. Det rör sig om mellan 30.000 och 40.000 jobbsom försvinner; en stor del av dem försvinner ionödan. De effekterna kommer vi inte åt om vi långsamma attityden. Är det kris måste mangöra någonting. Man måste agera. Man kan intesäga att man skall vänta och pröva.Man får väl arbeta med detta såatt det blir färdigt. Vi måste få i gång en förändring,eller också får vi fatta ett tillfälligt beslut. Det somkänns oroande är att vi inte kan få en förändring tillstånd.Enligt vad jag har fått fram talar man ute i Europanormalt om en garantiperiod . Dethandlar inte alls om de belopp som vi talar om. Jagtycker att vi fortfarande har en väldigt förmånliglönegaranti i förhållande till vår placering iinkomstligan -- om vi ser till BNP och liknande --enligt den tabell som finns i såväl andra publikationer. Även ikompletteringspropositionen finns en sådan lista.Jag tror att vi där ligger på 14 eller 16 plats.Vi måste så att säga snabbt knyta åt säcken, ochutredningarna måste arbeta snabbt. Den härverksamheten expanderar ju väldigt fort.Taxi är ett exempel på en verksamhet där ettmycket stort antal företag i , enligtLänsstyrelsen, just har jobbat med lönegarantinenligt nämnda modell.Det finns också exempel på mindre företag därlönerna höjs just före en konkurs för att det skall gåatt få ut maximala belopp. Man har tagit med dettai sina kalkyler. Men givetvis finns det företag därdet är annorlunda. Jag är i varje fall mycket oroadi detta avseende.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga att det här kommeratt aktiveras och skötas snabbt.Insolvensutredningen har också arbetat fort. ärmaterialet ute på remiss och kommer snart tillbaka.Så till det sista som nämnde. Tyvärr harjag tappat bort vad jag skulle säga. Men okej, jagfår avstå från ytterligare kommentarer.Anf. 78 (nyd) replik:Herr talman! Jo, vi talade om omfattningenbeträffande lönegarantin. Lönegarantin är jufortfarande förmånlig i i förhållande till hurdet är ute i Europa.Jag tror att ett datum måste fastställas här. Det ären sak att säga att detta skall ske snabbt. Men närett datum väl fastställts och man låser har man ändåkommit överens om något som är bra.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag tror inte att vi kan fastställa ettdatum utan att därmed göra oss skyldiga till ettmissgrepp. Det gäller ju att veta att de som jobbarmed dessa frågor är tillsatta för det här ändamålet.Jag har allra största förtroende för att de som här uppgiften känner precis som vi båda ochalla andra gör och att de gör sitt jobb fort. Jag vetatt många jobbar både och meddetta för att få fram materialet.Men vi kan inte bara göra ett hastverk. Jag tror inteatt ett sådant gagnar vare sig företag eller andra.Jo, nu vet jag vad det var jag ville säga. Jag tror inte att det stora bekymret ärlönegarantin, utan det stora bekymret är nog sättetatt sköta skattebetalningar och registrering i dendelen. I det avseendet ligger man dock i, såvitt jagförstår, för att komma till rätta med förhållandena.Jag har inte sysslat med den saken, så jag kan intedetta. Men jag har uppfattat att man verkligen medöppna ögon arbetar på att komma till rätta medförhållandena. Det handlar här alltså om en svartekonomi i form av uteblivna skatteinbetalningar.Anf. 80 ():Herr talman! Han villatt utredningar skall medverka till snabba beslut.Stig Rindborg anför taket för lönegarantin somexempel på ett beslut där det gått för fort.Själv vill jag bara säga att lönegarantin inte är någotlotteri. Lönegarantin skall användas för anställdasom arbetat i ett företag och som skall ha ut sinalöner. Vid en konkurs har ofta vanliga anställdainnestående lönefordringar om 40 000-50 000 kr.Eftersom den som blir uppsagd har enuppsägningstid tycker jag att det är rimligt att densom blir arbetslös till följd av en konkurs fårmotsvarande uppsägningstid.Vidare säger att utbetalningarna avlönegarantin är alltför stora. Men att sänkaersättningsnivån är som att ge behandling motsymtomen, inte mot orsaken -- och orsaken ärfaktiskt arbetslösheten. Ställ därför, ,upp på våra förslag till åtgärder när det gäller attsätta folk i arbete!Anf. 81 (nyd):Herr talman! Beloppet nämndes här somett exempel på en lönefordran. Jag menar att dethär med lönegarantin finns med så till den grad ikalkylerna. Det gäller från samtliga särintressenssida. Men det gäller också facket, som kalkylerarmed utbetalning av lönegarantin. På det sättet kanju ett företag drivas vidare.Vi såg hur det gick med vårt rederi påGotland. Jag avser då rederi och familjenMyrsten. Från alla parters sida fanns lönegarantinmed i kalkylerna. Det gäller inte familjen väl banken och fordringsägarna. Denkonkursförvaltare som tillsatts har utmärktamöjligheter att driva företaget med hjälp avlönegarantin.Det är alltså vi som just nu betalar Ålandsresornamed färjorna och . Med ''vi'' menarjag då inte vi som sitter här utan de svenskamedborgarna. Enligt den kalkyl som jag snabbt fåttfram rör det sig om 100 miljoner som vi betalar föratt de som utnyttjar Ålandstrafiken skall kunnaåka billigt. På det sättet minskar ju statensskatteintäkter.Hela systemet är snett. Detta visar hur man arbetarmed lönegarantin. Det är ett överutnyttjande.Särintressena bestämmer och avgör hur konkursenskall hanteras. Det är vad det är fråga om.Lönegarantin utnyttjas till sista kronan ikalkylerna. De anställda själva bryr man sig inte ettdugg om. Det är bara de stora ekonomiskaintressena som sköter detta som det handlar om. Idet här fallet gäller det banken. Man hade jukunnat bevilja det anstånd som begärdes avfamiljen . Det gjorde man emellertid inte.Detta är exempel på ett beteende som beror pålönegarantin och som jag hoppas slippa se iframtiden. Det är ju en kombination av faktorer, ivilken lönegarantin ingår, som har ställt till det helaoch så att säga slagit sista spiken i kistan för nämndarederi och för tusentals jobb.Anf. 82 ():Herr talman! Till vill jag säga följande.En byggnadsarbetare eller en målare är inget''särintresse''.En byggnadsarbetare kan faktiskt ha inneståendefordringar i form av ackordslön, semesterersättningoch två veckors lön. Det kan röra sig om uppemot45 . Ett tak vid 100 000 skall då räcka till denuppsägningstid som byggnadsarbetaren rimligenskall ha enligt lönegarantin.Jag tycker alltså att även en byggnadsarbetare harrätt till lönegaranti vid en konkurs.Anf. 83 (nyd):Herr talman! kommer ytterligare ett avsärintressena här fram. Det är alltså tydligt attlönegarantin förstör känslan av vadarbetsmarknaden förmår betala. Problemen skjutsbara åt sidan. Vi lånar pengar i utlandet och skjutersåledes det hela framför oss.Eftersom lönerna inom är så höga skulleen byggnadsarbetare , precis som när det gällerarbetslöshetsförsäkringen, få per dag. Detblir , om jag inte tar fel. Det betyderatt samma sak gäller för arbetslöshetsförsäkringensom för lönegarantiutbetalning, om företaget ifråga har en sådan. Det skall ju inte, bara för att ettföretag skall försättas i konkurs, vara fråga omännu mer pengar.Det är sådant som gör att kända konkursförvaltaretalar om lyx i detta sammanhang. Det handlar intebara om lyx bara för dem som tjänar en massapengar på konkursförvaltningen, utan det handlarockså om att man, som lök på laxen, skall betala utännu mer till de anställda. I stället måste vi strävaefter att takten minskas i det avseendet.Annat gäller om en person inte har fått ut t.ex. sinsemesterlön. Det gäller att företaget klapparigen, för det blir inte konkurrens på lika villkor. Istället blir det en snedvriden konkurrens. Man kanju driva ett företag och hålla lägrepriser än de som jobbar ärligt, som jobbar utanlönegaranti. Men är det hart när omöjligt attfå någon att jobba ärligt. Det skall vara svart löninom taxinäringen t.ex., som sade,för att man skall vara intresserad av att göranågonting. Jag har själv erfarenhet av att det ärväldigt svårt att anställa på grund av attarbetslöshetsersättningen är så hög.Det är det som gör att det skall löna sig att arbeta.Det måste det göra i detta land till slut, annars fårvi lägga ner verksamheten.Anf. 84 ():Herr talman! Jag skall än en gång säga att jag intetycker att byggnadsarbetare är ett särintresse, utanjag tycker att det är rimligt att byggnadsarbetareockså skall få lön för sitt arbete. Om det sedan, somClaus Zaar säger, är för mycket med tyckerjag inte hör hit. Jag tycker att de skall ha lön fördet arbete de har utfört och att de skall ha en rimliguppsägningstid.Anf. 85 (nyd):Herr talman! Vad jag menar är att det är en del ilönebilden, lönegarantin, som det är fråga om.Lönegarantin var från början upplagd som ettsocialt skydd. Det var okej, men sedan stack julönerna och lönegarantin i väg. Eftersom det varunder de glada dagarnas tid var det inte någon somtänkte på att det skulle betalas. befinner vi oss iläget att vi måste låna mellan fyra och fem miljardervarje år. Vi skjuter ju problemen förbyggnadsarbetarna framför oss. Man kankonstatera att har dragit i väg lönerna.Detta skall vi inte sticka under stol med. Det harvarit en helt okontrollerad lönebildning inomByggnads bara för att få projekt utförda.Ett av projekten har vi här i , nämligenGloben som ju läcker . Det är precis på sammasätt med den svenska ekonomin.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Skadeståndsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU41 Skadeståndsrättsliga frågor.Anf. 86 (nyd):Herr talman! Jag tar den formella delen först ochyrkar alltså bifall till vår reservation i mom. 2, så attdet är avklarat.Alla är vi medvetna om att vi har en ekonomisk krisi landet. Men vad värre är, vi har en kris när detgäller de moraliska rättigheterna. Jag vill börja medatt läsa upp vad professor har skrivit ien skrift: Rättssystemets kris är allvarligare än denekonomiska krisen. Om etik, moral och rättvisahade varit lika gångbara värden som makt ochpolitik, hade vi troligtvis inte behövt komma i densituation som vi befinner oss i medbrottslighetens snabba utveckling och allmänhetensbristande förtroende för rättsväsendet. Krisen i detsvenska rättssystemet är allvarligare än denekonomiska krisen, eftersom grunden utgörs av enmoralisk etisk kris eller rättvisekris. Det kommeratt ta att återupprätta förtroendet förrättssystemet än att korrigera de ekonomiskamisstagen. Rättviseupplevelser är fundamentala ivåra liv och den djupaste mänskliga dimensionen.Det är inte rättvist, utbrister vi när vi inte har kvarnågot annat argument att ta till. Helasamhällsordningen flyter när vi tar bort denenskilda människans upplevelse av ansvar ochrättsmedvetande. Där är vi . Folk förstår intehur rättvisan i fungerar, och allmänhetenhar reagerat på flera håll på egendomligheter i deträttsliga beslutsfattandet. Detta är mycket allvarligteftersom hela vår samhällsordning bygger pårättssamhällets principer.I det läget befinner vi oss . Vi har ett totalturspårat rättssystem.Just nu i dagarna handlar det om en person som harslutat sina dagar och ligger i en kista. Han heter såmycket som . Jag skulle ha varitmed vid begravningen men jag fick förhinder.Tingström är en av många som har råkat illa ut.Vår reservation berör olika sorters människor.Problemet är att vi här i riksdag inte ärintresserade av våra egna problem, utan vi ärmycket mer intresserade av problem ute i världen.Ju längre bort de är, ju mer kraft lägger vi på dem.Pedofilverksamhet i behandlas i en av demotioner som jag har skrivit. Den berör ocksåpedofilverksamheten i . Men det är maninte intresserad av. Så här kan vi alltså hålla på. Hurskall vi då komma till rätta med detta? Jag vill påståatt vi, så länge vi har nuvarande ordning i , inte kommer någonstans.Exempelvis pratar vi nu om ett ärende som redanär avgjort i utskottet. Jag står alltså här och pratarför döva öron i princip. Det kommer med iprotokollet. Ja visst, då kan man ju peka på att jagsade i alla fall så och så. Men den största krisen ärju riksdag. Vi måste alltså börja med ettnytt arbetssätt. Jag tänker stå här ochpåtala detta tills det sker en förändring. Men detinser väl var och en att om man man diskuterar enfråga i utskottet -- det må vara hänt att man därkommer överens -- kan man sedan få mångasynpunkter av riksdagsledamöter här, men det bryrman sig inte om eftersom frågan redan är avgjord.Vore det då inte idé att vi dag exempelvisgjorde om denna ordning så att vi kan ta intryck avvad ni riksdagsledamöter har att säga i olika frågor.Lyft sedan upp den i utskottet och ta vara på deintryck som man där har fått! Ta sedan ner detta hiti kammaren och gör en sammanfattning och kanskeen liten diskussion om vad man har kommit framtill! Jag tycker att situationen rent ut sagt ärbedrövlig. Vi får absolut ingen ordning på dettaförrän vi får en förändring i denna riksdag. Sedanfår ni som har suttit här länge säga vad ni vill. Ettproblem, om man sitter här för länge, är att maninte vill ha några nymodigheter. Det är ganskalönlöst att över huvud taget stå här och säga enmassa saker som ingen ändå bryr sig om.Det kan vara intressant att få höra vad nästa talarehar att säga om ordningen här i och omsättet att behandla ärenden. säkert att ordningen är alldeles riktig,eftersom det tillsätts utredningar på utredningaroch fler människor därigenom får jobb. Men detstörsta problemet är att vi i denna riksdag ickevågar ta eget ansvar. Så är det med det. Vi får välse om det blir någon bättring.Anf. 87 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag ber att få erinra om att ärendet ärskadeståndsrättsliga frågor.Anf. 88 ():Herr talman! När jag började lyssna på den härdebatten fick jag ett tag för mig att jag hade kommitin vid fel ärende -- att det gällde en allmänpolitiskdebatt om rättssamhället och om krisen i riksdagenetc.Jag får väl starta, som gjorde, med attta det formella först. hanteras lagutskottetsbetänkande angående skadeståndsrättsliga frågor. Idetta betänkande behandlas sju olika motioner. Dehandlar om högre skadestånd till kvinnor som harutsatts för våldtäkt och om det allmännaskadeståndsansvaret, om arbetstagaresskadeståndsansvar osv.Utskottet har i vanlig ordning behandlatmotionerna samt också, kan man säga, i vanligordning avslagit motionerna. Det finns kanskeingen anledning att fördjupa sig i alla dessa detaljerutom i ett avseende, vad reservationen handlar om.Den kom att grunda sig på motioner frånnydemokraterna, vilka handlar om det allmännasskadeståndsansvar vid myndighetsutövning. Detbetyder på svenska: Skall människor som harutsatts för felaktig myndighetsutövning fåskadestånd eller inte? Skall de i så fall få ett rimligtskadestånd?Vi har i lagutskottet upprepade gånger haftmotioner om detta. De har upprepade gångerbehandlats här i . Resultatet blev såsmåningom att regeringen tillsatte en kommitté1989. Den har arbetat . Jag har förmånenatt vara en av ledamöterna i kommittén. Arbetetbörjar nu närma sig sitt slut. Vi kan beräknas varaklara med utredningen . Det ärden ena delen av detta.Den andra delen gäller en pågående utredning, somstartade . Det är den s.k.Rättssäkerhetskommittén, som framför alltbehandlar rättssäkerheten vid beskattning. avstyrker dessa motioner frånNydemokraterna sker det med hänvisning till dessapågående utredningar. Vi har såsom princip här iriksdagen att avvakta resultatet av utredningar. Jaghoppas att även de nytillkomnariksdagsledamöterna kan bekänna sig till tanken attdet är en god regel att tänka först, handla sedan ochdärefter fatta beslut. Mot den bakgrunden anserutskottet -- och jag hoppas även -- att viskall avvakta dessa utredningars och inte föregripaderas resultat.Jag vill , herr talman, ta upp en sak ireservationen, som visserligen inteberörde men som jag tycker ändå förtjänar attkommenteras. Från Nydemokraternas sida -- det ärnärmast -- ställer man en frågasom i och för sig är intressant, nämligen: Om vi nufår den nya och förbättrade lagstiftningen -- jag ärövertygad om att den blir bättre -- hur skall vi dågöra med alla de fall som har uppkommit till följdav felaktig myndighetsutövning före den nya lagensikraftträdande -- alltså under den gamla lagen, somvar mindre förmånlig?Det normala är inte att man lagstiftar retroaktivt,utan i det fallet får man gå den s.k. ex gratia-vägen,dvs. man får i varje enskilt fall vända sig tillregeringen. Det är alltså inte som är denrätta instansen. Men regeringen kan ge ersättningex . Jag vill erinra om att det var dentankegången som låg bakom, när ,bilhandlaren från , fick sin ersättning.Sedan, herr talman, känner jag mig någotföranlåten att svara något på det ''utbrott'' somJohn hade här. Han gjorde en enorm attackmot hela rättssamhället och menade att det är i kris.Han påstod att rättssamhället har spårat ur totalt.Det är en grov anklagelse som saknar stöd iverkligheten. Om man skall vara nyanserad -- ochdet bör alla vara i denna talarstol -- kan mankonstatera att allt inte står rätt till i vårträttssamhälle. Det får repareras i sina olikadetaljer. Men en generell anklagelse om att detsvenska rättsväsendet befinner sig i kris är att ta iför mycket.När står i talarstolen, får man närmastden uppfattningen att inte någon idenna riksdag har intresserat sig för rättssamhället,inte någon har brytt sig om att enskilda människorkommer i kläm. Naturligtvis är det en felaktiguppfattning. Riksdagsledamöternas intresse förrättssäkerheten och vilja att kämpa för ett bättrerättssamhälle har funnits långt innan bli riksdagsman och långt innan hans partiexisterade på den politiska kartan.John kommer i detta ärende med ettsällsynt dåligt valt exempel. harverkligen visat sin kraft när det gällt att ingripa motfelaktig myndighetsutövning. T.o.m. HalvarAlvgard kunde få i ersättning förvad han hade lidit. Skjut inte på pianisten, . Försök att sikta bättre nästa gång.Anf. 89 (nyd):Herr talman! säger i talarstolen att vi i vanlig ordningavstyrker motionerna. Det visar hur totaltmeningslöst det är att över huvud taget skrivamotioner. Vidare påstår han att mitt tal omrättssamhällets kris är en allvarlig anklagelse. Jagläste upp vad professor , född , harsagt. Han anser att rättssystemets kris ärallvarligare än den ekonomiska krisen. Migveterligen har inte någon här sittande personupplevt någon svårare ekonomisk kris än dennuvarande. Då måste ju rättssystemets kris varatusen gånger värre. Det är den också. BengtHarding tar såsom exempel en av tusentalsrättshaverister i Sverige.Jag kunde aldrig drömma om att det var så illaställt, förrän jag kom in i denna församling. Jagskäms faktiskt, när man kan gå igenom fall efterfall. Man kan gå till tingsrätterna och läsa domar,och man tror inte att det man upplever är sant. Men det svåraste somfinns är att medge sina misstag. Hela det svenskarättssystemet är ett enda stort misstag just , ochingen vill ta tag i detta.Det sades att jag inte håller mig till saken. Tala dåom för mig hur man skall bära sig åt för att få er attvakna. Det vet jag inte. Jag försöker , ochnågon gång skall jag väl lyckas. Men det går inte atttraggla på det gamla vanliga sättet och skickamotioner till höger och vänster. sina egna motioner i utskottet. Då är det juett spel för jag vet inte vad. Jag har inte så mycketmer att tillägga.Anf. 90 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag erinrar talarna om det ämnesområde som förnärvarande behandlas i kammaren.Anf. 91 ():Herr talman! Jag är fullt medveten om att JohnBouvin har vidgat detta ämnesområde. Men jag villtillägga att det, om talmannen tillåter honom attgöra det, måste vara tillåtet för mig att replikera pådetta.Hans Klette, som jag dessutom känner väl, haruttalat att det finns krisproblem i rättssamhället.Det är en sak. Men han är avsevärt mycket mernyanserad än , och det gagnardebatten. De problem som finns i rättssamhälletlöses bättre med konstruktiva motioner och idéer änmed allmänt skäll.Jag tog upp ett dåligt valt exempel från JohnBouvin. Jag skall ta upp ytterligare ett av hansexempel, som var nästan ännu sämre valt, nämligenbrevbombsmannen. Denne utsattes för etträttsövergrepp i hanteringen genom att handömdes i en process, där åklagaren kunde betraktassåsom jävig. Jag har själv personligen motionerat iriksdagen om denna sak. Jag såg till att han fick enny prövning av sin sak. Jag står inte här för att talaom hur vacker och intelligent jag är utan för att talaom att man i denna riksdag kan åstadkommakonstruktiva resultat. Det gäller alla riksdagsmänsom är intresserade av dessa frågor. Det skall maninte skämmas för, utan man skall vara stolt över atttillhöra en riksdag där man kan göra så. Det bordeockså vara.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Det är beklagligt att den konstruktivagrej som talar om ledde tillatt brevbombsmannen dog, och det är ju inte såkul. Men, nåväl, det är bara att konstatera att detär svårt att lära gamla hundar sitta.