prot · GH0930 · 1993-11-25 00:00:00 — Hon får försöka att ordnasin barnomsorg så gott det går.På vad sätt skulle hon vara sämre ställd om honhade en vårdnadsersättning? Då hadehon ju chansen att åtminstone få litet hjälp med attfinansiera den barnomsorg som kommunen inte harställt upp med. Det är ju i det läge som rådersom denna ensamstående mamma -- vilket jagtidigare utförligt redovisade -- blir tredubbeltdiskriminerad!Anf. 42 ()replik:Herr talman! Jag tycker att som om det skulle råda en för evigtpermanent brist på barnomsorgsplatser. Det ärenligt min mening inte konstruktivt attargumentera utifrån den utgångspunkten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )6 § Vissa ekonomiska regleringar år 1994mellan staten och kommunsektornFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU2 Vissa ekonomiska regleringar år 1994mellan staten och kommunsektorn(prop.1993/94:29).Anf. 43 ():Herr talman! Jag skall börja med att citera enledamot som jag sällan har anledning att citera.Dels för att jag sällan är överens med honon, delsför att han brukar vara så bra själv på att få ut sinaolika åsikter. Hans namn är . Citatetkommer från en motion somheter Kosing till kommunerna. Jag tycker att dethar varit för litet uppmärksamhet kring den.Så här skriver : I kommunerna råder förnärvarande stor brist på pengar. Kommunernaklarar inte längre att upprätthålla en rimligverksamhet för medborgarna. Det drabbar särskiltbarn och gamla. De lagstadgade skyldigheterna kaninte bedrivas på rimlig nivå.Karlsson fortsätter så här: Kommunerna har, trotsden rätt till självbestämmande som följer avgrundlag, av regering och riksdag bundits tillhänder och fötter.Till att börja med skulle det vara intressant att höraom har med sig sitt parti när detgäller den här motionen.Mot den här bakgrunden tycker jag att BertKarlsson borde kunna tänka sig att stödja vårtförslag i det nu liggande ärendet, dvs.regeringsförslaget att man skall bestraffakommuner som utövar sin självbetämmanderättoch väljer att höja skatten hellre än att dra ner påäldreomsorg och barnomsorg.Jag vill också vända mig till somsjälv har en lång erfarenhet som kommunpolitiker.Jag vill fråga om det verkligen är så attkommunpolitiker i genomsnitt är dummare än virikspolitiker. Är de mindre demokratiskt valda?Har vi verkligen rätt att omyndigförklara dem pådet sätt som ni vill göra med det här förslaget?Jag tänker ta den moderata ordföranden ikommunstyrelsen i som exempel. Införfullmäktiges budgetmöte kommande måndag harhon föreslagit en kronas skattehöjning. Det skullege kommunen i ökadeinkomster. Det är inkomster som är absolutnödvändiga för att över huvud taget skallkunna överleva på ett rimligt sätt.Det straff som regeringen vill utmäta åtHaningepolitikerna, inklusive den moderatakommunstyrelseordföranden, är att denomedelbart tar tillbaka 19 av dessa 60 miljonerkronor. Då skulle jag vilja fråga syftet med det här straffet är. Är det attMarietta de skall känna ångeröver att hon har handlat fel? Är det ett gammalthederligt moderat straff eller är det något annatsyfte med det hela? Tycker attHaninge helt enkelt inte behöver dessa 19miljoner?Jag tycker också att vi skulle kunna göratankeexperimentet att vi vänder upp och ner påregeringens förslag. Vi kan tänka oss att kommuneroch landsting, t.ex. genom sina förbund, beslutarsig för att ta ifrån staten skatteinkomster om vi häri skulle hitta på att höja våra skatter,momsen, inkomstskatten eller något sådant.Ur ren konstitutionell synpunkt är tanken intealldeles orimlig. Den kommunalasjälvbestämmanderätten är grundlagsfäst, likavälsom vår rätt att beskatta svenska folket.Jag vill också vända mig till socialdemokraterna.Jag ser att det finns ett par stycken närvarande ikammaren. Ni skriver i ert särskilda yttrande att niinte anser det meningsfullt eller ändamålsenligt attopponera mot de detaljförändringar som nuföreslås inom ramen för det system som ni ogillaroch ej heller medverkat till att införa.Jag kom att tänka på , en tidigarekollega till mig i kommunfullmäktige.Han representerade partiet (r). När vi ladefram våra olika begränsade, sansade och välavvägda budgetförslag brukade han kalla det förfemörespolitik. Han sade att detta att över huvudtaget lägga detaljförslag inom ramen för detkapitalistiska systemet var honom djuptfrämmande. Han ägnade sig inte åt sådanafuttigheter.Det är kanske litet orättvist att dra så stora växlarpå den här formuleringen, men jag hörde att GöranJohansson, socialdemokratisk vice ordförande iGöteborgs kommunstyrelse, i budgetdebatten därhäromveckan tog upp just frågan omstraffbeskattningen av de kommuner som tvingasatt höja skatten. Han ville ta ner finansministerWibble för att försöka tala henne till rätta. Hanbetraktade uppenbarligen inte detta som ettdetaljförslag. Jag kan försäkra att för Göteborgskommun, i den situation som vi befinner oss i, är100 faktiskt inga detaljer. Det ärväsentligheter.Jag vill alltså fråga socialdemokraterna om manskall tolka det här yttrandet som en signal även förfortsättningen. Är det ointressant att nu försökapressa en i grunden felaktig regeringspolitik ett litetsnäpp i rätt riktning för att skapa några flera jobbeller åstadkomma en litet mera rättvis fördelning?Skall vi vänta fram till valet och låta skutan gå i sankför att sedan vinna valet och då börja tänka efterhur vi skall få henne upp till ytan igen?Med detta vill jag yrka bifall till min meningsyttringtill finansutskottets betänkande.Anf. 44 ():Herr talman! Det ärende vi nu behandlar haregentligen sin ursprungliga grund i den omfattandeavreglering av kommunerna som gjordes när despecialdestinerade statsbidragen avskaffades ochersattes av ett generellt statsbidrag.Denna dramatiska förändring beslöt vi om i juni1992 med verkan från . Samtidigtinfördes ett nytt utbetalningssystem förkommunalskatt där den tidigare tvåårigaeftersläpningen ersattes.När vi blickar tillbaka på detta bör detsägas att den omstrukturering och effektivisering avden kommunala verksamheten som pågår runtom i landet skulle ha försvårats avsevärt om dessaförändringar inte genomförts. Borttagandet av despecialdestinerade statsbidragen innebärmöjligheter för kommunerna att söka nya lokaltanpassade lösningar utan de låsningar som detidigare statsbidragsreglerna innebar.Därför har de av gjordaregeländringarna i grunden varit av avgörandebetydelse för mycket av det positivaförändringsarbete som pågår och som innebärett bättre resursutnyttjande i kommunsektorn.Medborgarna får nu mer service för en givensumma pengar.Samtidigt har som bekant dessa ändringar plus ettstort antal andra riksdagsbeslut, inte minst isamband med de två krisuppgörelserna, lett till atten rad ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektorn blivit nödvändiga, särskilt underde första övergångsåren. Den tekniskautformningen av denna reglering kan självfalletdiskuteras när det gäller detaljerna, men densammanvägning som regeringen gjort kan ansesrimlig.Dagens ärende gäller just den tekniskautformningen av denna ekonomiska reglering inför1994. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanhärvidlag.Vänsterpartiet har passat på att i sin meningsyttringta upp en fråga som vi redan behandlat och beslutatom i kammaren, nämligen att de kommuner ochlandsting som inte höjer skatten får en lägreneutraliseringsavgift. Det beslutet, som vi fattade ijuni , har redan haft sin effekt. Det tillhörundantagen att någon höjer skatten 1994.Johan tog upp som exempel.Det är ett specialfall där en skattehöjning kanske ärmer eller mindre oundviklig. Men att mena att detskulle vara orimligt av att uppmuntrakommuner i övrigt att hålla oförändrad skatt harjag mycket svårt att förstå. menartydligen att den regel som vi redan har fastställtskall hävas , i ett läge när kommunerna redanfattat beslut om sin budget och fastställt sinaskattesatser.När , i likhet medandra, skall skriva ner sina minnen om sin tid somv-riksdagsman kommer han rimligen att berätta omhur ologiskt det kändes att som ekonom försvara ensådan linje. kommer han att uttrycka singlädje över att den typ av förslag som syftade till attfördröja ett nödvändigt förändringsarbete ikommunsektorn blev nedröstat här i kammaren.Anf. 45 ():Herr talman! är vänlig nog att troatt jag känner mig så märkvärdig att jag skulleskriva mina minnen. Jag betvivlar att jag någonsinkommer att göra det. Om på att snart börja skriva sina minnen -- detkanske kan vara lämpligt efter nästa val -- skulle detvara intressant att se vad han skriver om det stoltamoderata programmet, om de storaskattesänkningarna som skulle genomföras, vadsom skulle hända med arbetslösheten och annatsådant som stod i regeringsförklaringen. Jag skallinte fördjupa mig i det. Vi kan ta diskussionen omvad vi skall skriva i våra memoarer vid något annattillfälle.Det är riktigt som säger, attprincipbeslutet fattades . Vi anserdock från sida att detta är ett såprincipiellt viktigt ingrepp, detta straff man läggerpå kommunpolitiker som i god demokratiskordning har beslutat sig för att höjakommunalskatten därför att det är nödvändigt. Dettycker vi är så principiellt viktigt att vi fortsätter attopponera oss mot det. Det formella beslutet omlagen fattas ändå i dag.Lennart talar om avreglering. Detta äringen avreglering. Ni håller på att införa ett systemmed straff för kommuner som i god, traditionellkommunal självstyrelseanda fattar ett beslut om attsätta kommunalskatten på en viss nivå. Det ärprincipiellt förkastligt och ett uttryck för enmoderat centralstyrning av kommunerna.Anf. 46 ()replik:Herr talman! talar om att straffakommuner. Jag tror att han har anledning att gåtillbaka och se vad detta ärende egentligen handlarom. Det handlar om att ge de kommuner som intehöjer skatten en lägre neutraliseringsavgift. Det gåri detta läge att räkna ut vad neutraliseringsavgiftenskall bli. Regeringen har kommit fram till att dekommuner som väljer att inte höja skatten får enlägre neutraliseringsavgift. Det är ett sätt för statenatt i detta samhällsekonomiska läge uppmuntrakommunerna att inte höja skatten utan fortsätta ettsamhällsekonomiskt nödvändigtförändringsarbete. Det kallar i dagför straff. Jag tror faktiskt att , somekonom, om kommer att inse att det varnödvändigt.Anf. 47 () replik:Herr talman! använder orden''neutraliseringsavgift'' och ''förändringsarbete''.Om skriver sinamemoarer hoppas jag att han inte använder dessaför vanligt folk totalt obegripliga uttryck. Det ärganska enkelt att konstatera att det handlar om ettstraff. Möjligen kan man säga att de kommunersom inte höjer skatten får rabatt på de böter som niutdömer för dem som gör det. Att det handlar omstraff är fullständigt entydigt. Varje praktisktverksam kommunalpolitiker som ser hur detfungerar, inte minst politikerna i , uppleverdet otvivelaktigt som ett straff och ingenting annat.Anf. 48 ()replik:Herr talman! Jag håller med om att vi kanske inteskall använda konstiga uttryck. ändå kunna medge att det inte är fråga omnågot straff. Det är faktiskt fråga om en belöningtill de kommuner som inte höjer skatten. De fårbetala in en lägre summa pengar till staten än vadde annars skulle ha fått göra.Anf. 49 ():Herr talman! uppfordrar desocialdemokratiska ledamöterna att ha synpunkteri denna fråga. Det kan vi väl ha, för ordningensskull. Men känner väl till vårinställning. Vi har i tidigare sammanhang yrkatavslag på regeringsförslaget i denna del. Vi hardock inte funnit det meningsfullt att aktualiserafrågan på nytt i detta sammanhang. Det är kört, omjag får uttrycka mig slarvigt, både av tidsskäl och avandra skäl. I så måtto håller jag med LennartHedquist. Det är inte mycket jag håller med honomom. Men jag håller med honom om att dettidsmässigt är över för denna gång.Jag studsade till litet när talade omsin tidigare kollega . Jag förstod sedanatt han menade tidigare kollega i fullmäktige iGöteborg. Jag förstår reaktion.Jag har också mött i debatter. Jag kanförsäkra att det sista kommatecknet inte var meddär. Det var bastanta skivor. Det var inte någonfemörespolitik. Men detta är inte femörespolitik.Det handlar om miljoner. Därför har vi tidigaremycket bestämt talat om vad vi anser. Det finns,som sagt, inte skäl att nu ta den debatten en gångtill. Vi kommer att fortsätta den i andrasammanhang.Anf. 50 ():Herr talman! kommer medargumentet att det skulle vara kört. Som jag redantidigare nämnt kommer kommun att fattasitt budgetbeslut . Jag tror inte attHaninge kommun upplever att det är kört. Såvittjag har förstått har representanter för Haningekommun upprepade gånger varit hosfinansministern och begärt dispens från detta straff.Hittills har de fått nej. Jag tror det skulle varaoerhört väsentligt för kommun omriksdagen fattade ett annat beslut än mangjorde i våras.För några veckor sedan väckte ni, ArneKjörnsberg, en särskild motion med anledning avatt det hade hänt dramatiska saker medarbetslösheten . Det betyderrimligen också att frågor av detta slag måste kunnaomvärderas och omprövas. Det som har hänt undersommaren har kanske främst varit att kunskapenom den djupa kommunala krisen har blivitstarkare. Varför inte ändå tro våra borgerligakolleger om gott, så pass att de kan tänka igenomdenna fråga en gång till.Anf. 51 ():Herr talman! Det sista först: Jag har inga sådanaförhoppningar. De borgerliga har bestämt sig föratt detta är jättebra. Kommunerna skär ner på sinverksamhet, avskedar folk osv. Jag har ingaförhoppningar. Det är därför vi i stället lägger framförslag. , som är mycketpliktmedveten, har naturligtvis läst vår storaekonomisk-politiska motion bl.a. med anledning avvad som har hänt. Då har noterat att vi har alla förslag för att mötadet största problemet som finns i kommunerna ochlandstingen just . De tvingas av ekonomiska skälavskeda folk. Det leder i sin tur till att vård ochomsorg blir sämre, förutom att det leder till attmänniskor blir arbetslösa och får ekonomiskaproblem.När den första vägen har varit stängd, försöker viatt lösa problemet på annat sätt. Den frågan är inteslutbehandlad, . Den skallfinansutskottet diskutera under de kommandedagarna och troligen fatta beslut om nästa vecka.Sedan skall kammaren besluta den 15 december.Där har vi fortfarande förhoppningar.När det gäller den andra frågan är det som attspringa rakt in i betongväggen, för de borgerligahar bestämt sig. Därav vårt ställningstagande attinte i detta sammanhang på nytt ta upp den frågan.Anf. 52 ():Herr talman! Jag väljer att tolka det sista som ArneKjörnsberg säger som positivt, att ni fortfarandeändå har förhoppningar om att det skall varamöjligt att påverka den borgerliga politiken. Jaghar läst er stora ekonomisk-politiska motionmycket noggrant. Det finns många inslag i den somVänsterpartiet står bakom. På många punkterhandlar det om att ni i princip upprepar förslagenfrån . Ni måste uppenbarligen innerst innetro att det skall vara möjligt att få de borgerligapartierna att tänka om. Jag noterar det ArneKjörnsberg säger i positiv anda, attSocialdemokraterna inte har gett upp. Ni anser inteatt det är att springa in i betongväggen. Ni tror påatt det skall vara möjligt att samtala omförändringar i den ekonomiska politik som deborgerliga partierna på det stora hela tagetfastställde redan i våras.Anf. 53 ():Herr talman! För att inga missförstånd skall råda,, vill jag säga följande. Mitt litetslarviga uttryck, att det är som att springa in ibetongväggen, syftade på den delen därregeringspartierna, med understöd av Nydemokrati, har bestämt sig för att straffakommunerna om de höjer skatten. Jag håller medom att man kan använda uttrycket straffa. Det vari den delen jag sade att det var som att springa in iväggen. I övrigt har vi inte gett upp. Vi har ettuppdrag från våra väljare att göra det så bra sommöjligt eller det minst dåliga. Vi fortsätter attsträva efter det.Vi är inte så deterministiska att vi låter situationenrulla i väg och tror att problemen skall lösas av sigsjälva -- eller hur de nu skall lösas. Vi vill göra vadvi kan. Det kan jag försäkra om.Jag är säker på att hans replik i den delen bara hadeavsikten att få mig att ställa mig upp och säga detta.Johan vet ju vad vi tycker sedan tidigare.Härmed är det sagt. Låt oss ta det som enutgångspunkt för vidare arbete i finansutskottet.Anf. 54 ():Herr talman! och verkar båda vara företrädare för linjenatt det nödvändiga förändringsarbetet ute ikommuner och landsting åtminstone tills vidareskall upphöra. De åberopar arbetsmarknadsläget.Det verkar vara de obotfärdigas förhinder. ArneKjörnsberg tillhörde ju den majoritet här iriksdagen som fördröjde dennanödvändiga förändring av kommunsektorn.Nu genomförs den. Den hade kunnat genomföras iett bättre arbetsmarknadsläge. Det börunderstrykas att det pågår mycket kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser somkommunerna genomför dessa förändringar. Deleder till att de kommunanställda som i dennaprocess i vissa fall får söka efter ett nytt arbetegenom arbetsmarknadsåtgärder får tillfälle attgenomgå utbildning och få del avkompetenshöjande insatser. Det gör att de i ettkommande bättre arbetsmarknadsläge står mycketbättre rustade att göra insatser inom t.ex. denprivata tjänstesektorn eller i industrin. Det ärgynnsammare för oss i det samhällsekonomiskauppbyggnadsarbete som pågår.Anf. 55 ():Herr talman! säger att detnödvändiga förändringsarbetet i kommunernakunde ske i ett bättre arbetsmarknadspolitiskt läge.Det är sant -- det är verkligen sant. Mellan 600 000och 700 000 människor står utanförarbetsmarknaden.Men ni framhärdar ju! Ni bryr er inte om det. Nividtar åtgärder så att kommuner och landsting detkommande året uppskattningsvis kommer atttvingas att avskeda mellan 25 000 och 35 000personer. Resultatet av det blir bara att dessapersoner går ut i öppen arbetslöshet eller att de fårdel av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Handen på hjärtat, : det vore välkonstigt om man inte satte in kraftfulla åtgärder närarbetslösheten är så stor? Ni har inte ökatinsatsernas omfattning i den takt somarbetslösheten ökat.Resultatet kommer alltså att bli att samhället --staten -- kommer att få stå för dessa kostnader viaArbetsmarknadsfonden. Där finns inga pengar, såvi får låna de pengar som behövs. För att användaden tidigare moderatledaren : Detta är verkligen rundgång. Det enda vi''tjänar'' på förändringsarbetet är att människorhamnar i arbetslöshet och att vård och omsorg blirsämre. Vi socialdemokrater anser inte att det ärekonomiskt rationellt att göra på det sättet.Anf. 56 ():Herr talman! Det är oerhört viktigt att det arbetemed produktivitetshöjning, effektivisering och nyalösningar som görs i kommunerna får fortsätta.Arne Kjörnsberg förespråkar att det arbetet skallavbrytas.Jag har sagt att det hade varit bra om dettaförnyelsearbete hade skett under högkonjunktureni slutet av 80-talet. Då hade vi stått bättresamhällsekonomiskt rustade nu.Att säga att kommuner och landsting kan avbrytadetta jobb vore verkligen att driva förfallet vidare.I stället har man nu möjligheter att ge stora grupperutbildning och beredskap i form avkompetenshöjande insatser så att de kan stå välrustade på en framtida arbetsmarknad. Deåtgärderna vidtas ju.Ni socialdemokrater vill konservera nuvarandestruktur i kommuner och landsting, och det tror jagfaktiskt att man betackar sig för där.Anf. 57 ():Herr talman! Jag vill bara konstatera att LennartHedquist -- moderat och tidigare kommunalråd --inte tror sina egna partivänner ute i kommuner ochlandsting om att vidta rationella åtgärder, såvidahan inte här i genom ekonomiskpolitiskabeslut tvingar dem att göra detta. Jag tror faktisktLennart partivänner på kommunala ochlandstingskommunala befattningar om bättre,precis som jag tror mina egna partivänner ombättre. Vi behöver inte gå fram med piska.Jag noterar skillnaden. Det är uppochnedvändavärlden, herr talman. Jag har alltså störreförtroende för att moderata kommunal- ochlandstingsråd ute i landet är rationella och vidtar förmedborgarna viktiga åtgärder än vad LennartHedquist har. Mycket skall man uppleva här ivärlden!Anf. 58 ():Herr talman! är vi tillbaka till utgångsläget förmin debatt med . Det sker intenågon bestraffning av kommuner som höjerskatten. I motsats till vad regeringen redan anfört ibudgetpropositionen utgår det i stället pengar tillde kommuner som inte höjer skatten. Det är alltsåfråga om en morot och inte om en piska, om jagskall använda det uttryck som in i debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Kommunala bostadstillägg till folkpensionår 1994Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU3 Kommunala bostadstillägg tillfolkpension (prop. 1993/94:5).Anf. 59 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att det inteär lätt att vara låginkomstpensionär i detta land om man skall försöka planera framåt. Det ärkanske inte lätt för någon att planerasärskilt långt framåt beroende på alla de beslut,kontrabeslut och korrigeringsbeslut som gör attsituationen för många människor blir väldigt osäkerpå många områden.En grupp människor som kanske är särskilt känslignär det gäller att oroas av ständigt nya förändringarär nog pensionärerna.Betänkandet handlar om förändringar vad gällerKBT. Jag vill ta upp tre olika frågor som jag trorkommer att skapa ytterligare orättvisor.För det första: Regeringens förslag till nya KBT-regler kommer att medföra att det sker enomfördelning från rika pensionärer till fattiga. Desom har hög pension har ofta en bra bostad ochhögre hyra. De kommer till följd av regeringensförslag att subventioneras med några hundralapparvarje månad -- noga räknat med i medeltal 150 kr.De andra, dvs. de vi här i kammaren ibland kallarfattigpensionärer, kommer att förlora.För det andra: Det skall ske en omräkning avkonsumentprisindex. Pensionärerna kommer inteatt få full uppräkning av sina pensioner. Också det drabbar i störstutsträckning pensionärer med ingen eller låg ATP.För det tredje: Den överföring av ansvaret för KBTtill staten som inte skall medföra någramerkostnader för staten och det system som mangrundar uppbyggnaden på tar inte någon hänsyn tillolika nivåer på subventionerna. I en del kommunerhar man subventionerat med högre belopp och iandra med lägre.En del pensionärer kommer att få mindre och endel mer om regeringen fortsätter på den inslagnavägen vad gäller jämlikhetspolitiken.Vi i tycker egentligen att man skulleta bort bidragsgolvet och låta bidragstaket varakvar -- gärna på den nivå som det ligger på i dag.Det kan naturligtvis kosta några miljoner extra. Vibegär i vår motion just en översyn av hur systemetslår, så att låginkomstpensionärerna inte skalldrabbas av de olika förslagen.Vi begär alltså en konsekvensanalys av hur deföreslagna KBT-reglerna slår förlåginkomstpensionärer.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillVänsterpartiets motion, eftersom jag inte kundedelta i utskottets behandling och få enmeningsyttring införd under mom. 1 och 2.Anf. 60 ():Herr talman! yrkade bifall tillVänsterpartiets motion. Den motionen innehållerett krav att den nedre bostadskostnadsgränsen inteskall sänkas -- hon sade att den inte skall höjas utanbibehållas vid . Den har varitoförändrad, och motionsyrkandet är därföroförståeligt.