prot · GG09123 · 1993-06-07 00:00:00 — Vår idé handlar omatt fullfölja decentralisering av besluten om skolan.Det vore olyckligt om beslut omansvaret i skolan bara flyttades från tillkommunfullmäktige. Elever, föräldrar och deenskilda skolorna skall få mer att säga till om. Detär ett viktigt mål med regeringens arbete.Regeringen anser att offentliga och friståendeskolor skall arbeta på likvärdiga villkor. Att brytadet offentliga skolmonopolet är viktigt, om man villskapa mångfald och flexibilitet i skolväsendet. Denreform som fattade beslut om förrahösten har också varit mycket framgångsrik.Med dagens ärende går vi vidare. Särskilt viktigt ärdet att rätten att välja skola skrivs in i skollagen ochatt elevens val blir utgångspunkt för placering ocksåinom det offentliga skolväsendet. De flestaeleverna går ju faktiskt där.Med anledning av den förda debatten vill jagpåpeka att motsvarande möjlighet att välja skolaockså föreslås när det gäller barn på särskolansområde. Det visar på ett svaghetstecken attSocialdemokraterna använder handikappade ochutvecklingsstörda elever som ett vapen för attmisskreditera frågan om fristående skolor och allasmöjligheter att välja.Det vore bättre om vi försökte se till att deeventuella brister som finns i systemet blir belystahär i kammaren och att vi gör någonting åt dem,brister som möjligen kan innebära att de fördomarsom kan finnas om bl.a. utvecklingsstörda eleverminskar deras möjligheter.Än så länge har vi olika uppfattning när det gälleravgörandet om placering av elever i viss skolform.Men då handlar det inte om att välja skola ochplacering. Av omtanke av eleverna har vi i den härmycket svåra frågan tillsatt en arbetsgruppinkluderande föräldrarepresentanter för attnoggrant undersöka hur det faktiskt fungerar. Jagtycker inte att det är fel att invänta derassynpunkter och resultat.Skälet till att frågan om elevens val har sådanbetydelse är givetvis att valmöjligheterna skaparökat intresse för skolan och elevernas skolgångöver huvud taget, som det ger elever ochföräldrar ökat inflytande. Det är också med glädjesom jag har noterat att just denna del avpropositionen vunnit stor uppslutning i alla partier.I samband med att regeringen lade frampropositionen om likvärdiga ekonomiska villkor föroffentliga och fristående skolor ,aviserade jag att regeringen skulle följa uppfrågorna och komma med förslag omgymnasienivån. När det gäller gymnasienivånföreslår vi nu en indelning av berörda skolor i tvåkategorier -- fristående gymnasieskolor ochkompletterande gymnasieskolor. Förgymnasieskolor med utbildningar som motsvarargymnasieskolans nationella program skall det efterregeringens prövning kunna utgå såväl bidrag somstudiemedel. Kriterierna påminner om dem somgäller fristående skolor på grundskolenivån -- dockgäller dessutom att berörda kommuner vialänsstyrelsen skall ge sitt yttrande innan fråganprövas av regeringen.En hel del utbildningar över grundskolenivån utgörbetydelsefulla inslag i det svenskautbildningsväsendet. Inte sällan erbjuderfristående skolor påbyggnadsutbildningar ellerinriktningar som saknas i det offentligaskolväsendet. Regeringen föreslår därför att sådanutbildning skall kunna ställas under statlig tillsyn,dvs. att eleverna skall kunna få studiemedel, och i vissa fall skall kunna tilldela den typen avutbildningar statsbidrag.Inte heller de förslagen tycks vara särskiltkontroversiella i kammaren.Nej, det är två delar av propositionen somuppenbarligen väcker känslor. Det är för det förstasjälva grundfrågan, dvs. huruvida man vill eller intevill att offentliga och fristående skolor skall arbetautifrån likvärdiga ekonomiska villkor.Socialdemokraterna uppvisar en makalöskreativitet när det gäller att hitta fel och brister iregeringens förslag. Ersättningsnivån anses fel,avgifter i friskolorna är fel, formen för beslut ombidrag till fristående skolor är fel, ja, man får enkänsla av att fristående skolor är fel över huvudtaget för socialdemokraterna. Ni vill inte att eleveroch föräldrar skall kunna välja en fristående skola --så enkelt är det. Åtminstone skall det i så fall integöras ekonomiskt möjligt för flertalet. Det var detju inte heller under den socialdemokratiskaregeringsperioden.Det är för det andra -- och det förvånar inte baraChris Heister utan även mig -- möjligheterna för enkommun att lägga ut viss undervisning igymnasieskolan på entreprenad. Regeringenföreslår i det här sammanhanget att kommuner ochlandsting skall kunna lägga ut undervisning inomämnesblocken estetiska ämnen, ekonomiskaämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen påentreprenad. Motiven för förslaget är framför alltatt företag och andra, inte minst när det gälleryrkesutbildningar, i vissa fall kan erbjuda bättrekompetens och mer verklighetsanknutenutbildning än vad den kommunala skolan klarar.Jag vet inte om ledamöterna har haft tillfälle att läsakvällstidningarna ännu, men precis innan jag gickin i kammaren läste jag i dagens om enmycket trist historia i , där man har haftgesällprov. Av 18 elever blev 16 kuggade -- siffrornavar i alla fall i den storleksordningen -- därför att deefter utbildning inte klarade av branschensyrkeskrav. Det är möjligt att branschens krav i dethär fallet var felaktiga -- det vet inte jag. Det ärockså möjligt att det var något som brast iprövningen.Vi får ofta höra från högskolan eller från branscheratt gymnasieskolans utbildning inte håller måttet.Ibland kanske det är sant. Det är därför som vimåste få till stånd ett ökat samarbete. Det är ocksådärför som man i vissa fall kan behöva lägga utnågon del på entreprenad -- vi har kanske intekompetensen i den vanliga gymnasieskolan. Jagtycker att det är självklart att man skall säga ja tilldetta. Men det är uppenbart att det förslaget ogillaspå flera håll.Ett genomgående drag i kritiken i motioner och påandra håll är misstro mot kommunernas vilja ochförmåga att ta ansvar för gymnasieutbildning överhuvud taget. Skrönor om hur kommunalpolitikerskulle strunta i att anordna egen utbildning för att istället lägga ut uppgiften på vilket företag som helstbara det är billigt eller sälja ut skolan som JanBjörkman påstår insinuerar att kommunalpolitikerskulle vara beredda till precis vad som helst för attminska utbildningskostnaderna.Jag delar inte den uppfattningen. Regeringen delarinte heller den uppfattningen. bordeinte mot bakgrund av den ansvarsfördelning somman har beslutat om när det gäller skolan hysa ensådan misstro mot kommunala förtroendemän. Jagtycker i stället att vi skall utgå från att kommunernakan ta sitt ansvar och att de vinnlägger sig om atthitta lösningar som ger bästa möjliga utbildningockså när budgeten är snäv.Regeringen anser inte -- det har ju redandiskuterats här -- att lärarutbildning skall vara ettabsolut krav för att undervisa när det gäller denbegränsade möjlighet till entreprenad som nuföreslås. Om man skall lägga ut undervisningeninom ett ämne eller en del av ett ämne, t.ex.klippning för de elever som går inrikting för frisörerinom hantverksprogrammet, är formelllärarutbildning fel krav -- så enkelt är det. I ställetmåste man kräva att vederbörande lärare har godkompetens i det aktuella ämnet och förmåga attlära ut de kunskaperna. De kraven ställerregeringen i propositionen. Huvudmannen förgymnasieutbildningen och rektorn har ansvar föratt se till att den som tar en entreprenad har denkompetensen och den förmågan. Jag tycker inte skall slarva och påstå att vi har struntat i dethär.Att formulera krav som gör hela projektet att läggaut någon del av utbildningen på entreprenadmeningslöst bara för att man misstror lokalabeslutsfattare är att gå som katten kring het gröt.Säg som det är i stället: Ni är emot utbildning somgenomförs av någon annan än den som är anställdav kommunen. Alternativet är att ni egentligen intetilltror kommunerna förmågan att ta ansvar för denviktiga gymnasieutbildningen över huvud taget. Jagmedger att det skulle få visst eko i debatten omriksdagen uttalade det eller om de partier som nuhar den uppfattningen sade så, men det är jukontentan av den kritik som man riktar mot detförslag som regeringen nu har lagt fram.Kommunernas ansvar för helagymnasieutbildningen ligger fast, liksom kravet påkompetens och kvalitet. Den typen av kravkommer den här regeringen aldrig att ifrågasätta.Det är oerhört viktigt att man håller fast vid dem,men man får inte vara formalist så att hela idén medutbildningen går förlorad. Det är risken med en delav de oppositionsförslag och den kritik som harframförts.Anf. 125 () replik:Herr talman! Skolministern säger att det är tvåområden som väcker känslor i det härsammanhanget. Det ena skulle då vara förslaget omentreprenad och det andra förslaget om friståendeskolor.När det gäller entreprenaden uttrycker sigskolministern så försiktigt som om det handlade omatt lägga ut någon del. I själva verket handlar det juom en generell rätt -- det är ju det vi skall beslutaom -- att lägga ut utbildning på entreprenad, utankrav på lärarbehörighet, utan krav pålärarutbildning. Det är ju det som förslaget går utpå och som vi om också kommer attfå se riksdagsmajoriteten fatta beslut om.För vår del handlar det inte om någon misstro somskolministern är inne på. Vi menar att samhällethar skyldighet att se till att likvärdigheten ochkvaliteten kan garanteras i utbildningssystemet. Vimenar att entreprenadförslaget inte ger dengarantin. Det är utifrån den rationella aspektensom vi är emot det här förslaget.Jag tycker att det vore betydligt rakare att säga attni föredrar privata gymnasieskolor. Då är dettydligt att det är någon som har ansvaret, precissom i den kommunala gymnasieskolan. Man kanpeka ut vem som har ansvaret för verksamheten,för utbildningen, och vem som också skall ställas tillsvars om verksamheten inte fungerar. sägerman litet luddigt att det är rektorn som har ansvaretoch att man måste öka skolledningsresursen för attkunna kontrollera det här systemet -- man är intesäker på hur det kommer att slå.Jag tror att det hade varit bra omentreprenadförslaget inte hade sett ut som det gör.Därmed inte sagt att det inte är viktigt att ta till varaden kompetens som kan finnas i näringslivet -- dethar jag poängterat förut. Men en bättre form fördet än den man nu har lyckats hitta hade varit attföredra.När det gäller de fristående skolorna säger att Socialdemokraterna hittar fel påfriskolesystemet. Nej, , vi hittar intefel -- det är verkligheten som tränger sig på ochvisar en del av de avigsidor som det här systemet förmed sig. En skola som har varit och somväljer att övergå i privat regi får t.ex. mera resurserbara genom att ändra organisationsform. Det ärklart att ett sådant system väcker känslor -- inte hososs som politiker utan hos de föräldrar och deelever som skall välja framöver.Tyvärr är regeringen inte beredd att ändra detorättvisa systemet; där visar regeringen den rädslaför kommunalpolitiker som beskyllerSocialdemokraterna för att lida av. Man vågar inteöverlåta åt kommunalpolitikerna att efter behovtilldela de här skolorna resurser.Anf. 126 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 127 (m):Herr talman! Det förslag vi har lagt fram innebäratt man skall ha entreprenader inom vissa särskiltangivna delar av gymnasieskolans utbildningar --inte inom all utbildning. Det finns möjlighet förregeringen att, när det finns särskilda skäl, medgeentreprenad utöver detta. Som exempel på vadman kan tänka sig tar vi upp hemspråk. Jag tyckeratt det i texter och i formuleringar ganska tydligtmarkeras att det inte handlar om en generell rätt,vilket uppenbarligen läser in iförslaget.Frågan om ersättningsnivån har diskuterats ochutretts på olika sätt. Vi har inte ansett att det nufinns skäl för att ändra den uppfattning vi tidigarehade.Socialdemokraterna är förvånade över att vi intevill låta kommunerna bestämma över hur mycketde skall ge till fristående skolor. Det var så detformulerades , även om jag vet att ni i en delförslag har uttryckt det något annorlunda. Jagtycker att likvärdigheten över landet är ganskaviktig. Det gäller i synnerhet som har skrivitunder internationella konventioner om elevers ochföräldrars rätt att välja skola. Då skall intemöjligheterna att i praktiken kunna välja skolabero på vilken kommun man hör till. Det blir dessvärre följden, tror jag, om man inte har sammarättighet överallt.När det gäller avigsidor av system osv. är det klartatt vi skall se på vilka brister förslag innebär. Jagtycker att regeringen följer upp sina förslag på olikasätt. Vi gör en del justeringar i denna propositionsom vi tycker är nödvändiga, bl.a. av tidpunkten föransökan om bidrag för friskola osv.Jag tycker inte att oppositionen skall slå sig förbröstet. då vi såg alla avigsidor, t.ex.friskolor som i olika kommuner inte fick en krona,betraktades det aldrig som något bekymmer. Detmedförde uppenbara problem.Jag tror återigen att det handlar om den ideologiskaskiljelinje som finns mellan borgerliga ochsocialister. Det är skälet till att vi har olikainfallsvinklar i denna typ av frågor.Anf. 128 () replik:Herr talman! För att börja med det sista vill jag sägaatt de avigsidor som fanns i det tidigare systemet --den enligt skolministern alltför njugga tilldelningenav medel till privatskolor -- påpekades av dendåvarande oppositionen. Det behöver vi inte varaoroliga för. Synpunkterna kom säkert fram.Jag har fortfarande svårt att förstå varförskolministern är så rädd för en behovsstyrning avresurserna till de fristående skolorna. Är det så attskolministern är orolig för att denöverkompensation som sker gentemot friskolor,framför allt om de har etablerat sig i rätt område,inte längre skall få förekomma? Vilket är skälet tillatt det jag tycker är alldeles självklart, dvs. attskolor skall tilldelas resurser efter behov, inte fårske? Det måste ju vara utgångspunkten förverksamheten. Att säga att spridningen av behovetinte kan vara -- det är vadskolministern säger -- framstår för mig sommärkligt. Vi vet att spridningen i de offentligaskolorna är betydligt större.För att knyta an till det skolministern sade ominternationella konventioner vill jag läsa ur ettklipp från från . Därskriver skolministern mycket riktigt att det givetsvisär så att elevers och föräldrars rätt att välja skola,vilket skrivit under på i internationellakonventioner, också bör gälla i det kommunalaskolväsendet.Med tanke på att det skrevs -- det varunder den vecka då debatten kring den lättförståndshandikappade flicka som förvägradesrätten att välja skola fördes som livligast iGöteborg -- tycker jag att det vore bra omskolministern litet klarare än tog ställning föratt föräldrar till utvecklingsstörda barn har rätt intebara att välja skola utan också att välja skolform.Rätten att välja skolform hänger ju också ihop medrätten att välja skola. Det är för osssocialdemokrater en självklar rätt, och ingentingsom man behöver oroa sig för.Jag skulle avslutningsvis vilja säga att det hade varitbra om skolministern inte bara hade beskrivitgrundskolan och det offentliga skolväsendet somett monopoliserat område eller som ett uniformeratsystem, vilket man skriver i propositionen, ellersom ett konformt system, vilket man skriver ibetänkandet. Vi vet att av elever gåri den skolan. Vi vet att det inte ser likadant ut i detena klassrummet som det gör i det andra. Vi vet attdet pågår en väldig massa bra verksamhet.Skolministern slulle kanske kunnauttrycka ett positivt omdöme också om denverksamheten och inte bara om marknaden ochaktörerna.Anf. 129 (m):Herr talman! Det är alldeles riktigt attkommunerna har litet olika nivåer för deersättningar som olika skolor får. Det är inte alltidså att varje system imponerar. Det finns bristeräven där.Vi har prövat frågan om ersättningsnivån. Det finnsväl inget exakt facit, men vi har tyckt att det ärrimligt att ligga kvar på den här nivån. Jag tror kommer att få pröva det av och till, men vi ärför att det så långt som möjligt skall vara fastaspelregler. Man skall ha mycket goda skäl till attförändra nivån.Det är viktigt att framhålla att vi i propositionen tarupp vikten av att elever inom särskolan också fårvälja skola och att man inom särskolan låter elevensoch föräldrarnas val påverka t.ex. placering. Jagförsökte reda ut det här redan innan. Det vi inte äröverens om, åtminstone om vi skall läsa protokoll,är frågan om prövning av vilken skolform en elevskall tillhöra. Jag försökte att seriöst redovisa vilkaskäl vi har för att iaktta en viss försiktighet där.Jag tycker att utvecklingsstörda elever har rätt attbegära att vi ägnar den frågan viss omsorg, precissom alla elever har. Vi har vad gäller denna frågaoch alla de synpunkter som finns omkring valt attlåta en arbetsgrupp titta särskilt på den debatt somhar förts och på den verklighet som man möter utei kommunerna. Det bästa för eleverna när detgäller val av skolform -- en fråga vi inte behandlarhär -- är givetvis att föräldrarna ock skolan äröverens. Valet fordrar kunskap omutvecklingsstörning, olika pedagogiker och omgrundskolans möjligheter att ge eleven rätt stödsamt kunskap om den enskilde individen. I detfallet är föräldrarna de som kan allra,allra mest.Allt detta är nödvändigt för att man skall kunnafatta rätta beslut. I de allra flesta fall gör man det.Vi tittar nu på om det finns stora brister. Det är intedet vi resonerar om, och det är därför jag tycker attdet är så orättvist att försökeranvända den debatten för att misskreditera förslagsom handlar om att elever i olika skolformerfaktiskt skall kunna välja skola eller placering istörre utsträckning . Den är denvalfriheten vi nu arbetar med. Vi skall titta på detandra senare.Anf. 130 () replik:Herr talman! Det var ett par resonemang somBeatrice förde som fick mig att begära replik.I det ena sade hon att odlar misstromot kommunala förtroendevalda. Jag var en avdem som röstade för kommunaliseringen. BeatriceAsk kan lyssna på vad hennes partivänner sade isamband med det utbildningspolitiska beslutet. Deanförde just denna misstro mot kommunalaförtroendevalda. Det går bra att läsa protokollet.Beatrice förde ett resonemang omentreprenadskap och kompetens som gjorde miglitet nyfiken. Finns det mot bakgrund av detresonemang som fördes över huvud taget någotämne eller någon verksamhet inom skolan som intekan läggas ut på entreprenad?Anf. 131 (m):Herr talman! När det gäller misstron mot dekommunala förtroendemännen och den debatt somfördes om kommunaliseringen vill jag bara säga attvi har ett beslut som jag tror att alla ställer upppå. Jag vet också hur debatten såg ut. Därför trorjag att det är oerhört centralt att man visar tilltrooch utgår ifrån att kommunerna tar det viktigaansvar som de nu har fått.Björn frågade om det finns något ämnesom inte kan läggas ut på entreprenad. Det finns ettstort område, enklast uttryckt som kärnämnena igymnasieprogrammen. Jag är ganska säker på attskolan har den bästa professionella kompetens somöver huvud taget finns när det gäller att förmedlade ämnenas innehåll på ett sådant sätt att så mångasom möjligt faktiskt tillgodogör sig dem. Jag tror attdetta gäller för många av de andra ämnena också.Över huvud taget är det just skolansprofessionalism som gör att det måste finnas enbegränsning när det gällerentreprenadverksamheten. Jag tror att man skallvara försiktig med att lägga ut allt.Skälet till att vi påpekar att det främst är inomyrkesutbildningar eller yrkesinriktade utbildningarsom man hittar exempel på ämnen som vorelämpliga att lägga ut på entreprenad är just attyrkeskompetens och mycket specialiseradkompetens inom vissa grenar ofta saknas hosyrkeslärarna i kommunerna. Möjligen beror det påden snabba tekniska utvecklingen och mycketannat, men det är svårt att hänga med om mansamtidigt är verksam inom skolan. Vi är ganskatydliga på den punkten. Det finns en hel delområden där frågan om entreprenad inte behöverdiskuteras, åtminstone inte inom överskådlig tid.Anf. 132 () replik:Herr talman! Jag kan inte se att det resonemangsom för när det gäller kompetens ochentreprenadskap egentligen skulle sätta stopp förnågot ämne. Allt kan i princip läggas ut påentreprenad. Det finns ju ingen begränsning i detlogiska resonemanget, så att säga.Det låter litet märkligt att exkluderaryrkeslärarna när hon resonerar om kompetensenoch professionalismen.Anf. 133 (m):Herr talman! Det vore väl främmande attexkludera yrkesvalslärarna, men jag konstaterar attbåde utrustning och annat ändras så snabbt ute iarbetslivet att det är omöjligt för en lärare som intedirekt är ute i verksamheten att hänga med.Forskning och annat går också snabbt. Det kanfinnas delar av ett centralt ämne där utvecklingengår så fort att man inte ens med fortbildning harkunnat hänga med. Då kan det vara en bättre vägför gymnasieskolan att hyra eller köpa denkompetensen, i stället för att vänta på en nygeneration lärare eller genomföra storautbildningsinsatser.Anf. 134 ():Herr talman! Vi i ser i betänkandet,Valfrihet i skolan, stora möjligheter och mångafördelar. Men vid alla förändringar finns det alltidnågot område där man har funderingar om hurförslagen kommer att tas emot i kommuner ochandra berörda verksamheter.Vi vill ha en valfrihet för varje elev. De skall kunnavälja utbildning och utbildningsväg. Dennavalfrihet skall gälla alla, oavsett vilken kommunman bor i.Det här betänkandet har ett brett innehåll, men jagkommer bara att lyfta fram två motioner i det. Detär dels Ub161 av m.fl omlanthushållsskolor, dels Ub162 av . från om rekrytering till Skaraskolscen.I båda dessa motioner tar man upp problemet medkommuner som inte betalar interkommunalersättning när elever har sökt sig till dessautbildningar. Lanthushållsskolorna är ju engammal form av utbildning som har funnits länge.Det finns bara ett fåtal kvar. Där ges en bredd, ochbetydelsen av kunskaper i ämnen som kost, hälsaoch hushållsekonomi lyfts fram. Vi har en skolasom har blivit mer och mer teoretisk. Därför ser videt som oerhört viktigt att den här typen avutbildning får finnas kvar. Det är många, som t.ex.jobbar inom vård och omsorg, som behöver den.Även motion Ub162 tar upp en gammal utbildning.Skara skolscen är . Den är riksunik på sitt sätt.En stor andel av de elever som har gått igenomutbildningen har fått arbete som skådespelare ellersökt sig till andra teaterhögskolor.Skara skolscen är den enda förberedande sceniskautbildningen i . Det gör att den har sökandefrån hela . Vid den senaste intagningen vardet över 400 sökande till 12 platser. Skolansekonomi grundar sig på statsbidrag,interkommunala ersättningar och bidrag från Skarakommun. Vi ser det som ett riksintresse att den härutbildningen får vara kvar.I prop. 1992/93:230 indelas utbildningen i tvågrupper. Där står det att de utbildningar som jaghär talar om kan hänvisas till den grupp sombetecknas som kompletterande skola, somomfattar utbildningar som kompletterargymnasieskolan och är av nationellt intresse.Jag anser att det är av stort intresse och värde att viäven kan erbjuda dessa utbildningar.De är mycket olika, men både skolscen ochlanthushållsskolor har stor betydelse för framtiden,bl.a. som förvaltare av det svenska kulturarvetinom sina områden.Vår uppfattning är att regeringen värnar ommångfalden inom utbildningsområdet, att den intevill begränsa möjligheten att kunna välja utbildningeller utbildningsväg. Därför utgår vi från atttolkningen av detta betänkande kan göras så, attdessa skolor även kommer att gesekonomiska möjligheter -- genom statsbidrag -- attbedriva sin utbildning.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande UbU17.Anf. 135 (nyd):Herr talman! Den egendomliga debattordningen idenna kammare medger inte att man som sistaanmälde talare går in i debatten tidigare. Därförskall jag svara nu.Jan påstod att det av ideologiska skälsker dramatiska förändringar inom skolans värld iSverige. Det är att detsker sådana förändringar, men jag vet inte om jaghåller med om att de är dramatiska. Tyvärr kommerden ideologiska omskolningen, elleravprogrammeringen skulle jag vilja kalla det, avlärare aldrig att kunna ske.