prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Vi hoppas väl alla att den dagenaldrig kommer, men om en vettvilling eller någonvanlig virrpanna får för sig att han skall göraen insats för sitt land genom att slänga enbrandbomb mot flyktingförläggningen i , dåkommer löpsedeln. Då är jag säker på att den syftartill att utnämna hela till ett nytt rasistnäste,precis som man gjorde med för ett tagsedan. Vi vet att det alltid har funnits en positivattityd till invandrare bland det absoluta flertalet avinvånarna där, eftersom har en långtradition som invandrarstad.Jag kan förstå det massmediala intresset för attskapa dramatik och för att skildra den storaKonflikten så fort man kan. Det blir nyhetsmässigtbra och gör sig på löpsedlarna.Därmed skulle vi som vet litet grand om hur detfungerar kunna avfärda problemet. Men såoskyldigt är det ju inte. Det finns de som tror sig hahittat en nisch i politiken på det här området ochsom egentligen vill att det skall vara så som detskildras. De är för övrigt självutnämndarepresentanter för verkligheten. De vill inte skildraverkligheten i eller i andra kommuner, påarbetsplatser eller i grannskap där faktisktnormaltillståndet, om jag får kalla det så, en vanligvardag som den här är att invandrare och svenskarlever och bor och arbetar och pluggar sida vid sidautan några konflikter.Jag tycker att vi här i riksdag har ett ansvarför att lyfta fram den bilden. Det skall inte ske föratt sopa undan eller skyla över illdåden. Vi skall påolika sätt göra klart att vi inte accepterar dem. Mendet behövs att motbilden lyfts fram, eftersom detegentligen inte är någon annan som gör det. Detansvaret känner numera uppenbarligen inte allapartier i riksdag.Jag är faktiskt omtumlad av vad jag fick se i TV frånNy demokratis torgmötesturné . Det äralldeles uppenbart att man vill ha dessamotsättningar, kontroverser och konflikter för attkunna säga till den svenske knegaren, den svenskatanten eller den svenska tonåringen: här, detmångkulturella samhället fungerar inte!Inget samhälle är fritt från konflikter. Det är förövrigt inte alltid säkert att det finns rasistiskaförtecken när Sotlugg och Linlugg slåss någonstansruntom i Sverige.Visst finns det konflikter. Det skall vi inte förneka.Men det är knappast det mångkulturella samhälletsom skapar dem. Det är i stället där vi harmisslyckats att skapa den mångkulturella samhälletsom vi har fått det segregerade samhället med deinbyggda konflikterna.Fru talman! Det är oerhört viktigt att vi fortsätteratt arbeta på olika sätt så att de nya flyktingarnainte blir en grupp som helt kommer att stå utanfördet svenska samhället, utan så att de verkligen finnsmed mitt ibland oss. skall vi föra enöppen debatt kring de dessa frågor också i densvenska riksdagen.Anf. 169 (nyd):Fru talman! Den invandrar- och flyktingpolitik somi dag bedrivs av regeringen saknar förankring i vårtsamhälle. De flesta tycker att en mängd beslut inomflyktingpolitiken är helt vettlösa. Regeringenssenaste typfallsbeslut innebär att man låter 40 000bosnier, och förmodligen ytterligare lika mångaanhöriga, få permanenta uppehållstillstånd. Dettaär milt sagt märkligt. Beslutet måste rivas upp ochde permanenta uppehållstillstånden ändras tilltemporära. När krigshandlingarna upphör iBosnien skall människorna naturligtvis tillbaka.Det var ju deras egen tanke från start. De har jusjälva inte begärt att få permanentauppehållstillstånd. De ville ha en tillfällig fristadmedan kriget pågick.Det är förståeligt att bosnierna söker sig en fristadutanför sitt eget land, där det är krig och terror.Men något skyddsbehov enligt FN:sGenèvekonvention har de inte. Att ge dempermanenta uppehållstillstånd var ju heller aldrigtanken när de kom.Eftersom förhållandena i Kosovo i princip ärlikadana som i Bosnien vad avser etniskdiskriminering och fördrivning från hus och hemfinns det egentligen ingen anledning att fatta olikaasylbeslut för de här båda grupperna. Det är klartatt den etniska rensningen går mycketvåldsammare till i Bosnien än i Kosovo. Men attskillnaderna skulle vara så stora att man för den enagruppen beslutar att i stort sett alla skall ut härifrånmedan man för den andra gruppen beslutar att allaskall få stanna är omöjligt att förstå. Ingenderagruppen skulle ha fått permanentauppehållstillstånd. Så snart förhållandena blevdrägligare skulle naturligtvis bosnierna haåtersänts. Kosovoalbanerna kan inte förstå varförde ska ut och bosnierna in, och jag förstår det inteheller.Allt fler reagerar mot regeringens typfallsbeslut.Jag själv och reagerade direkt påregeringens förslag och anmälde regeringen tillkonstitutionsutskottet. Vi finner det märkligt så fort stängde fattade dettabeslut. Man frågade inte till råds, ochinte heller kommunerna som skulle administreraoch ta emot dessa människor. Man kanske inte ensfrågade man fattade beslutet hade regeringenförmodligen gjort vissa beräkningar på vad dettaskulle kosta och utgick tydligen ifrån attkommunerna skulle vara nöjda med att få 138 300kr per flykting och dessutom bli av med en deltomma lägenheter. Men regeringen misstog signaturligtvis även här. Några kommuner är lojalamot propåerna, andra är helt negativa medan en delnu idkar ekonomisk utpressning mot regeringen.Alltså blir det ännu dyrare.Kulturministern kommer med flottaerbjudanden för att få kommunerna positivtinställda. Men allt skall ju svenska skattebetalareställa upp med. De som kommunerna fårräcker enligt revisorer i genomsnitt barai 18 månader. Sedan står kommunerna där med sinförsörjningsplikt för sina nya invånare och måstesåvitt jag förstår välja mellan höjda skatter ellerneddragningar i service, vård, skolor, äldreomsorgm.m för att täcka hålen i kommunens budget.Regeringen ville visa handlingskraft -- kosta vad detkosta vill -- och kommer notan.Man kan ju också undra om det är motiverat urhumanitär eller etnisk synpunkt att hjälpakrigsherrarna i jugoslavienområdet att bli av meddet som de ser som sitt problem, dvs. denmuslimska bosniska minoriteten i ett storserbisktrike. Alla vet att vi hjälper mångdubbelt fler om visänder medel till FN:s flyktingkommissarie i ställetför att ta hand om människorna här. I medierna kanman se att FN:s flyktingkommissarie får klara sigmed för livsuppehållande hjälp iläger i närområdet.Vad är då kostnaden i ? Ja, den initialakostnaden är 138 300 krper vuxen och per barn. Men är kostnaderna inte noll, och ingen trorväl detta heller. Jag kan ju ta min egenhemkommun som exempel. Här ärsocialbidragsnormen förensamstående, eller ca . Men härtillkommer samhällets kostnader för sjuk- ochtandvård, skola, hemspråksundervisning,bostadsbidrag och barnbidrag. Ingen tror väl atttotalkostnaden understiger per år.Om UNHCR:s årskostnad på skulle varakorrekt så skulle vi hjälpa 50 gånger fler om vi sattein hjälpen där de är i stället för där vi är.Regeringens generositet innebär att vi hjälper 50gånger färre än vad vi skulle ha gjort om vi säntpengarna till FN:s flyktingkommissarie. Är dethumanitet att kanske 49 bosnier får sätta livet tillbara för att regeringen rekommenderatInvandrarverket att ta emot den femtionde iSverige?Regeringen har ju också för avsikt att ta emot enkvot av 1 000 bosnier . Hurskall den uttagningen gå till? FN:sflyktingkommissarie värjer sig mot tanken. Härkommer kostnaderna upp igen. Om vi nu är så rikaatt vi kan ta emot ytterligare 6 000 bosnier dettabudgetår till en årskostnad på perperson vore det väl bättre att se till att 300 000bosnier till samma kostnad fick chansen attöverleva vintern nere i Bosnien? Vad är det förhumanism att hjälpa färre här än fler där? Nydemokrati kommer att motsätta sig regeringensförslag om en månatlig kvot för bosniska flyktingar.Fru talman! Eftersom medierna försöker tala omatt Ny demokrati nu skärper flyktingpolitiken skalljag mycket kort nämna några inslag i denflyktingpolitik jag lagt fram i vår riksdagsgrupp.Enbart konventionsflyktingar gesuppehållstillstånd. Tillstånden skall vara temporäraunder en tioårsperiod. Katastrofflyktingar, t.exbosnierna, skall hjälpas på plats. Låt oss satsa pådet som kallas för kvotflyktingmottagande.Möjligheterna att få uppehållstillstånd efter inresapå eget initiativ skall begränsas. Krav påidentifikation eller legitimation ställer sig numerade flesta bakom. Men jag vill också att man skallkunna styrka sitt skyddsbehov genom dokument,vittnesuppgifter eller t.ex. genomAmnestyrapporter.Med mitt förslag behövs i princip inte längre någotInvandrarverk -- kvotflyktingarna i FN:sflyktingläger runtom i världen är redan bedömdasom konventionsflyktingar. Men jag vill ocksåkoppla ihop vår framtida biståndspolitik med denresurs som flyktingen utgör i arbetet att bygga uppsitt gamla land.Vi vill främja en aktiv repatrieringspolitik. Mankommer hit, man bor och lever här, man utbildarsig och återvänder sedan för att med sina nyakunskaper hjälpa till att bygga upp sitt land. Vi troratt dessa människor som i sitt hemland kämpat fördemokrati, mänskliga rättigheter och ekonomiskutveckling också vill hjälpa till i återuppbyggnadenav sitt land. Om förhållandena inte medgeråterflyttning får man stannahär. Då -- men först då -- kan man få svensktmedborgarskap.Fru talman! Tyvärr hinner jag inte utveckla vårflyktingpolitik mer , men jagåterkommer.Anf. 170 () replik:Fru talman! Det var väldigt mycket siffror i LarsMoquists anförande. Det är mycket populärt attstapla siffror på varandra och tala om hur mycketdet kostar. Det är också ett sätt att skrämma uppfolk inför invandrar- och flyktingpolitiken.Jag skulle vilja veta följande: Har gång försökt att räkna ut hur mycket han harkostat det svenska samhället? Det är nästanomöjligt att definiera. Vi avkrävs väldigt oftabesked om hur mycket flyktingpolitiken kostar. Detär helt omöjligt att räkna ut hur mycket en heltvanlig svensk som har bott här, lever och verkar,har kostat det svenska samhället. Ännu svårare ärdet att beräkna hur mycket man tillför genom attdelta i produktionen, osv.Det skulle vara intressant att få veta detta. Om detgår att räkna ut detta för flyktingpolitiken borde detrimligtvis gå att göra ett sådant räkneexempel ocksåför en svensk riksdagsman.Anf. 171 (nyd) replik:Fru talman! frågade vad LarsMoquist skulle kosta i och vilka kostnaderjag har medfört för det svenska samhället. Jagskulle tro att jag har kostat samhället ganskamycket pengar. Jag är byråkrat och har suttit somadministratör inom statlig verksamhet. Jag skullekanske ha varit bortrationaliserad mycket snabbareän vad jag kommer att bli , nämligen den 31december 1993, eftersom jag är anställd vid enlänsbostadsnämnd.Jag tycker i och för sig att det är ganska befängt attta upp detta resonemang. Ingen har ifrågasatt att deinvandrare som kommit till , närvi hade arbetskraftsinvandring, har varit etttillskott i svensk ekonomi och tillfört Sverigemycket på resurssidan. Det är en helt annansituation som vi upplever när vi har flyktingar,dvs människor som bara har ett skyddsbehov.Under hela sin tid här i har de kanske ingenmöjlighet att komma in på den svenskaarbetsmarknaden. Så är det faktiskt i dag.Med den arbetslöshet vi har , det finns fyragånger så många arbetslösa invandrare somsvenskar, kan vi inte förvänta oss att dessamänniskor har möjlighet attförsörja sig själva. Det behövs inte raddas upp såförfärligt mycket siffror. Detta kommer kanske attförlängas med ytterligare genomregeringens förslag att man skall ge kommunernaett litet extra tillskott på 25 000 kronor.Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är mer befängt att diskutera vad de som kommer hit därför att dethar ett skyddsbehov, dvs. de som flyr undanallvarlig förföljelse, kostar.Det hade varit mer rimligt att diskutera detta underen reglerad invandrarpolitik när man tog hitarbetskraft. Det gjordes förmodligen också sådanasamhällsekonomiska beräkningar av kommuneroch näringsliv tillsammans. Det hade varitrimligare.Däremot tycker jag faktiskt att det är befängt attdiskutera vad det kostar att ge en människa skyddundan förföljelse, tortyr och dödsstraff.Sedan förstår inte jag varför det skulle vara så svårtför människor som får ett permanentuppehållstillstånd att återvända när tillfälle gives.Det är precis lika enkelt för dem att välja attåtervända. Det är väl så att flyktingar som kommerhit och som kan återvända, gör det mycketsnabbare än vad arbetskraftsinvandrarna som kompå 70-talet någonsin gjorde.Anf. 173 (nyd) replik:Fru talman! Beträffande skyddsbehovet är de somkommer från Bosnien, Kosovo och helaJugoslavienområdet inte vad vi kallarkonventionsflyktingar. De har inte ett skyddsbehovenligt Genèvekonvention. Jag skulle viljakalla dem för katastrofflyktingar. Jag tror attregeringen inte har något begrepp för den gruppen.Jag tror att man kallar dem för hjälpsökande. Jagtycker att vi gott kunde mynta begreppetkatastrofflyktingar.Detta är människor som flyr från krig,naturkatastrofer, svält och umbärande. Men det ärinte människor som har det som FN definierar somett skyddsbehov, dvs. att de personligen ärförföljda på grund av sina politiska eller religiösaåsikter.När det gäller kostnaden är det konstigt att Maj-LisLööw inte lyssnade på mitt anförande. Det ärmöjligt att repliken var författad i förväg. Jagpåpekade att vi hjälper mångdubbelt fler om vi gördet på plats. Jag har varit mycket försiktig när jaghar tagit fram dessa siffror. Det kanske är så hjälper 100 gånger fler människor på plats änhär i , men jag har valt att säga att vi kanskehjälper 50 fler med det siffermaterial jag hade. Vadfinns det då för anledning att ta hit en flykting tillSverige och ge den ett permanent uppehållstillståndi stället för att se till att motsvarande medel tillförs iJugoslavienområdet och där hjälper 50 gånger fler?Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill , som , börja med attuttala mitt missnöje med att flykting- ochinvandrarfrågorna behandlas i samma debatt. Bådaområdena är mycket stora och har vitt skildaproblemställningar. Vart och ett av dessa områdenskulle förtjäna en egen debatt.Även om utplaceringen av människor frånBosnien-Hercegovina ute i kommunerna är denhetaste frågan på massmediernas dagordning justnu, vet vi alla att det finns många kommuner somLjusdal, som tog upp. Jag villanvända mina knappa minuter här till att tala omvärnandet av asylrätten.FN:s flyktingskommissariats exekutivkommittéavslutade sin 44:e session. har sommedlem av exekutivkommittén och en avflyktingkommissariatets största bidragsgivare ettmycket stort ansvar att bidra med förslag ochinitiativ för att söka lösningar på svåraflyktingproblem både i och i övrigavärlden.Amnesty International offentliggjorde innan mötetsina rekommendationer till kommittén. Amnestyansåg att de åtgärder på flyktingområdet som nuvidtas av några mäktiga stater hotar attunderminera det internationella systemet för skyddav flyktingar. Man ansåg också att åtgärdernastrider mot de rekommendationer som tidigareantagits av Excom. Man ger en rad exempel pådetta, bl.a. agerande när det gälldeskyddsbehovet för asylsökande från till USA.Men det gällde även detta att EG:s regeringar vidsitt ministermöte antog enrekommendation som är starkt oroande. Denhandlar bl.a. om en harmonisering avtillämpningen av första asylland, s.k. säkra tredjeländer. Den säger att ett land skall godtas somförsta asylland även om viktiga villkor somflyktingkommissariatet uppställt inte är uppfyllda.Det gäller kravet på att det finns garantier för attdet första asyllandet medger den asylsökande attresa in i landet och ger möjlighet att få asylansökanprövad under ett rättssäkert förfarande.På senare tid har jag fått information om att även vii försöker att avvisa asylsökande till sådanaländer. Vi i anser det vara absolutnödvändigt att stärka och stödja FN och dess olikaorgan, t.ex flyktingkommissariatet. Vi måstearbeta med och inte mot flyktingkommissarien.När det gäller åtgärder från EG:s medlemsländerför att begränsa antalet asylsökande frånJugoslavien, innebär dessa att människor tvingaskvar i områden där fara för deras liv och frihetföreligger.Nu kommer många rapporter om att flyktingar frånBosnien-Hercegovina även hindras att ta sig övergränsen till . Om andra europeiska staterinte hade infört visumtvång för bosnier, hadesannolikheten att de kroatiska myndigheternaskulle bryta mot sina internationella skyldigheterpå det här sättet varit mindre.I det sammanhanget vill jag påpeka att det förSveriges del kanske hade varit bättre att besluta omtillfälliga uppehållstillstånd i stället för att införavisumtvång. Men vi vill naturligtvis inte riva uppbeslutet . Det hade kanske varit psykologisktriktigt då, men skulle det uppfattas som eneftergift till främlingsfientligheten.Länderna i och har alltsåvidtagit åtgärder som man påstår skall minskamissbruket av asylrätten för att på det sättetmotverka främlingsfientlighet. Men dessa åtgärderhotar att underminera hela det internationellasystemet för skydd åt flyktingar, tvärt emot sinauttalade ambitioner.Kan invandrarministern ge oss en redogörelse förde svenska insatserna vid , särskilt ivad mån man tagit upp de frågor som t.ex. Amnestyförde fram.Jag har tagit del av tolkning avregeringens praxisbedömning när det gällerpersoner från Bosnien, vars ärenden nu skallbedömas. Där skriver man bl.a. att det endast ärpersoner som har varit politiskt aktiva eller varitutsatta för grova kränkningar av de mänskligarättigheterna som bör komma i fråga förflyktingskap eller de-facto-flyktingskap. Jag villveta om ställer sig bakom denslutsatsen och tolkningen av Genèvekonventionen.Skall det i så fall gälla asylsökande även från andraländer?Anf. 175 (nyd) replik:Fru talman! säger att man nu intekan ompröva regeringens beslut att ge bosniernapermanent uppehållstillstånd och att det skulle varaen eftergift för krafter som verkar förfrämlingsfientlighet. Jag har svårt att förstå det.Om man upptäcker att man har fattat ett tokigtbeslut, varför kan man då inte riva upp det?Jag skulle vilja fråga om intevänstern uppfattar det som ett slöseri med svenskaskattemedel, att använda dem för att ta bosniskaflyktingar till när man i stället kunde hahjälpt mångdubbelt fler på plats. Vänstern tyckerju alltid att flyktingpolitiken och behandlingen avmänniskor som lider nöd skall baseras påhumanitära skäl. Varför skall man då inte prioriterahjälpen via UNHCR, om man nu har bestämt sigför att ge ett visst stöd till dessa människor? Varförinte se till att stödet lämnas där de människorna är,i stället för där vi är?Anf. 176 () replik:Fru talman! Det kanske var ett tokigt beslut när detfattades. Psykologiskt hade det kanske varit bättreatt ge tillfälliga uppehållstillstånd. Då kanske dethade varit lättare att få ut människor ikommunerna. Naturligtvis måste det finnas entidsbegränsning för ett tillfälligt uppehållstillstånd.Slutresultatet hade förmodligen blivit detsamma ialla fall, att det hade blivit ett permanentuppehållstillstånd. Om man åker tillbaka till sittland eller inte har inget att göra med om man hartillfälligt eller permanent uppehållstillstånd.Hur menar att man skall hjälpamänniskorna på plats i krigets Bosnien? Hur skallman kunna upprätta flyktingförläggningar iBosnien? är det mycket stora svårigheter förFN att ens få fram det allra nödvändigaste när detgäller mat och medicin till dessa människor.Däremot tycker jag att det är fel med detvisumtvång som har införts. Om man sättervisumtvånget i relation till flyktingkvoten, hade jagföredragit att man inte infört visumtvång. Det är nusom kriget pågår och människor dör. Det är nu sommänniskor behöver fly. Man kan inte utan vidaresäga att detta skall ske i ordnade former och att viskall ta hit dessa människor någon gång i januari.Anf. 177 (nyd) replik:Fru talman! Det som säger om skulle ha haft en annan attityd gentemotkommunerna speglar bara ren taktik. Man skulleha valt att införa tillfälliga uppehållstillstånd istället för permanenta av taktiska skäl. Det ärmycket märkligt. Jag tycker att det är konstigt attBerith inte ser de framtida bekymmer somdet kan innebära, både ekonomiskt och etniskt.Det kan innebära att vi i land får inytterligare 80 000--100 000 människor, med deekonomiska resurser det kräver.Berith tar upp frågan hur UNHCR skallkunna verka i detta område. UNHCR verkar i dettaområde precis som man gör överallt annars ivärlden. Om man inte kan ordna ett flyktinglägerinom området, gör man det i så nära anslutning tillområdet som möjligt. Man lägger det på andrasidan gränsen. sätter UNHCR in hjälp iJugoslavienområdet. Det är egentligen bara att setill att FN:s flyktingkommissarie får resurser för attse till att man ordnar det hela i området, så att inteKroatien får ta hela bekymret. Samtliga länder --jag tänker då främst på europeiska länder -- skalldra sitt strå till stacken och hjälpa till, så attUNHCR kan ordna detta.Anf. 178 () replik:Fru talman! Dessa människor finns ju här. MenarLars Moquist att vi skall sätta dem på bussar ochskjutsa tillbaka dem ner till området?Det finns flyktingläger i som ochandra länder lämnar bistånd till. Men det somhänder , i och med att den övriga delen avEuropa har infört visumtvång, är att flyktingar somfinns i krigsområdet hindras att ta sig över gränsentill . När övriga stänger sina dörraroch överlåter åt grannländerna att ensamma tabördan, rubbar man den mycket känsliga etniskabalansen. Vi ser exempel på det . I Makedonienhar man börjat avskeda etniska albaner, som harbott och arbetat i kanske hela sitt liv,efter samma mönster som serberna gör i Kosova.Kriget sprider sig om man försöker stänga in det,därför att trycket blir för starkt. Den insikten måsteandra europeiska länder ha.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 179 (m):Fru talman! På arbetsplatser, på möten ochsammankomster, i hemmen, i samtal man och manemellan och i massmedia diskuteras nu flykting-och invandrarpolitiken. Få politiska frågorengagerar allmänheten lika mycket.Frågor ställs. Hur skall vi klara av att ta hand om100 000 bosnier, när vi redan har så många andrainvandrare att ta hand om? Varför ger man intetillfälliga uppehållstillstånd? Hur mycket kostarinvandringen? Hur har vi råd? Hur skall vi ordnajobb? Varför skall vi ta på oss dessa åtaganden, närvi skär ner i den kommunala barnomsorgen,äldreomsorgen och skolan? Varför är sågeneröst, jämfört med alla andra länder iVästeuropa? Sådana frågor kommer ständigt när viär ute på möten.Det är en sak att ta till sig människors oro och varalyhörd. Det måste vi vara, vi som är politiker idenna församling. En annan sak är att agera somNy demokrati. Jag beklagar att Ny demokratislivsluft tycks bestå i att underblåsa och exploateramänniskors oro. Vem tjänar på detta? Varjeinsiktsfull människa vet att det inte finns enkla svarpå alla dessa svåra frågor. Ny demokrati har glömthumaniteten.Nu gäller det för oss att hitta en balanspunkt, enlinje där vi kan förena en humanitär syn påflyktingproblemen med en realistisk och effektivutformning av politiken inom detta område. Vimoderater har förespråkat enpolitik vars syfte just varit att förena humanitet medrealism. Flera andra partier tycks nu också insebehovet av en sådan inriktning.Jag vill i korthet nämna några moderataståndpunkter. Insatser internationellt och isamverkan med andra länder är avgörandeför att man skall kunna undvika attflyktingströmmar genereras. Ett EG-medlemskapär viktigt härvidlag. Insatser för flyktingar inärområdet måste få en ökad betydelse i framtiden.Skyddsbehovet skall vara avgörande när asylbeviljas. Vi bör ändra asyllagstiftningen ochsamordna den med övriga västeuropeiska länder.Det skulle innebära att skallgälla i första hand, låt vara med kompletteringen attäven starka humanitära skäl, som företes vid enansökan, kan bli asylgrundande.Anhörigbegreppet bör snävas in och ett kvotsystemför anhöriginvandring övervägas.Repatriering bör vara huvudspåret, vilket innebäratt lagstiftningen om tillfälliga uppehållstillståndmåste byggas ut. Ökade åtgärder för att stimulerarepatriering behövs, inte minst för de bosnier somnu tas emot. Bättre kontroll av invandringen ärockså önskvärd.