prot · GG0997 · 1993-04-22 00:00:00 — Det finns uppenbara risker meddetta.Vi skall väl i iaktta en viss försiktighet idenna debatt av den enkla anledningen att det ärlätt att vara fåtöljkrigare när det är andras soldateroch andras piloter som skall stå för riskerna. Detförs också en diskussion om mera massiva militärainsatser. Också här vill jag anbefalla vissförsiktighet.Det avgörande är att vi får en politisk lösning. Detfinns inga militära instrument som kan säkra , som inte har en politisk förankring. Därförmåste fortfarande --Oven-planen varagrunden. Sanktionsinstrumentet måste fortfarandeskruvas åt allt hårdare runt . Vi måstetvinga de bosniska serberna tillbaka tillförhandlingsbordet.Jag ser ingen anledning att nu kasta denna strategii sjön, men det finns anledning att numycket intensivt mellan regeringar diskutera vadsom kan komma att bli nödvändigt om dettamisslyckas. Även om man i utrikespolitik, även iTV-åldern måste inse att inte alla problem har ensnabb och enkel lösning har vi en skyldighet attgöra allt vi kan för att försöka få stopp på lidandet,grymheten och blodbadet.ÖststatsbiståndAnf. 49 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillbiståndsministern.Det skulle finnas mycket att vinna på att öka detbundna biståndet till och till attomfatta byggande av svenska småhus, som skulleförbättra bostadssituationen för återvändandesoldater eller för människor i . Jag skullevilja fråga vilka initiativ som biståndsministern ochregeringen är beredda att ta för att göra dettamöjligt.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Det är så fördelat att jag inte har handom just de biståndsärenden som gäller ,, det forna , utan jag harhand om katastrofbiståndet för dessa områden. Jagtycker att det är ytterst angeläget att undersökadessa möjligheter, som också har varitaktualiserade i samband med de förfärande krigenpå . För min del har jag ingentingemot att man är med och gör insatser för att få deryska soldaterna ut ur genom att erbjudadem bostäder när de vänder hem.Kulturprojekt som arbetsmarknadsstödAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga tillarbetsmarknadsministern.Vad beror det på att en så liten del avsysselsättningspengarna går till kulturen? Det finnsonekligen en hel del projekt som ganska snabbtskulle kunna komma till stånd.Anf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag tror att när man summerar intebara direkt anslagna medel utan ocksåarbetslivsutvecklingsmedel för det här året ochnästa budgetår, blir nog detta år det största årnågonsin när det gäller kultur ochkulturminnesvård.Grundlagsändringar inför EG-medlemskapAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet uppgift har fått iuppdrag att inför EG ta fram alternativ tillgrundlagsutredningen. Min fråga är om dennaåtgärd kommer att försena och försvåraremissarbetet när det gäller utredningensbetänkande.Anf. 54c1 > Statsrådet (-):c0 > Fru talman! Det kommer det inte att göra. Detarbetet är nästan klart, och det kommer att skickassom en efterremiss till den remiss som har skettkring utredningsbetänkandet. Tiden går ut den 20augusti, om jag inte missminner mig. Det är alltsågott om tid för remissinstanserna att överväga ävende alternativa förslagen.Ny AMU-chefAnf.55 (nyd):Fru talman! Jag har en fråga tillarbetsmarknadsministern.Efter den berättigade kritik som har framförtsangående det eventuellt politiska tillsättandet av enny AMU-chef -- ett hett namn är bl.a. LarzJohansson -- undrar jag: Hur kommer tillsättandetatt ske?Anf. 56 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Tillsättandet kommer att ske av den förAMU centralt tillsatta styrelsen. Det är styrelsensom handhar tillsättningsärenden.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 57 TALMANNEN:Jag ber att få tacka statsministern, statsrådenLaurén, , och § Information från regeringen omberedningen för ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringenAnf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har vidregeringssammanträde beslutatom direktiv till en beredning med uppdrag attlämna förslag till en ny ordning för lagfästaförsäkringsersättningar vid sjukdom ocharbetsskada.Bakgrunden är den överenskommelse som den 20september 1992 träffades mellan företrädare förregeringen och Socialdemokraterna.Överenskommelsen innebär bl.a. att en beredningsnarast skall tillsättas i syfte att lämna förslag till enny försäkringsmodell som innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna flyttas ut urstatsbudgeten.Som allmänna utgångspunkter förutredningsuppdraget gäller att beredningen börlämna förslag till en ny ordning för lagfästaersättningar vid sjukdom och arbetsskada, sominnebär att försäkringsutgifterna inte ingår istatsbudgeten. I den nya ordningen skallunderskott inte kunna uppkomma.Huvudalternativet skall vara att föra överförsäkringarna till arbetsmarknadens parter ochdärmed skapa förutsättningar för att kostnadernaför sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna beaktasinom ramen för lönebildningen. Beredningen skallockså överväga dels vilka alternativ det finns attutveckla de nuvarande försäkringssystemen, delsett alternativ där sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna tecknas somobligatoriska försäkringar hos konkurrerandeförsäkringsgivare.Den nya försäkringsordningen skall vara generell iden meningen att rätten till ersättning liksom degrundläggande villkoren skall garanteras i lag och iprincip omfatta alla invånare mellan och denallmänna pensionsåldern. Ersättningen skall liggapå en nivå som ger en rimlig ekonomiskkompensation. Hälsoprövning får inte finnas iförsäkringen.De olika alternativen bör analyseras och värderasmed hänsyn till såväl den enskildes behov av en välfungerande försäkring som kravet på ensamhällsekonomi i balans.Det är väsentligt att beredningen prövar i vilkenmån den nya ordningen kan utformas, så attskillnaden mellan å ena sidan vad arbetsgivarenutger i form av löneförmåner och socialavgifter ochå den andra vad arbetstagaren erhåller i form avfaktiska löneförmåner och försäkringsförmånerreduceras.Beredningen bör fästa särskild vikt vid attutformningen av försäkringen bidrar till en välfungerande lönebildning. I sitt arbete börberedningen vidare beakta att den nya ordningenbör bidra till rörligheten på arbetsmarknaden samtförhindra utestängning av arbetskraft frånarbetsmarknaden eller en minskning avarbetskraftsutbudet.Förslagen skall utformas så, att de ger naturligaincitament för att upprätthålla arbetslinjen och attbetydelsen av aktiva förebyggande ochrehabiliterande insatser betonas. Därvid börförsäkringens effekter på arbetsmiljöarbetet ochsamordningen med arbetsmiljölagstiftningens kravbeaktas.Beredningen bör vidare söka finna olika incitamentför att begränsa kostnadsutvecklingen. En viktigutgångspunkt för beredningens arbete bör vara attförslagen till försäkringslösning skall innehålla ettvisst mått av självrisk.Beredningens arbete bör inledas med en bredgenomlysning av hittillsvarande försäkringar försjukdom och arbetsskada. Denna bör omfatta enanalys av hur det nuvarande svenska systemetfungerar och vilka problem som skulle kunnaavhjälpas genom en ny ordning. Vidare börerfarenheter från andra industriländer beaktas.I fråga om försäkringens omfattning skallberedningens uppdrag i första hand avse sjuklönenligt lagen om sjuklön, sjukpenning ochrehabiliteringsersättning enligt lagen om allmänförsäkring och ersättningar frånarbetsskadeförsäkringen samtförtidspensioneringen.När det gäller ersättning i form av förtidspensionbör beredningens utgångspunkt vara att enfinansiering baserad på fördelningsprincipen skallbibehållas vad beträffar förtidspensioneringen. Omberedningen skulle komma att förorda attförtidspensioneringen skall ligga kvar på detallmänna, måste reglerna utformas på ett sådantsätt att det inte finns någon risk förkostnadsövervältring till den allmännaförsäkringen på grund av ökad förtidspensionering.Förslaget bör, oberoende av vem som får ansvaretför förtidspensioneringen, utformas så, att detunderlättar för arbetskraften att vara kvar påarbetsmarknaden.Sjukpenningförsäkringen, sjuklönen ochförtidspensioneringen täcker alla sjukdomstillståndsom medför nedsatt arbetsförmåga oavsett orsakentill insjuknandet.Arbetsskadeförsäkringen täcker de risker som ärförenade med det arbete som den försäkrade utför.Ett grundläggande motiv för en särskildarbetsskadeförsäkring är att den som skadas iarbetet skall ha ekonomisk ersättning och att denarbetsgivare som tillgodogör sig nyttan av denförvärvsarbetandes arbetsinsats skall bära detekonomiska ansvaret för den risk denförvärvsarbetande löper att skada sig i arbetet.Med beaktande av skillnaden mellan de olikaförsäkringarna, inte minst vad avser deskadeståndsrättsliga inslagen iarbetsskadeförsäkringen, bör beredningenöverväga om det är ändamålsenligt med skildaförsäkringar eller om de kan integreras.I fråga om ersättning vid arbetslivsinriktadrehabilitering bör särskilt belysas hur det ansvarsom åvilar delsarbetsgivarna, dels försäkringskassorna skullekunna utformas. Om inget hinder bedöms föreliggamot att inordna förmånen i den nya försäkringenbör beredningen lämna förslag till en sådan lösning.Tillfällig föräldrapenning, som utges bl.a. vid vårdav sjukt barn, har sådana likheter med ersättningsom utgår vid egen sjukdom. Det finns därför skälför beredningen att överväga om denna förmån böromfattas av den nya ordningen.I uppdraget bör även ingå att studera deavtalsbundna försäkringarna och deras relation tillden nya försäkringsordningen.Övriga förmåner som enligt nuvarande reglerfinansieras med bl.a. sjukförsäkringsavgifter(hälsooch sjukvård inkl. tandvård ochläkemedelsförmåner, föräldrapenning ochersättning vid närståendevård) bör kvarstå inomramen för den allmänna försäkringen. Vad gällerarbetslöshetsförsäkringen utreds frågan om enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring av en särskildutredare (dir. 1992:24). I sin analys av olikaalternativ och i utformningen av förslagen skallberedningen beakta samverkan med andrasamhällssektorer såsom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten och så långt möjligt eftersträvakonsistens med andra förmånssystem såsomersättning vid arbetslöshet, föräldraledighet ochutbildning.När det gäller finansieringen skall utgångspunktenför beredningens förslag vara att den skall ske medenhetliga avgifter. Beredningen bör dock övervägaom och i så fall i vilken utsträckningarbetsgivaravgifterna bör differentieras utifrånföretagens kostnader för arbetsskador ochsjukfrånvaro bl.a. för att stimulera tillarbetsmiljöförbättringar.Eftersom arbetsgivare har ansvaret i fråga omersättning för arbetsskada bör utgångspunkten varaatt arbetsskadeförsäkringen i sin helhet bekostas avarbetsgivaren.Egenföretagare, uppdragstagare, oorganiseradearbetsgivare och övriga icke anställda som omfattasav försäkringen skall åläggas att erlägga tillförsäkringen motsvarande vad som skall gälla föranställda. Beredningen bör övervägamöjligheterna att lösa de problem somgränsdragningen mellan arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen kan ge upphov till.Beredningen bör uppmärksamma en nyförsäkrings ställning gentemot andra försäkringar,bl.a. möjligheterna att rikta ersättningskravgentemot andra försäkringar som kan varainblandade i olika försäkringsfall.Enligt huvudalternativet skall förslag lämnas sominnebär att arbetsmarknadens parter geshuvudansvaret för en ny försäkringsordning medskyldighet att utveckla och finansieraförsäkringarna. Beredningen skall därvid övervägatill vilken del generella principer för försäkringarnaskall regleras i lag resp. vad som bör stå parternafritt att bestämma i avtal.Utgångspunkt skall vara att arbetsgivare i lag åläggsskyldighet att teckna försäkring till förmån för sinaanställda och att de anställda skall bära en del avförsäkringskostnaden genom en egenavgift.Beredningen bör överväga om ansvaret förförtidspensioneringen skall läggas över påarbetsmarknadens parter, antingen inom ramen fören ny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringeller på annat sätt, eller bibehållas inom denallmänna pensionsförsäkringen enligt nuvaranderegler.Förutom huvudalternativet bör som tidigarenämnts ytterligare två alternativaförsäkringslösningar övervägas.Utgångspunkten för alternativet att utveckla denuvarande försäkringssystemen bör vara enutveckling av den nuvarande allmännaförsäkringen så att försäkringarna vad gällerfinansieringen ges en helt fristående ställning iförhållande till statsbudgeten och med inriktning påatt förstärka försäkringsmässigheten i systemet.Kortsiktiga variationer mellan å ena sidanförsäkringsutgifter och å andra sidan avgiftsintäkterskall regleras över den allmännasjukförsäkringsfonden resp. arbetsskadefonden.Som ett led i detta arbete bör beredningen övervägaolika alternativ för att tydliggöra avgifternaskaraktär av försäkringspremier, såsom att öka denandel som egenavgifterna svarar för och attarbetsgivaravgifter inte skall tas ut för lönedelarovanför det tak som gäller för utgivnasjukersättningar.Vidare bör en tydlig åtskillnad göras mellan å enasidan de arbetsgivaravgifter som är knutna till enförsäkringsförmån och å andra sidan de delar avnuvarande arbetsgivaravgifter som snarare är attbetrakta som löneberoende indirekta skatter.Utgångspunkten för en obligatorisk försäkring somtecknas hos konkurrerande försäkringsgivare skallvara att belysa ett alternativ i form av enobligatorisk försäkring som kan tecknas underkonkurrens mellan olika -- offentliga och privata --försäkringsgivare. Alla skall vara garanterade enförsäkringsanslutning och ingen försäkringsgivareskall kunna neka någon att försäkra sig.Utgångspunkten bör vidare vara att finansieringenav det skydd som de lagfästa grundvillkoren gerskall ske med enhetliga men att möjlighetför den enskilde att teckna tilläggsförsäkringar skallfinnas. Försäkringen bör kunna tecknas hosförsäkringsgivare av den enskilde eller dennesarbetsgivare.Vad avser administrationen skall beredningensförslag ges en sådan utformning att förutsättningarskapas för en handläggning som karaktäriseras avobjektivitet, god service, likformighet ochrättssäkerhet somadministrationskostnaderna hålls låga.I sin analys av de olika alternativen börberedningen bl.a. uppmärksamma behovet av attde sammantagna systemen skall vara överblickbaraför den enskilde.Beredningen bör överväga vilka former som skallgälla för beslut om ersättning och överprövning aversättningsbeslut och därvid särskilt beaktabehovet av offentlighet och av sekretessregler somskall skydda den enskildes integritet i de olikaalternativen.Beredningen skall studera och belysa de olikaförslagens fördelningspolitiska effekter.Beträffande övergången till en ny ordning skallförsäkringsfall, som uppstått före övergången till enny försäkringsordning, handläggas enligt deförsäkringsregler som gällde då fallen inträffade.Beredningen bör lämna förslag om huradministration och finansiering av sådana fall skallkunna ske.Beredningen skall bestå av 16 ledamöter, varav 10representerande de i företräddapartierna och de övriga representerandearbetsmarknadens parter.Vidare bör beredningen till sig knyta en särskildexpertgrupp med uppgift att som utgångspunkt förberedningens arbete analysera såväl det nuvarandesvenska systemet som erfarenheter frånmotsvarande system i andra länder.Expertgruppens rapport bör presenteras förberedningen i år.Beredningens arbete bör bedrivas skyndsamt ochbör ha avslutats senast vid utgången av 1994.Anf. 59 ():Fru talman! Låt mig börja med att tacka statsrådetKönberg för redovisningen. Jag vill också deklareraatt vi socialdemokrater tycker att det är bra att mannu äntligen, efter lång försening, som jag förstårhar sin grund i kamratliga samtal i regeringen --eftersom där finns olika uppfattningar -- kankomma i gång med arbetet.Vi har diskuterat direktiven med regeringen. Ävenom det finns punkter där våra synpunkter inte harblivit fullt tillgodosedda, tycker vi ändå att vi harkommit så långt att det skall vara möjligt att drivaarbetet på ett konstruktivt sätt inkl. att få sådanaförslag, som vi vill få belysta, lika seriöst prövadesom andra.Det är också bra att regeringen äntligen gav med signär det gäller parternas representation. Vi tyckteatt det var självklart att parterna och inte minst defackliga organisationerna måste vara med på likabas i detta arbete, eftersom de kommer att få ett såstort ansvar för den nya försäkringen. Vi har helleringet att frukta eller invända mot när det gäller attolika alternativ skall belysas. Tvärtom är viövertygade om att det kommer att visa påsvagheterna i de alternativ som vi socialdemokraterinte tror på och på styrkan i de förslag som vi tyckerär riktiga. Vi kommer att gå in i det här arbetetmed ambitionen att mycket noggrant pröva olikavägar att nå de mål som vi är överens om.För oss är det mycket viktigt att försäkringen skallomfatta alla och att den skall vara solidarisktfinansierad. De som är friska, de som har jobb ochhyggliga inkomster skall bidra till att täckakostnaderna för dem som är sjuka och har lågainkomster. Ett sådant inslag bör finnas i denkommande försäkringen. Samma sak gäller förinkomstbortfallsprincipen som grund för denkommande försäkringen. Alla vet att det här råderolika uppfattningar. Men jag vill fråga Bo Könberg:Står nu fast vid sin uppfattning attinkomstbortfallsprincipen skall utgöra en grund förden framtida försäkringen?Vi ställer upp på tidsplanen, dock naturligtvis medförbehållet att vi, liksom när det gällerpensionerna, måste ge oss den tid som behövs föratt verkligen hinna pröva alla förslag noggrant, såatt vi träffar rätt och kan bli överens på så bred bassom möjligt.Jag vill slutligen, fru talman, vända mig till BoKönberg med anledning av det som regeringen nuaviserar om pensionerna. Vi tycker självfallet inteatt det är acceptabelt att under pågåendeberedningsarbete genomföra stora förändringar.Därför vill jag ha en försäkran från omatt ni inte kommer att göra likadant med desocialförsäkringar som vi nu gemensamt skall prövautformningen av , utan att vi skallfå göra färdigt det arbetet utan att den borgerligaregeringen går in och försöker att förändra i desystem som finns.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Det var många synpunkter BirgittaDahl tog upp. Jag skall försöka att kommenteranågra av dessa, och då framför allt de som varuttryckta i frågeform.Till att börja med kan jag försäkra kammaren att vi alltid för kamratliga samtalinom regeringen och att det är en stor glädje att fådelta i dem. Däremot är det en felaktig beskrivningfrån sida att de skulle ha någotspeciellt att göra med den tidpunkt för vilkendirektiven nu presenteras. Som ochkanske även någon annan kan erinra sig skeddelångtgående uppgörelser i samband medkrisuppgörelsen , varav mångaberörde mitt verksamhetsområde inom regeringen.Man hade i glädjen att dagarna före julta ställning till sju tunga propositioner från min delav Socialdepartementet.Jag tror att det var en riktig prioritering att vi förstskulle ta fram frågor som rörde mer brådskandefrågor, t.ex. pensionsåldern, karensdagen, KBT,sämst ställda pensionärer, m.m.Sedan vill jag gärna säga att jag tycker att samtalenmed Socialdemokraterna, då vi har tagit framdirektiven, har varit mycket bra. Jag har uppfattatatt det från socialdemokratiskt håll och frånregeringens håll har varit fråga om en förhandling iordets egentliga mening, där man har fått ge och ta.Jag tycker att vi har haft relativt lätt att kommaöverens i dessa samtal. Jag hade för min del från vårsida inte tänkt använda formuleringar av den typsom använde om att vi har haftsynpunkter som inte har blivit fullt tillgodoseddaetc., eftersom det är självklart att en förhandlinginnebär att man inte har fått igenom allt från någonsida.Jag har möjligen sedan gammalt uppfattningen kanske inte i detalj skall gå igenom vad somhar avtalats i en förhandling. Men jag har under detgångna året noterat att det finns socialdemokrater,däribland , som har en någotavvikande uppfattning på den punkten. Därför kanjag bekräfta att vi har haft diskussioner om mansom ledamöter i beredningen skulle ha inte baraparlamentariker utan även andra. Sådanadiskussioner har förekommit.Jag blev litet förvånad när till mig somansvarig för socialförsäkringsfrågorna och somfolkpartist ställde frågan om står fastvid inkomstbortfallsprincipen. Jag tycker att vi frånvår sida någorlunda klart, framför allt frånpartiledarens sida men även från min sida, under desenaste månadernas debatt, mycket tydligt harklargjort var vi står i den frågan. Frågan skullemöjligen med något större fog kunna ställas tillnågon socialdemokrat, med tanke på att det i denallmänna debatten tycks ha funnits avsevärt flersocialdemokrater än medlemmar i som har ifrågasattinkomstbortfallsprincipen.Vi har naturligtvis även resonerat om tidsplanenmed Socialdemokraterna. Jag delar där BirgittaDahls uppfattning att om man skulle behöva någotmer tid, skall man naturligtvis ta på sig den fördenna viktiga fråga.Till sist, fru talman, blev jag något förvånad överangreppet från i fråga ompensionerna. Pensionsfrågan behandlas förnärvarande inom ramen för denpensionsarbetsgrupp som regeringen tillsatte idecember 1991 och där samtliga riksdagspartier ärföreträdda. Där har vi kommit långt när det gälleratt hitta ett samförstånd i en fråga som i decennierhar varit föremål för politiska motsättningar i vårtland.Regeringen har ikompletteringspropositionen, utöver det som vi harvarit överens om, pekat på att det kan vara bra omman klarar av en del av finansieringendelvis eller helt med egenavgifter. Jag tyckte miguppsnappa en liknande ståndpunkt i den rapportsom förre finansministern . Jag hade därförlitet svårt att se var de storameningsskiljaktigheterna skulle finnas på denpunkten.Jag vet från tidigare debatter med atthon gärna ser att alla frågor påsocialförsäkringsområdet utreds länge och väl ochlångt in , oavsett hur mycket det brinneri knutarna. Det har vi diskuterat idenna kammare. Men en försäkran till BirgittaDahl att ingenting kommer att hända på ettoch ett halvt eller inom socialförsäkringarnakan jag inte ge i ett läge där vi har ettbudgetunderskott på 190 miljarder, som jag vetbekymrar mig mycket mer än vad det bekymrarBirgitta Dahl.Anf. 61 ():Fru talman! Det var just därför att det är så bråttommed dessa frågor som vi har fått tjata på regeringenatt ta fram denna fråga. Jag tycker då, enkeltuttryckt, att regeringen har gjort fel prioritering omden har låtit den här frågan stå efter för allt annat.Jag hade lättare accepterat att det faktiskt varoenighet i regeringen än att man tyckte att dettainte var så viktigt att komma fram med.Jag tycker faktiskt också att det är bättre med enöppen redovisning och att det ökar medborgarnasförtroende, än om vi sitter och talar med varandrai hemlighet. Vi har inget att dölja, och därförredovisar vi det gärna.Slutligen är det inte utan fog som vi frågar er iFolkpartiet om ni står fast vidinkomstbortfallsprincipen, när det är så oklart varni står i fråga om vårdnadsbidraget, som är enannan principiellt lika viktig fråga. Jag ställer denfrågan mycket seriöst, liksom jag mycket seriöst villha en utfästelse att ni inte skall komma medprincipiellt betydelsefulla förändringar medanutredningsarbete pågår. Det som ni har kommitmed i fråga om pensionerna, är av sådan principiellbetydelse att vi inte kan acceptera det.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan mycket väl tro att hade sett att vi hade skjutit på en radimpopulära beslut från krisförhandlingarna iseptember och i stället tagit framutredningsdirektiv. Vi har inte bedömt det sommöjligt i den ekonomiska situation som landetbefinner sig i. Vi betraktar alltså inte frågan somoviktig, men det har funnits en rad mycket viktigarefrågor av den art som inte gärna villvara med om, nämligen beslut som är impopulära.Men dessa frågor har vi tagit fram, eftersom demåste genomföras. Det betyder alltså inte att vitycker att detta är oviktigt på något sätt.Sedan hade jag, och möjligen några fler ikammaren, svårt att förstå kopplingen mellanFolkpartiets syn på inkomstbortfallsprincipen ochsynen på vårdnadsbidraget.