prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — Jag vill bara lyfta fram det som SoniaKarlsson sade, att just det som kan se ut som ettargument för att förlägga utbildningen tillKarolinska institutet är ett resonemang om att mandär har haft större delen av den totala utbildningen.Det var utmärkt att påpekade att såfaktiskt inte är fallet. Detta resonemang måstegrunda sig på en desinformation till departementet.Jag har stor förståelse för att sådant kan hända.Som jag sade i mitt anförande har jag också storförståelse för att vissa ärenden kanske inte får denseriösa behandling som de förtjänar. har båderiksdagen och utskottet efter denna debattmöjlighet att rätta till detta dåligt underbyggdaförslag genom att rösta för motion Ub22, vilket jaghoppas att man kommer att göra. Jag tycker inte skall se det som någon form av prestigeförlustatt förlora.Sonia har framhållit detta argument på ettbra sätt. Från någon annan har jag inte hört någraandra argument som talar för Stockholm.Anf. 115 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till detav under överläggningenframställda yrkandet under mom. 12:12. beträffande dimensionering och lokalisering avbarn- och ungdomspedagogisk utbildningdels att bifaller res. 7 av m.fl. (s)dels att hos regeringen begär förslag omden omräkning av anslagen till universiteten iLund, , och ,högskolorna /, , Karlstadoch samt som följer avvad som anförts i res. 7.Detta yrkande kommer att delas ut som ett särskiltyrkande under debatten.I övrigt yrkar jag bifall också till de reservationersom har yrkat bifall tillunder debatten.Herr talman! I flera motioner har visocialdemokrater från framfört vårasynpunkter och önskemål när det gäller den högreutbildningen vid /Borlänge.Högre utbildning och forskning blir allt viktigaresom regionalpolitiskt styrinstrument. Den blir alltviktigare för den enskilda människan och hennesmöjligheter till egen utveckling samt hennesmöjligheter att skaffa sig en plats påarbetsmarknaden. Den blir också allt viktigare förnäringslivets möjligheter att förse sig med anställdasom har hög och rätt kompetens i sinyrkesutövning.I har vi en, vid jämförelse medövriga landet, låg utbildningsprofil. Vi har också ettmycket kärvt arbetsmarknadsläge, mycket pågrund av att de stora basnäringarna inom järn- ochskogshantering har omstrukturerats ochrationaliserats. Det behövs färre anställda iföretagen, men de som skall anställas behöver enannan kompetens än tidigare.I vår region finns en mycket stark efterfrågan påhögre utbildning. Det är oerhört viktigt attutbildningen vid vår högskola tillåts att expandera.Det är därför med besvikelse jag konstaterar attutbildningsutskottets majoritet har avslagit desocialdemokratiska motionskraven om enutbyggnad på 10 000 årsstudieplatser för landet, avvilka /skulle ha tilldelatsytterligare 300 platser.Med små ekonomiska insatser hade vi kunnat gearbetslösa ungdomar, kvinnor och män samt ävende människor som redan har arbete, men sombehöver stärka sin kompetens inför framtidabehov, en hjälpande hand som landet ochnäringslivet hade getts en resurs inför framtiden.Det hade kunnat hjälpa de ungdomar som går utgymnasieskolan att se möjligheter i stället försvårigheter.En annan besvikelse gäller lokaliseringen av denbarn- och ungdomspedagogiska utbildningen.Enligt betänkandet vidhåller utskottsmajoritetenpropositionens förslag om att lägga nerutbildningen vid tre högskolor.Jag har, liksom mina partikolleger i utskottet, insiktom att antalet utbildningsplatser bör skäras ned.Men nedskärningen bör inte drabba bara trehögskolor utan de bör delas upp även på andrahögskolor som bedriver utbildningen.Som framhållits i vår dalamotion har framför alltförskollärarlinjen en regional rekrytering. Detbetyder att länets arbetsmarknad inom dennasektor försörjs av /Borlänge.Länets kommuner ser med oro på möjligheterna attrekrytera utbildad personal och att vidareutbildapersonal till sin barnomsorg. Det är dessutom ettmycket ogenomtänkt förslag som regeringen harlagt med tanke på det växande samarbete som skermellan verksamheterna inom barn- ochungdomspedagogiken och grundskolan.Det är ett hårt slag mot de kvinnor som genom attutbildningen finns nära hemorten sett en möjlighetatt få en fast förankring på arbetsmarknaden eftergenomgången utbildning.Vad beträffar /bördärför av flera skäl de 60 utbildningsplatserna, somvi har föreslagit i vår motion, behållas. Högskolanbör också fortsättningsvis få behålla sinexamensrätt till denna utbildning.Herr talman! Jag är även kritisk mot de förslag tillresurstilldelningssystem som finns i betänkandet,även om det är bättre än det förslag som regeringenhar lagt i sin proposition. Det kommer attmissgynna de mindre högskolorna, framför allt desom har verksamheter i glesbygd och högskolorsom bedriver distansutbildning eller utbildning påhalvfart.Herr talman! Jag har yrkat bifall till den tidigaresocialdemokratiska reservationen av BeritLöfstedt, men också till det särskilda yrkandet somhar framförts här under debatten.I detta anförande instämde (båda s).Anf. 116 ():Herr talman! Det är förunderligt hur olika man kanhantera frågor i denna riksdag. Utskottetsmajoritet går utan att blinka emot ett enigtsocialutskott som tillstyrker en utökadläkarutbildning i . Behovet av en utökadläkarutbildning i norra råder det ingettvivel om. i norra harockså i total enighet påtalat dessa behov, ochuppvaktningar har gjorts från de politiskapartierna. Trots detta är den borgerliga majoriteteninte beredd att just nu ta ställning till en utökning.En fråga som man då ställer sig är: När kan det dåbli aktuellt?Det finns ett väl dokumenterat behov av enutökning av läkarutbildningen. Man har ocksåerfarenheter av att om utbildningen ökas, ger deteffekter så att även orter utanför de stora städernakan få en tillfredsställande läkarbemanning.När man sedan läser motiven till attutskottsmajoriteten avslår motionen, förstår maningenting. Motivet är att det finns några läkare somär arbetslösa i . Därför skall man vararestriktiv med att öka utbildningen.Prognoser över läkarbehovet har med jämnamellanrum redovisats från såväl Läkarförbundetsom från företrädare för landstingen. Det finns fågrupper som är så väl kartlagda som läkarkåren.Därför anser jag att man nu bara ägnar sig åtundanflykter.Ett bevis för detta är inte minst förhållandet att ettenhälligt socialutskott tillstyrker en utökning avläkarutbildningen i just med motiven att deundersökningar som har genomförts visar att enutökad utbildning i innebär att fler stannarkvar efter examen för att tjänstgöra i något avNorrlandslänen. Därtill kommer att storapensionsavgångar, som sker en bit in ,också innebär en ytterligare minskning avläkartätheten.Herr talman! Vad jag tror att det handlar om är attmina norrländska riksdagskolleger på denborgerliga kanten också har insett detta. Detsaknas vilja och kunskap i regeringen om deförhållanden som råder i norra . Jag kan intetolka det på annat sätt, eftersom det i denna debattinte finns någon borgerlig norrländsk företrädareanmäld, trots de stora ansträngningar som också dehar gjort för denna så viktiga fråga.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillSocialdemokraternas reservation 8. Jag stårsjälvfallet bakom även de övriga yrkanden somBerit har anfört i debatten.Anf. 117 ():Herr talman! Jag har inte på något sätt för avsikt attgå i svaromål med någon av de tidigaredebattörerna, därför att utskottsmajoriteten på ettalldeles förträffligt sätt har företrätts av MargittaEdgren och Skånberg. harockså utförligt bemött de senaste inläggen. Därförberör jag inte dessa.Jag vill som avslutning på den här debatten göra detsom jag tror att utbildningsministern skulle ha gjortom han hade kunnat vara här , nämligen tackaför en viktig och intressant debatt.Jag tänker också göra några få allmännakommentarer. har ju haft enmycket intensiv vår och ytterligare debatterkommer att följa. Proposition 1992/93:169 är en deli fullföljandet av regeringens reformstrategi, enstrategi i tre steg som lades fast iprincippropositionen Universitet och högskolor --frihet för kvalitet. Steg 1: att skapa frihet ochincitament för utveckling och kvalitet inom statligauniversitet och högskolor, steg 2: fasta och entydigaregler för relationerna mellan staten och friståendeuniversitet och högskolor samt steg 3: ett förändratickestatligt huvudmannaskap för vissa universitetoch högskolor.Vi kommer här i kammaren att fortsättadebattera den här strategin.Riksdagens beslut ger statligauniversitet och högskolor ökad frihet, bl.a. när detgäller studieorganisation, utbildningsutbud,antagning av studenter och disposition av resurser.Lag och förordning ger garantier för kritiskttänkande, forskningens frihet och rättssäkerhet, förfunktionella beslutsformer och ett tydligtledningsansvar. Vi får en internationellt gångbarexamensordning. Och får vi ett nyttresurstilldelningssystem, ett utbildningsuppdragför varje högskola och regler för examensrätt förfristående högskolor.Den ökade friheten kombineras med stimulans tillnytänkande, kvalitetskonkurrens och ett effektivtutnyttjande av resurser. Universitet och högskolorfår vida ramar men en skyldighet attgenom en ständigt pågående utvärdering ochomprioritering förnya och utveckla. Detta harMargitta på ett utmärkt sätt beskrivit idenna debatt.Den högre utbildningens kvalitet och omfattning ärav avgörande betydelse för Sverigeskonkurrenskraft och för den enskilde. Behoven avökad kunskap ökar ständigt. Detta är en kraftigutmaning för vårt land. Och universiteten ochhögskolorna spelar en mycket viktig roll.Jag håller med om att det är svårt attfånga universitetens och högskolornas roll i ord.Men ett är dock säkert, nämligen att derasmöjligheter att självständigt fatta viktiga beslutfrigör kreativitet och nyskapande.Den högre utbildningen måste byggas ut kraftigt.Och så sker . måste ha minst lika stor delav varje ungdomsgrupp i högre utbildning somandra länder. Fler måste välja längre utbildningar.De tekniska och naturvetenskapliga områdenamåste förstärkas.Men måste utbyggnaden göras på ett sättsom säkerställer kvaliteten, vilket betonas både ipropositionen och av utskottets majoritet. Det ären utomordentligt viktig avvägning som måstegöras.Regeringens strategi och reformarbete stärker destuderandes möjligheter. Mångfald och flexibiliteti utbildningsutbudet stimuleras, och detta ökar destuderandes möjligheter att välja ämnen ochinriktning på studierna. Konkurrensen omstudenterna kommer att leda till lösningar sombättre tillgodoser studenternas krav och önskemåloch dessutom till högre kvalitet.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag framhållaatt vi med detta betänkande tar ett stort steg mot enförstärkt grundutbildning vid universitet ochhögskolor.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i desshelhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Svar på interpellation 1992/93:133 omuppföljningen av parlamentarikerkonferensen iBrasiliaAnf. 118 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit med anledning avparlamentarikerkonferensens i Brasiliaslutdokument, vilka åtgärder som planerasframöver mot bakgrund av Brasiliamötet, och omregeringen avser agera internationellt för deskärpningar i förhållande till Riomötets dokument,som Brasiliamötet föreslår.Berndt interpellation är välkommen, delsför att den ger en möjlighet att utveckla regeringenssyn på utgången av och uppföljningen av UNCED,dels för att den uppmärksammar ett dokument,som till stor del stämmer överens med den svenskaförhandlingslinjen inför om miljöoch utveckling, UNCED.Som jag sagt i ser regeringenRiokonferensen som en framgång. Konferensensbeslut får ses som en början på en långsiktig processmot en miljömässigt hållbar utveckling. De svenskaförhandlingsmålen har i huvudsak tillgodosetts,även om vi inte kunnat nå hela vägen i enförhandlingsprocess, där 181 regeringar söktenighet om slutdokument av ett omfång som långtöverstiger vad man tidigare hanterat i liknandeförhandlingar.Slutdokumentet från parlamentarikerkonferensenom miljö och utveckling i i november 1992är ett ambitiöst dokument som omfattar en mängdav de områden som behandlas i Riokonferensensdokument. Låt mig ta fasta på några av de centralaförslagen i parlamentarikerdokumentet.I dokumentet föreslås att i-länderna till år 2000skall leva upp till biståndsmålet av BNP.Detta mål överensstämmer helt med den linje somde nordiska länderna gemensamt drev införUNCED, men endast med liten framgång.Uttalandet från kan förhoppningsvis ökatrycket på de stora givarländerna att närma sig detav FN antagna målet.Det kan också finnas skäl att erinra om att en av deviktigaste frågorna för många av de fattigasteländerna, särskilt i , ökenspridningen ochtorrområdenas problem, nu följs upp i en särskildförhandlingskommitté under svensktordförandeskap. Målet är att nå överenskommelseom en konvention före mitten av 1994.Vidare föreslås i parlamentarikerdokumentet attden nya kommissionen för hållbar utveckling,CSD, skall ge hög prioritet åt översynen av Agenda21 och åt uvecklingen av mätbara mål ochtidtabeller. beslutade ihöstas om inriktningen på CSD:s arbete. Ett av deviktigare inslagen i CSD:s verksamhet är uppdragetatt granska uppföljningen av ochkomma med förslag beträffande nyasamarbetsarrangemang och ta upp nyafrågeställningar och problem i en dynamiskuppföljningsprocess. kommer aktivt attmedverka i CSD.Den arbetar sedan en längre tidmed flera av sakfrågorna i uttalandet från Brasilien.Ett exempel rör den ekonomiska politiken ochfrågan om nationalräkenskaperna. Regeringensbudgetproposition 1992 innehöll en bilaga omprinciperna för användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Konjunkturinstitutetarbetar på uppdrag av regeringen med att utvecklametoder och modeller för redovisning avsambanden mellan miljö och ekonomi. Sverigedriver även frågan om miljö och ekonomi iuppföljningen av konventionen om biologiskmångfald.Ett annat exempel rör städernas miljö på energi-och vattenområdena. Jag har närmareredogjort för regeringens arbete på området, bl.a.utvecklingen av samordnad investeringsplaneringför en miljöriktig infrastruktur för transporter,överenskommelserna för trafik och miljö istorstadsområdena och det svenska initiativet föratt åstadkomma en god planering av resurserna iÖstersjöområdet. I ett globalt perspektiv harSverige tillsammans med den holländskaregeringen hållit ett expertseminarium om tätorter,miljö och energi i uppföljningen av ochi förberedelse inför världskonferensen om boende-och bebyggelsefrågor . Vi har inom , , tagit initiativ till enregional konferens om miljö och transporter 1996.Vad gäller uppföljningen av konventionen ombiologisk mångfald har regeringen för avsikt attlägga fram en proposition till i juni.Denna kommer att ta upp frågan om ratifikation avkonventionen. Därefter följer förslag som rör dennationella tillämpningen av konventionen,inbegripande en svensk strategi för bevarande ochhållbart nyttjande av den biologiska mångfaldenoch inom ramen för en sådan strategi en svensklandstudie. agerar aktivt i deinternationella förberedelserna för det förstapartsmötet enligt konventionen.Ratifiktionsprocessen går snabbare än förutsett,och konventionen kommer sannolikt att träda ikraft . Den amerikanskaadministrationen har givit signaler om planerar att skriva under konventionen. Deförbättrade förutsättningarna för en amerikanskanslutning till konventionen måste självfallet varmtvälkomnas. Ratifikationen av klimatkonventionenhar aktualiserats genom regeringensklimatproposition till . Detmesta tyder på att konventionen kommer att uppnåerforderligt antal ratifikationer , vilketinnebär att ett första möte med konventionensparter skulle kunna äga rum tidigt 1995. Den nyaamerikanska administrationen har sagt att manavser att stabilisera utsläppen av växthusgaser på1990 års nivå , och presidenten har beställten konkret plan till augusti månad i detta syfte. Denändrade amerikanska linjen kommer med allsannolikhet att få stor betydelse i det fortsattaförhandlingsarbetet inom konventionens ram.Genom regeringens kretsloppsproposition(1992/93:180) föreslås införandet avproducentansvar för ökad återvinning ochåteranvändning och därmed bättre hushållning mednaturresurserna. I propositionen föreslås som ettförsta steg en tillämpning av producentansvaret påförpackningar och papper. Regeringen avser att nugå vidare med att ange konkreta mål och tidtabellerför tillämpningen av producentansvar på nyavaruområden.Regeringen redovisade genom skrivelse1992/93:13, om miljö ochutveckling -- UNCED, till sin synpå UNCED och planerna för uppföljningen. Såsomangivits i skrivelsen avser regeringen attåterkomma till under nästa meden redovisning av hur det svenskauppföljningsarbetet fortskrider och med förslag tillerforderliga åtgärder.I förberedelsen för en sådan redovisning harAgenda 21 och Riodeklarationen skickats ut på enbred remiss. Remissen syftar bl.a. till förslag tillförändringar för integration av UNCED-besluten iden nuvarande svenska politiken ochlagstiftningen, till förslag om ändrade konsumtions-och produktionsmönster i riktning mot enkretsloppsanpassad samhällsutveckling ochkommunernas redovisning av planer för attutveckla lokala . Jag har vidaretillsammans med mark- och planministern ochordföranden i i brev tillsamtliga kommuner uppmanat dem att beakta ochutnyttja Riodokumenten i berörda delar avkommunernas verksamhet med sikte på lokalaAgenda 21, samt bjudit in samtliga kommuner ochlänsstyrelser till ett antal regionala konferenserunder denna vår inför detta uppföljningsarbete.Jag vill framhålla att regeringen lägger stor vikt vidett effektivt uppföljningsarbete på alla nivårer isamhället. Det är mycket positivt att världensparlamentariker har lagt fast en högreambitionsnivå än den regeringarna kunnat uppnåenighet om i . Jag kan försäkra regeringen kommer att verka internationellt föratt utveckla och förstärka slutdokument är ettviktigt led i den process som är i gång för att följaupp beslut och på olika plansäkerställa dess mål om en övergång till hållbarutveckling.Anf. 119 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret,som jag har haft tid att läsa . Svaretinnehåller en hel del bra information. Men jagskulle nog vilja diskutera en del saker som inte finnsmed där.Det är litet tråkigt att den här konferensen har fåttså pass litet uppmärksamhet, i alla fall i Sverige.Det gäller ju ändå parlamentarikernas koppling tillden stora världsmiljökonferensen i , den störstakonferens som FN någonsin har haft.Visserligen deltog inte 180 länder i utanbara ett femtiotal. Men där fanns ändå en ansenligmängd företrädare för den värld som vi lever i. Omjag minns rätt kom det folk från alla regioner ivärlden. Det är väldigt viktigt attparlamentarikerna är ordentligt engagerade isådana här frågor. Till syvende och sist är det ju desom skall fatta besluten. Regeringarna är i ställetverkställande organ.Det intressanta med uppföljningskonferensen iBrasilia efter konferensen i är attställningstagandena var så pass radikala som de var.I vissa stycken blev jag faktiskt något överraskadöver diskussionen. I andra stycken blev jag kanskebesviken.Precis som miljöministern tycker också jag attRiokonferensen var en framgång, i alla fall i denmeningen att det var många länder som varrepresenterade där och att man lyckades enas på såmånga punkter som man gjorde. Men det är klartatt man från svensk sida kan känna en vissbesvikelse över att en hel del av besluten nog varåterhållsamma och litet avmätta.Jag tycker att det är bra, som sägs i svaret, att detpågår en remissomgång i . Om det är rättsom sägs i miljöministerns svar -- och detta verkadevara mycket positivt -- om alla kontakter som tagits,borde det borga för att en hel del svarar. Jag hoppasverkligen att många kommuner verkligen ställerupp och gör en lokal Agenda 21.Vidare är det intressant att ta del av informationenom arbetet med ökenspridningskonventionen ochSveriges engagemang i det avseendet.I min interpellation har jag tagit upp de frågor somjag tycker är viktigast och som berör . I detsammanhanget vill jag utveckla ytterligare någratankar.Miljöministern nämner biståndsmålet -- avBNP fram . Årtalet lyckades man inteenas om på . Volymen däremot ärman överens om sedan tidigare.Naturligtvis är det väldigt viktigt att vi i ,trots att vi backat en del vad avser biståndet,fortsätter att driva kravet på av BNP och attvi internationellt är mycket aktiva härvidlag. Jagförutsätter att även nuvarande regering är aktivhär.Vidare kommenterade miljöministernnationalräkenskaperna. Jag vet att regeringen hartagit en del initiativ och att ärinkopplat. Däremot känner jag en viss osäkerhetnär det gäller den tid som detta kommer att ta. Omjag minns rätt skulle man behöva ha på sigför att hinna prestera ett slutresultat.Sedan undrar jag om det bara ärKonjunkturinstitutet som är inkopplat på detta.Forskarvärlden och kanske också en radmyndigheter borde ägna sig åt den här frågan, somonekligen är oerhört viktig. Det gäller alltså attkoppla samman miljö och ekonomi. Om vi intelyckas göra det på lång sikt, kommer vi förmodligenatt vara väldigt illa ute när vi skall lösa de olikaproblemen. Ekonomin är ju grundläggande förvåra möjligheter att lösa problemen. Därför är detockså väldigt viktigt att vi diskuterar vårskattepolitik. Det är väsentligt att vi får en grönareskattepolitik. Vi socialdemokrater säger i våra tvåstora miljömotioner att vi vill vidareutvecklaskattereformen i den riktningen.Det som sägs i svaret om den biologiskamångfalden är också bra.När det så gäller , sommiljöministern också talar om, är det väldigt viktigtatt driver på samt att vi får mätbara målmen även, som jag skriver, preciserade delmål ochtidtabeller. Den svenska linjen införRiokonferensen var ju att vi skall vara konkreta föratt driva utvecklingen framåt. Men miljöministernger inte något tydligt svar i det avseendet. Jagfrågar därför om det också är den nuvaranderegeringens linje att driva miljöpolitiken så att vikan sätta upp konkreta mål som vi sedan strävarefter att nå.Det har sagts att klimatkonventionen måstevidareutvecklas i nämnda riktning. krävdes just konkreta mål attsträva mot. Men ville inte ställa upp på det.Jag hoppas att den nya administrationen är merintresserad. Dessutom hoppas jag att den inte baraär intresserad av att mötas för att diskutera den härkonventionen utan att den också är beredd tillkonkretiseringar.Jag har fått information om att man i villbelägga importen med en koldioxidskatt. Detskulle innebära att exempelvis svenska varor, somredan är belastade med en sådan skatt, belastas engång till när de kommer till . Det skulle kunnaleda till att svensk industri sätter sig till motvärnmot exempelvis en höjning av den svenskakoldioxidskatten. Detta vore inte bra för vårmiljöutveckling. Jag skulle vilja höra vadmiljöministern har för synpunkter i den frågan ochom han har kommit i kontakt med den.I senare inlägg ber jag att få återkomma medytterligare några frågor.Anf. 120 Miljöminister ():Herr talman! Efter kommentarerhär har jag nog inte särskilt stor anledning attvidareutveckla dessa frågor.Det är riktigt att regeringar är exekutiva organ.Men regeringar är också förhandlande organ, vilketär viktigt i sådana här internationella sammanhang.Jag vill starkt understryka just detta. Det är därförsom jag i mitt svar har ägnat ett betydandeutrymme åt parlamentarikerkonferensen. Detgäller då de punkter som den har tagit upp och attden har uppmärksammats för litet. Där har vi,och regeringen, naturligtvis ett ansvarnär det gäller att försöka förbättra situationen.Också jag hoppas att kommunremissen innebär attvi verkligen snabbt får fram lokalahandlingsprogram. Det finns ingenting från dekonferenser som regeringen eller Miljö- ochnaturresursdepartementet har anordnat som jävardet påståendet. Det är många som kommer tillkonferenserna, och intresset är stort.När det gäller ökenspridningen kan jag säga att viunder förhandlingarna inför , ochäven därefter, fått ett betydande förtroende.