prot · GG09113 · 1993-05-19 00:00:00 — Men av uppslitandekamp med många offer och förlorade år i fängelserkan det ändå nu skönjas en ljusning förmänniskorna och nationen Sydafrika.De ledande politiska grupperingarna i --regeringen, ANC och det zulubaseradeInkathapartiet -- kom för någon vecka sedanöverens om att fria val skall hållas inom ett år.Delegaterna i författningsförhandlingarna, somhålls utanför , har lovat att inom fyraveckor, ungefär den 2--, komma överens omvaldatum. Valet skall hållas senast den 30 april1994. Parterna var ense om att innan valdatum kanfastställas skall de ha lyckats fastställagrundläggande principer för en ny författning. Sådet är bråda dagar nere i nu.Men det ser nu ut som om en avvit överhöghet i skulle kunna avslutas.Samtidigt hoppas vi att kan utvecklas tillett multikulturellt samhälle där vit och svart ocholika etniska grupper lever i fredlig samexistens.Just nu är förhandlingarna i ett mycket känsligtskede. Det är viktigt att de två mest betydandeparterna i den pågående förhandlingen, dvs. ANC,som omfattar den största delen av den svartabefolkningen, och , vars nyatillmötesgående politik har anslutning avhuvuddelen av den vita befolkningen, kommer urförhandlingarna med politisk trovärdighet, entrovärdighet som sedan kommer att behöva stödoch arbetsro.Apartheid har bromsat upp så mycket i Sydafrika.Våld och fattigdom präglar en stor del avtillvaron. Mer än hälften av befolkningen kan inteläsa eller skriva på grund av apartheidpolitiken.Enligt en uppgift är spännvidden i fråga omlärartäthet i landet som helhet en lärare på 18elever i vita skolor till en på 65 i svarta skolor.Arbetslösheten i landet är bland denarbetsföra befolkningen. av hushållen saknarelektricitet, trots att elproduktionen i ger ett överskott på elkraft.Fru talman! När valdatum fastställts och kanskeockså ett övergångsråd tillsatts, är det ändå viktigtatt den på olika sätt fortsätteratt stödja landet. Det svenska biståndet tillSydafrika har tidigare motiverats utifrånsträvandena att främja demokratiseringsprocessenoch att minska fattigdomen. Det är motiv sommåste gälla också ett bra tag framöver.Sydafrika är egentligen ett rikt land. Men landetsekonomi har utvecklats mycketdåligt.Våldet, oron och osäkerheten om vilken politiksom kommer att föras kommer även ett tagframöver att hindra investerare att satsa iSydafrika. Men det är genom ekonomisk tillväxtsom de stora sociala behoven kan tillgodoses ochförväntningar på bättre levnadsvillkor mötas. Fördet krävs också en annan människosyn. Dethandlar om människors lika värde.Det är viktigt att nu utvecklas åt rätt håll.Vi som på olika sätt försöktstödja den demokratiska processen harfortfarande, även efter valdagens fastställande, ettmoraliskt ansvar att utveckla något vettigt av detsatsade engagemanget och de ekonomiska medlen.Men ett villkor för att utvecklingen skall gå åt rätthåll är att de stabila krafterna, som utgörs av ANCoch , får ett andrum så att derasarbete kan fortskrida. Den civiliserade ochdemokratiska världen måste ge dem det moraliskastöd som krävs för att destabiliserande extremakrafter inte skall få den styrka och utbredning de såhett önskar.Den mångåriga kampen mot apartheid som Sverigemer eller mindre varit delaktig i på olika sätt måstenu utvidgas till att bli ett aktivt stöd tilluppbyggnaden av ett demokratiskt Sydafrika.Biståndet till måste anpassas i takt medutvecklingen mot demokrati. Det säger vi också ibetänkandet.Det betyder att stöd måste ges till förberedelser ochgenomförande av val samt till förebyggande avpolitiskt våld. Det som jag kallar för den socialainfrastrukturen behöver få stöd i form avexempelvis uppbyggande av nya demokratiskainstitutioner och frivilliga organisationer.Utbildning av de stora fattiga samhällsgrupperna ärkanske en av de viktigaste åtgärderna på både kortoch lång sikt.Mordet på visade hurskör demokratin och uppbyggnaden av den är ochhur svårt det är att få en grogrund för den där dentidigare inte funnits. Marken måste nogaförberedas för att demokratiplantan skall fåfotfäste. Här har vi fortfarande en mycket storuppgift i att påverka demokratiprocessen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 8 ():Fru talman! Jag skall fatta mig kort eftersom det ärett i stort sett enigt utskott som för fram dethär betänkandet. Vi i är oerhörtglada över att det är en i stort sett enig riksdag somi dag går till beslut i den här frågan. Vi har en stabilmajoritet i för att upphävandet avsanktioner skall kopplas till inrättandet av ettövergångsråd m.fl. krav som den demokratiskarörelsen i ställer. Det är mycket viktigt attvisa på att den kopplingen finns och att vi iriksdagen anser att den skall finnas.Det fortsatta stödet till ANC är en lika viktigbeståndsdel. Vi har sett att ANC utgör större delenav den folkliga rörelsen i . ANC är inte,som Ny demokratis representant försökte hävda,en liten marginell socialistisk rörelse. ANC harvisat en oerhörd politisk mognad och kan på ettaktivt sätt föra fram till demokrati.I det här betänkandet tas frågan om dispenser upp.Vänsterpartiets motion avfärdas med att det bara ärnågon enstaka dispens som har givits fråninvesteringsförbudet. Vi avsåg ävenhandelsförbudet. Vi vet alla här att det har skett enmycket generös dispensgivning där. Jag är ocksålitet överraskad över skrivningen, eftersom frågandiskuteras i . Vi har tidigarehaft diskussioner här i kammaren med UlfDinkelspiel om detta. Det har inte förefallit varaden mycket restriktiva hållning som vi iVänsterpartiet gärna hade sett.Fru talman! Med tanke på att det är en i stort settenig riksdag som går till beslut i den härfrågan -- jag vill gärna instämma med de tidigaretalarna på den här punkten -- tycker jag att det ärytterst förvånande att vi inte har någonrepresentant från regeringen här. står vi ju ännuen gång inför den situationen att gåremot regeringen. Regeringen har trots myckettydliga signaler från lagt fram enskrivelse fast man vet att det finns en klar majoriteti som går emot den.Det har också funnits en rad oklarheter vad gällerdet fortsatta stödet till ANC. Man har bl.a. pekatpå att har givit signaler tillden vita rasistiska regimen och sagt att det inte allsär säkert att vi fortsätter med stödet till ANC osv.Det var också inne på. Det hade varitav största vikt att antingen vår biståndsministereller vår utrikeshandelsminister uppträtt här för att understryka behovet av ettfortsatt stöd till demokratiprocessen i Sydafrika.Det hade haft ett mycket stort värde. Jag är mycketöverraskad över att regeringen inte anser sig ha tideller möjlighet att delta i den här debatten.Fru talman! Jag skall sluta med att yrka bifall tillhemställan i det här betänkandet.Anf. 9 ():Fru talman! När apartheidsystemet år 1948presenterades som den framtida modellen för hurSydafrika skulle formas och styras och som denframtida lösningen på hur rasisternas förhållandetill den afrikanska urbefolkningen skullepermanentas var det en provokation mot resten avvärlden.Att bara efter de demokratiska krafternasseger över diktaturstaterna i andra världskrigetforma en stat på rasismens grundvalar var dömt attmisslyckas i ett längre perspektiv. Motkrafternaskulle lyckligtvis visa sig starkare.Hur det skulle ta att bryta nerapartheidsystemets omänskliga och förnedrandestatsbildning skulle bl.a. komma att avgöras av hurresten av världen och världssamfundet skullereagera och förhålla sig till den sydafrikanskastaten.Den orimliga, omänskliga och förnedrandemänniskosyn som apartheidsystemet representerarväckte som sagt starka motkrafter. Allt starkarekrav restes på att isolera och med fredliga medelbekämpa , dock ej av alla. Högerkrafterav olika schatteringar sökte argument för attförsvara apartheidsystemets existensberättigandeoch på olika sätt mildra och tona ner kritiken. Detskedde även här i Sverige.Argument av typen att man inte skall blanda sig iandra länders inre angelägenheter, och detförhållandet att man visade en mjuk ochundfallande attityd samt en konstlad förståelse förapartheidföreträdarnas filosofi, mår bäst av att tynabort i glömska. De sista dödsryckningarna när detgäller denna inställning kan dock spåras i denisolerade reservation som Ny demokrati fogar tilldagens betänkande.Världssamfundets, och inte minst , envisafördömande av apartheidsystemet som möjligstatsbildning har äntligen börjat ge resultat.Apartheidsystemet befinner sig i sinadödsryckningar, men vi är ännu inte framme vidden slutliga dödsförklaringen.Sanktionerna gentemot har haft åsyftadverkan och gett resultat. Det råder inget tvivel omdet, även om röster hörts om att så ej är fallet. Detär som regel röster som aldrig önskat eller aktivtverkat för en förändring och ett nedbrytande avapartheidsystemets innersta filosofi.Sveriges klara avståndstagande från ochbekämpande av apartheidsystemet har varitkraftfullt och i långa stycken ledande. har iFN och i andra fora varit pådrivande för att försökapåverka och förändra situationen i , bl.a.genom kraftfullt stöd till ANC. Precis somframhålls i den utrikespolitiska deklarationen från1987 var detta något som avvek från Sverigestraditionella linje i sanktionsfrågor. Det var enengångsföreteelse som motiverades just avapartheidfrågans helt unika karaktär.Personligen mötte jag på ettmycket konkret sätt apartheidsystemets grymmaansikte när jag anlände tillKapstaden och skulle sända ett telegram hem tillSverige för att berätta att jag kommit fram tillSydafrika.Utanför stod två köer vidvarsin ände av huset -- en kö för vita och en kö förfärgade och svarta. Att som vit i protest försökaställa sig i den icke-vita kön avvisades bryskt. I denstunden lovade jag mig själv att varhelst möjlighetgavs verka för en förändring av denna ovärdiga ochinhumana människosyn.30 år har gått . Apartheidsystemet liggeri sina dödsryckningar, men det rör sig fortfarande.Inte förrän alla, vita som svarta, förstått attapartheidsystemet för alltid skall förpassas tillhistoriens skräpkammare kan motståndet motsystemet läggas ner.Som i så många andra frågor inom politiken fordrasäven i Sydafrikafrågan en stor uthållighet ochenvishet. Enligt mitt förmenande har tyvärruthålligheten och envisheten inte visat sig varatillräcklig när det gäller sanktionspolitikengentemot . Det kan i ett längre perspektivfå oönskade konsekvenser. Att inte hålla helasträckan ut vore olyckligt. Jag befarar att mångaländer släppt sanktionerna alltför tidigt.En viss otålighet har också kunnat förmärkas frånregeringens sida vad gäller hävandet avsanktionerna och upphävandet av stödet till ANC.Det framgår av den proposition som lagts fram ochav de uttalanden som gjorts. rättar dockutskottet och till viss del till detta, bl.a.genom dagens betänkande, både vad gällersanktionsfrågan och stödet till ANC.Enligt utskottets uppfattning skall upphävandet avsanktionerna kunna ske i två villkorade steg.Handelsförbudet skall hävas när en bindandeöverenskommelse om ett övergångsråd föreligger,det s.k. Transitional Executive Council.Investeringsförbudet skall hävas närövergångsrådet tillträtt.Det stöd som utgår på olika sätt till ANC måstefinnas kvar. Precis som utskottet framhåller börytterligare överväganden och samråd iutrikesnämnden ske vad gäller formerna för dettafortsatta stöd.Även efter det att ett val skett i och en nyförfattning antagits kommer stöd och hjälp i olikaformer att vara påkallade. Precis som SIDApåpekat är det omöjligt att bedöma hur långövergångsperioden under utvecklingen motdemokrati kan komma att bli. Arvet efter apartheidkommer att vara en mycket tung börda för endemokratiskt vald regering i . Biståndmed inriktning mot att främja en demokratiseringkommer att behövas även efter övergångsperioden.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 10 ():Fru talman! Jag har väckt en motion som behandlasi detta betänkande och tar till orda eftersom det ärmin övertygelse att bör hävasanktionerna mot Sydafrika.När det gäller handels- och investeringssanktionerstår nu i en särställning i världen. ärdet enda land som håller fast vid dessa sanktioner.Vi ser nu alla fram mot att förhandlingsprocessen iCodesa skall leda fram till en positiv lösning.Därom råder det enighet i riksdag.Enligt min mening saknar vårt landssanktionspolitik helt betydelse fördemokratiseringsprocessens fortskridande iSydafrika. Den processen avgörs av helt andrafaktorer. Ingen kan väl på allvar tro att beslut omen övergångsregering eller ett allmänt val iSydafrika på något sätt är beroende av om Sverigehar handels- och investeringssanktioner eller ej.Jag var en av deltagarna i Sydafrikadelegationen.Efter två veckors resor i med dagarnafyllda av möten med politiker av alla schatteringar,representanter från olika kyrkor, representanterför småföretagen, ekonomer,organisationsföreträdare och många andra drog jagslutsatsen att borde normalisera sinaförbindelser med Sydafrika.Efter besöken i många av de svartabostadsområdena, och inblicken i de dåligalevnadsförhållanden många svarta lever under,kom jag fram till att vi borde häva sanktionerna ochbl.a. tillåta våra svenska företag att medverka iuppbyggnaden av det nya Sydafrika.I detta betänkande diskuteras hur man bäst kanstödja demokratin i och hur man bäst kanbistå landet i demokratiseringsprocessen. Denbästa biståndsinsats vi i kan göra förmajoriteten i är att skapa möjligheter förinvesteringar, teknologiöverföringar och handel.Den bästa insatsen vi i vår riksdag kan göra för attstärka demokratiseringsprocessen och hjälpa till attstabilisera landet är att häva sanktionerna och låtavåra företag vara med i uppbyggnaden av landet.De svenska företag som har övervintrat i Sydafrikahar utsatts för risken att bli definitivtutkonkurrerade av företag som fritt har kunnatverka i landet. Ett snabbt upphävande av desvenska sanktionerna har stor betydelse för desvenska företagen. Generösa dispenser är underrådande omständigheter givetvis bra. Men det ärsamtidigt en form av strutspolitik. Det enda rätta äratt avveckla sanktionssystemet omedelbart.Kraven på investeringar för att förbättralevnadsförhållandena för de svarta är enorma.Svenska företag kan göra en viktig insats genom attvara med och bygga upp infrastrukturen i de svartaområdena. När nya bostadsprogram kommer i gångfinns det stora behov av elektrifiering ochutbyggnad av telefonnät till de svarta områdena ochmycket annat.Här kommer svenska företags verksamhet attkunna bidra med mycket positivt. Svenska företagser också etablering i som en bas förverksamheten i hela södra . Det gagnar varesig eller det nya intressen omSverige fortsätter att inta en särställning ochvidhåller sanktionspolitiken.Den demokratiseringsprocess som inleddes för merär är oåterkallelig. Alla vägar tillbakatill apartheid är stängda. bör nu följa övrigaeuropeiska länders -- inkl. , ochFinlands -- exempel och häva sanktionernamot handel och investeringar.Jag tycker att det är djupt beklagligt att regeringenav tvingas att förhalasanktionsavvecklingen. Det är inte klok poltik attlägga hinder för svenska företag, försvåra försvenskt näringsliv och med sanktioner motverka attvälbehövliga insatser till gagn för de svarta iSydafrika kan komma till stånd.Fru talman! Med detta fullföljer jag tankegångarnai min motion. Jag kommer vid voteringen att stödjareservationen från Ny demokrati till dettabetänkande.Anf. 11 () replik:Fru talman! säger att vägarna motapartheid är stängda. Ja, jag tror att det är vad vialla önskar. Men vi vet att vägen mot ett allmäntdeltagande i val och mot ett land i fred ochdemokrati är oerhört lång i . Vi vet att dethänder många saker på den vägen. Mordet på ChrisHani visade att betydande personer i högt uppsattställning finns med i sammanhanget.Det finns en rad andra problem som har uppståttunder dessa förhandlingar. Förhoppningsvis ärvägen mot apartheid stängd, men det är absolut intesjälvklart.Det gör, anser vi i , att Sverigesmöjligheter till bidrag när det gäller att stödjaprocessen mot demokrati måste finnas kvar.Karin Falkmer säger att det är dags attupphäva sanktionerna. Men alla här som ärengagerade i Sydafrikafrågan önskar naturligtvis,tror jag, att sanktionerna skallkunna upphävas och att det inte skall behövassärskilda åtgärder i för att säkrademokratin. Men vet vi att densituationen inte råder . Vi i är inteensamma i världen om att ha kvar sanktionsstödet,utan det stödet finns kvar också på andra håll ivärlden.Vi vet också att detta stöd kan utöva en press påden vita regimen. Det är därför som vi vill attsanktionerna behålls.Hur kan se detta så enkelspårigtsom hon gör? ANC betraktas ju av så gott somsamtliga andra partier som den betydande parten iprocessen mot demokrati. Det är den kraften somber oss om det här stödet och som har sagt: Släppinte sanktionerna förrän vi har en övergångsregim,val utsatts osv. !Det är mot den bakgrunden, , somkraven finns kvar. Det är också därför som en i stortsett enig riksdag inte vill upphäva sanktionernaförrän villkoren i fråga är uppfyllda.Avslutningsvis: talade i sitthuvudanförande om hur viktigt det är att vi stöderden här processen. Det gäller att få till stånd enekonomisk utveckling som gynnar de flesta som bori . Men i andra sammanhang talas det ommycket kraftiga nedskärningar beträffandebiståndet till ANC. Några andra vägar talas det inteom. Hur går detta ihop? Biståndet till ANC skallskäras ner, men sägs det att sanktionernainte skall behållas -- något som de folkligarörelserna i kräver. Jag tycker alltså attresonemanget inte går ihop.Anf. 12 () replik:Fru talman! Apartheidsystemet är ute. Det är dött.Apartheidsystemet kommer inte att återupprättas iSydafrika. Det är jag fullständigt övertygad om.Om apartheidsystemet skulle återupprättas, skulledet nämligen bli fullständigt kaos i landet.Demokratiseringsprocessen går framåt steg försteg, men det kan ta tid. När Sydafrikadelegationenkom hem var det många som trodde attdemokratiseringsprocessen skulle ros i hamnbetydligt snabbare än som visat sig vara fallet.Det viktiga är dock att denna process så småningomfår ett positivt resultat. Den största risken när detgäller den här processen och detta med ettdemokratiskt är det våld som finns ilandet. Våldet härrör bl.a. från de uslalevnadsförhållanden som många svarta lever under.Dessutom gror kriminaliteten i de här områdena,och den bidrar också till våldet.Sedan har vi det politiska våldet, som bl.a. innebäratt ett i det närmaste regelrätt krig pågår i vissadelar av landet mellan ANC och Inkatha.Dessa faktorer bidrar till att den process som pågåri Codesa förhalas och bromsas. Detta är det störstahotet mot den process som gågår.När det gäller de svenska sanktionerna vill jag sägaatt vi är ensamma om att ha handels- ochinvesteringssanktioner. Det är en myt att tro attvåra svenska sanktioner på något sätt skulle bidratill att demokratiseringsprocessen så att sägasnabbare puffas i hamn.De svenska Sydafrikasanktionerna har ingenpåverkan på demokratiseringsprocessen. Derasfrämsta funktion är faktiskt att förhindra ochmotverka svensk verksamhet i landet -- detta trotsatt denna verksamhet behövs.Det bästa bistånd kan ge , ochdetta är det allra effektivaste, är att vi bedriverhandel med landet och att vi tillåter våra företag attinvestera där. På det sättet skapas jobb i landet.Dessutom blir ekonomin bättre. Vi kan hjälpa till,även om vi därmed inte löser de enormaproblemen.Anf. 13 () replik:Fru talman! Ja, , vi kan hjälpa till.Ett sätt att hjälpa till är att vi inte upphäversanktionerna förrrän de förutsättningar föreliggersom man från ANC samt från Codesa och andraorganisationer i har bett oss om.Visst finns här en viss nackdel för svenska företag.Och visst tror vi i , och det gör väläven de flesta av oss här, att det är positivt omsvenska företag kan få investera i . Menatt göra det i detta läge, där betingelserna inte äruppfyllda, är att gå tvärtemot de sydafrikanskarörelsernas önskemål.Jag tycker alltså att det är märkligt att KarinFalkmer ställer sådana krav som hon ställer.Så till frågan om apartheid. Jag tror också att detsystemet är ute och att det inte går att återgå till det.Men finns ju väldigt många lagar kvarsom faktiskt är klart rasåtskiljande. Vidare finnsdet en rad faktorer i som gör att desvartas och de vitas levnadsvillkor är helt olika.Villkoren är faktiskt totalt väsensskilda för de allraflesta.I fråga om våldet är det av avgörande betydelse förframtiden hur ett fungerande samhälle kan byggasupp. I lika hög grad är det fråga om fattigdomen.En stor del av svarta befolkning lever jui fattigdom. , som är ett jämförelsevis riktland, har att även fortsättningsvis ge stöd tillförmån för den sociala och ekonomiskautvecklingen i Sydafrika.I det sammanhanget kommer våra investeringaroch våra möjligheter när det gäller svenska företagatt vara en bidragande faktor när processen väl äravslutad. Jag tänker då på detta med övergångsråd,demokratisk författning och demokratiska val. processen behövs ANC, vars villkor så totaltskiljer sig från de vita partiernas att det ärnödvändigt att vi från svensk sida också framöverhar ett stöd till ANC. Så får det vara tills vi hittarnya former för stöd till den sociala och ekonomiskautvecklingen.Det är nämnda solidaritet som jag efterlyser hosKarin Falkmer. Jag har väldigt svårt att finna någotuttryck för den. går ju emot en pådessa punkter i övrigt enig riksdag.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag går in i den här debatten, därför attjag är fullständigt övertygad om att jag har rätt.Jag har varit i och träffade dåen mängd människor från olika områden isamhället, från olika organisationer och partier,från kyrkor, från företag osv. Jag lyssnade på alla.Men de enda som sade till oss som var där nere attbehålla sanktionerna var ANC och de som är direktlierade med ANC. Övriga sade: Häv sanktionerna!Låt era företag komma till vårt land! Hjälp oss attbygga upp landets ekonomi! Och hjälp oss attgenom era företag se till att bostads- ochlevnadsförhållandena för en majoritet av de svartablir bättre!För detta krävs det direkta insatser från olikaföretags sida samt en stabilare ekonomi ochsituation i landet. Återigen är det våldet som jagtänker på. För att våldet effektivt skall kunnamotarbetas måste ekonomi bli bättre.De svarta måste känna att de får det bättre.Apartheidsystemet är borta. Men det som dettaupprörande system åstadkommit finns kvar. Det ärju följderna av apartheid som märks när man reserrunt i och besöker de svara kåkstädernautanför , eller . ISverige förhindrar vi nu faktiskt svensk verksamheti landet. Detta kan inte vara en rimlig och riktigpolitik om vi verkligen vill -- vilket jag tror att vigör -- bistå i den utveckling som landet ärinne i nu.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 15 ()replik:Fru talman! Jag har fört den här debatten tidigare idenna kammare med och jag vetfrån början att jag inte kommer att kunna påverkaeller övertyga henne vilka argument jag än kommermed. Jag skulle ändå vilja att över ett par saker.Karin Falkmer kan kanske fundera över det faktumatt hon står isolerad tillsammans med Nydemokrati. säger att hon beklagaratt nu stramar upp och korrigerar vadregeringen har gjort. Jag tycker att det är utmärkt.Det borde vara en tankeställare för hon tillhör minoriteten tillsammans med Nydemokrati.Efter två veckors resa har format sigen uppfattning. Jag har all respekt för den här resanoch för de personer som har träffatoch lyssnat till. Det förvånar mig dock hur man kanundgå att träffa alla dem som har en annanuppfattning än den som delegationen kom hem ochberättade om. Det är inte bara ANC som ger de härsignalerna.När jag var nere i för någon månad sedansade enskilda organisationer, kyrkor m.fl. detprecis motsatta till mig. De sade: Stå ut. Lämna oss inte. Lägg inte utsnubbeltråd precis när vi skall nå målsnöret.Var fanns dessa människor närSydafrikadelegationen var i ?Sanktionerna har ingen betydelse, säger .