prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Jag delar uppfattningen att det är utmaning vi står inför när det gäller beslutet ombosnierna. har det varit den statligamyndigheten som har klarat av enbrydsam situation. är det kommunerna som dethandlar om. Det gäller i mångt och mycket enmobilisering ute i kommunerna, och då inte barafrån kommunala myndigheters sida utan också frånkyrkor, frivilligorganisationer och andra som oftaengagerar sig i flyktingarnas sak.Jag skulle helst se att man kunde bilda ett nätverkinnebärande att alla flyktingfamiljer får enanknytning via t.ex. ett slags fadder här i Sverige.I dag har regeringen lagt fram sin proposition förriksdagen om mottagandet i kommunerna. Detinnebär ett extra bidrag om för varjeindivid -- för alla flyktingar, inte bara förbosnierna -- från fram till den 1oktober nästa år.När det gäller anhöriginvandringen står staten förkostnaderna också för dem som kommer tillSverige inom en tvåårsperiod.Just nu pågår en faktainsamling, en utvärdering,beträffande grundschablonen -- det bidrag somkommunerna får. Dessutom har vi överläggningarmed . Resultatet av deöverläggningarna kommer att redovisas ibudgetpropositionen. Utgångspunkten för deöverläggningarna är att kostnadsfördelningenmellan stat och kommun inteskall förändras. Dendel som staten nu ansvarar för skall staten även ifortsättningen ansvara för. Det betyder att omkommunerna i genomsnitt får stå försocialbidragskostnaden äntidigare, skall schablonersättningen justerasdärefter.När vi diskuterar pensioner t.ex. är det viktigt attkomma ihåg att det inte bara handlar om flyktingarutan att det också handlar om invandrare ochandra. Det är också viktigt att komma ihåg attmånga invandrare här i faktiskt har bidragitgenom att betala skatt under många många år.Ibland har vi inte haft lika stora kostnader förinvandrarna som vi haft för svenskarna när detgäller barnomsorg, utbildning o.d.Jag tycker alltså att man ändå skall skilja ut vadinitialkostnaden för flyktingpolitiken är och vadtotalkostnaden för invandrarna är. Man skall juockså titta på dem som kom hit och som här i har betalat miljard eftermiljard i skatt att användas till sin egen försörjning.Dessutom har de bidragit till svenskarnasförsörjning.Anf. 201 (m) replik:Herr talman! Jag gör fullt ut samma påpekande sominvandrarministern gjorde i slutet av sitt inlägg.Självfallet måste man se invandrarna också som entillgång, som personer som under årens loppoerhört mycket har bidragit till utvecklingen av dethär samhället.Vad vi nu talar om är den praktiska situationen närdet gäller invandrare som sent kommit hit. När detgäller socialbidragsökningen är det ännu inte frågaom bosnierna, som ju inte ens kommit med irullorna. Det är ju först nu som man börjar placeraut bosnierna. Jag avser i stället utvecklingen underde två, tre eller fyra senaste åren.Kostnadsökningen i detta sammanhang är högstpåtaglig i en del kommuner. Viasocialbidragssystemet får man täcka in det somandra myndigheter inte klarar av, inte vill klara aveller inte har möjligheter att klara av.Häromdagen sade en tjänsteman iVäxjö att det egentligen inte spelar så stor roll omgeneralschablonen täcker 18 eller 24 månader.Egentligen borde den täcka 60 månader. Så ser detut på många håll . Arbetsmarknaden ärnämligen i praktiken stängd , och dåinte bara för invandrare utan också för mångaandra. Det här är ett problem som vi måsteidentifiera. Först när vi har gjort det kan vi hittametoder för att vinna en ökad förståelse hosmedborgarna för det som vi nu skall sätta i gångmed.Jag har fullt förtroende för invandrarministern närdet gäller att på olika sätt bidra till att metoderutvecklas på detta område. Men vi får inte stickahuvudet i busken och säga att det här är något somkommunerna får klara, att de säkert gör det braosv. En sådan stämning finns inte ute ikommunerna, i varje fall inte där jag har varit.Problemen är alltså stora.Jag tycker att det är bra att man även går ut medinformation. Det är intressant att konstatera attinvandrarministern anser att det finns behov avsådan. Det finns det. Det finns många fakta sommåste läggas fast, så att inte någramissuppfattningar uppstår i fortsättningen. Detkrävs att man gör ett förankringsarbete hosmedborgarna . Det måste alla delta i. Då får viinte heller peta undan problem och obehagligafakta. Allting måste fram. Därifrån måste vi utgåoch formulera oss på ett positivt sätt.Anf. 202 Kulturminister ():Herr talman! Jag är också av den uppfattningen inte skall dölja de problem som finns. Manmåste se verkligheten för att kunna fatta riktigabeslut. Men låt oss heller inte överdriva problemen.Här är det fråga om en enhetlig grupp som harsamma språk. De är hyggligt välutbildade. De harhyggligt bra yrkesbakgrund. Vi har många tommalägenheter i . Det finns jugoslaver här sedantidigare, som kan hjälpa till med integrationen.Dessutom är signalerna från kommunerna litetolika om hur långt schablonersättningen verkligenräcker. En del säger att den är slut efter ett och etthalvt år. Kommunrevisorerna har gjort enundersökning som visar att en stor del avkommunerna har pengar kvar även efter ett par år.För övrigt är jag en av dem som tror på regeringensekonomiska politik. Vi skall stimulera tillnyföretagande genom olika åtgärder, bl.a. genomatt få bort effekterna av budgetunderskottet. Mankan inte börja tala om hur det ser ut om fyra femsex och antecipera det i dagens politik. Detvi nu gör är att gå igenom hur det faktiskt ser ut,vad som är den faktiska utvecklingen avsocialbidragsbetalandet ute i kommunerna. Pågrundval av den faktiska utvecklingen skall vidiskutera med och förändraersättningen till kommunerna. Detta kommer attpresenteras i budgetarbetet.De kommuner som är mycket aktiva när det gällerintegrationsåtgärder -- att se till att flyktingarnakommer in i svenskundervisning, att de stannar däroch tar del av undervisningen, att de fåryrkesträning, beredskapsjobb och att de kankomma in i arbetsmarknadsmyndigheternasverksamhet -- har ju en positivare utveckling.Helsingborg är ett sådant exempel. Där har mångaflyktingar fått arbete. Man har minskat sinasocialhjälpstagare bland flyktingar från till27 % genom aktiva åtgärder. Dessutom kan manutnyttja statens olika insatser genomarbetsmarknadspolitiken. Då bortfaller jukostnaderna för kommunerna.Låt oss inte bara se moln. Låt oss också semöjligheterna inför den mycket stora uppgift somvi nu står inför. Det är en stor sak för . Vihar inte tagit emot en sådan stor grupp någonsintidigare . Det är en stor sak förSverige, men jag skulle vilja säga att förmänskligheten är det kanske trots allt en ganskaliten sak vi gör.Anf. 203 () replik:Herr talman! Jag vill först säga att jag är mycketnöjd med att det nu skall komma en broschyr tillalla hushåll om flyktingpolitik. Det var ettförslag som jag lade fram här i kammaren för två årsedan.Jag vänder mig mycket starkt emot den debatt somföljer av att man tar upp flykting- ochinvandrarpolitiska frågor . Jag har vidtidigare tillfällen här i kammaren sagt att jag tyckeratt flyktingfrågor hör mer ihop med utrikespolitiskafrågor, med frågor om vapenexport, om mänskligarättigheter, om hur skall agera ute i världenför att människor inte skall tvingas att fly. De hörihop med humanism. De hör ihop med asylrätt. Dehör ihop med internationella konventioner.Just den här sammanblandningen gör att man inästa andetag, efter att man har presenterat vilkaproblemen är, kommer fram till slutsatsen, sommånga gör, att vi inte har råd att ta emot flerflyktingar. måste vi, om vi går så långt som Nydemokrati, stänga våra gränser.En annan fråga handlar om att bosniernas ärendennu skall bedömas. Det skall avgöras om det i deraspermanenta uppehållstillstånd skall stå att de ärkonventionsflyktingar, de facto-flyktingar eller omde har fått stanna av humanitära skäl. Enligt deföreskrifter som jag pratade om i mitt anförandefinns det bedömningar både från regeringen ochfrån som skall gälla som vägledning.Jag tycker att de bedömningar man har gjort ärriktiga. Men jag vill också veta om debedömningarna skall gälla även asylsökande frånandra länder.Sedan skulle jag vilja att nämndenågot om den proposition som kom angåendesmuggling av flyktingar.Anf. 204 Kulturminister ():Herr talman! Jag skall inte kommenteraInvandrarverkets olika föreskrifter eller annatsådant. Det får de stå för själva.Det vägledande beslut som regeringen fattadehandlade om att bosnierna skulle fåuppehållstillstånd i huvudsak av humanitära skäl.Det är ungefär samma grunder som man användenär det gällde krigsoffren från . Men sedanskall det naturligtvis alltid till en bedömning i detenskilda fallet, där den enskilde sökandens egnaskäl sett i förhållande till situationen i hemlandetskall bedömas. Där kan och skall inte jag göranågon värdering eller ge några riktlinjer för om deskall bedömas som Genèvekonventionsflyktingar,de facto-flyktingar eller om de skall få stanna här avhumanitära skäl. Regeringen har bara fattat någrabeslut. I övrigt skall detta hanteras avmyndigheterna.Dagens proposition finns ju tillgänglig. Den har ihuvudsak två förslag. Det ena är att regeringen berriksdagen att det utöver de 1 800 som redan i som kvot för Exjugoslavien skall tillförasytterligare 5 500 fram . Därtillföreslås en kvot på 500 personer, tillgänglig förflyktingar från övriga världen.För att underlätta för kommunerna att kunnateckna avtal med har vi ocksåföreslagit ett extra stimulansbidrag för allaflyktingar, oberoende av om de kommer frånBosnien eller andra länder, från i årfram till , under förutsättning snabbt tecknar ett avtal om ett väsentligt ökatflyktingmottagande ute i kommunerna. Detta avtalskall tecknas före . Båda dessainsatser kan vi göra till i huvudsak sammabudgeteffekter som har fattatbeslut om, beroende på att en hel delförläggningsplatser, som är dyrare änkommunplaceringsplatser, därmed bortfaller.Anf. 205 () replik:Herr talman! Den proposition som jag bad BirgitFriggebo att kommentera var den som gälldesmuggling av flyktingar och som kom i dag.Anf. 206 Kulturminister ():Herr talman! Den propositionen lades fram i går, sådet var därför som det uppstod ett missförstånd. Jagber om ursäkt. Jag kan gärna kommentera den.Det är en proposition som innebär skärpta straff vidgrov människosmuggling. Det innebär också kan straffas för medhjälp tillmänniskosmuggling. Dessutom kantransportmedel tas i beslag.Det slås också fast i propositionen att det självklartfortfarande inte är någon kriminell handling att påideell grund hjälpa flyktingar att ta sig till Sverige.Det är i själva verket en mycket human handling attpå ideell grund hjälpa människor.Låt mig säga rent allmänt att människor harutnyttjats grovt vid smuggling av olika slag. Delshar det ibland varit fråga om livsfarliga transporter,dels har ohemula summor avkrävts dessa stackarsmänniskor, av vilka alla faktiskt inte har varitflyktingar. Det är viktigt att stävja sådanverksamhet för att inte lura fler människor attutnyttja den här formen av att ta sig till Sverige.Samtidigt tycker jag inte att detta är någon stor ochavgörande fråga. Det viktiga är att vi hjälper de nyademokratierna österut att själva kunna uppfylla detinternationella samfundets olika konventioner ochönskemål när det gäller flyktingpolitik. Där har vifrån svensk sida utomordentligt gott samarbetemed de baltiska staterna. Vi har också hjälptUNHCR med personal och annat i för där skall kunna få till stånd en ordentligutlänningslagstiftning, lära sig att göra enasylprövning och hjälpa till med sociala åtgärder avolika slag, flyktingförläggningar och liknande.En del tror att vi gör detta av egoistiska skäl, för attflyktingar inte skall komma till . Så är detemellertid inte, utan det är efter önskemål fråndessa länder, som själva vill bli accepterade i detinternationella samfundet. De vill uppfylla olikainternationella konventioner. Det ärhuvudbakgrunden till att vi gör dessa hjälpinsatserösterut.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 207 HANS ():Herr talman! Det finns fortfarande många mörkablad i vår flyktinghistoria . Alla vetvi ju att angreppen och sabotagen motflyktingförläggningar i fortsätter. Ävenandra övergrepp sker i spåren av detta. Samtidigtfinns det en del ljuspunkter i situationen. BirgitFriggebo har berört dem i sitt anförande, och dethar också andra gjort.Det är viktigt att tillägga därvidlag att det nu skeren viss förskjutning i inställningen både blandarbetsgivare och bland arbetstagare ute i Europa.De tyska arbetsgivarföreningarna har reageratmycket starkt emot dem som spekulerar iflyktingfientlighet och agerar härför. Det är avintresse på dagens arbetsmarknad att på allt sättbeivra den här spekulationen i rasfördomar ochinvandrarfientlighet. Dess bättre är de partier iNorden som har gjort sig skyldiga till sådant nu avallt att döma på tillbakagång. Det är ettfriskhetstecken att den invandrarfientligakampanjen, trots att den bedrivits mycket hårt ivårt land, inte har gett resultat. Det går inte ilängden att slänga ur sig påståenden som man intekan styrka och inte ens göra sannolika.Efter att åtminstone indirekt ha retirerat frånpåståendena om vad flyktingmottagningen kostar,biter sig fast vid argumentet att manskall hjälpa folk på plats. Självklart skall man göradet. Men situationen är den att det rör sig om treoch en halv miljon människor i det fornaJugoslavien som är hemlösa, på flykt ellertvångsförflyttade. har det införtsrestriktioner i de europeiska ländernasflyktingpolitik, vilket har lett till att väldigt mångaav dem som har sökt asyl eller sökt en i annatland har tvingats tillbaka till det forna Jugoslavienoch också till gränsländer. Dessutom finns enmycket stor del av dem fortfarande kvar iVästeuropa, i , och lever ettunderjordiskt liv. Ingenting är farligare i dagenssituation än att vi har människor som på detta sättlever laglöst, arbetar svart, bor svart. Ingentingskadar så mycket som detta.Därför är det mycket angeläget att man når bättreöverenskommelser här i . Det ärnödvändigt att inte bara försvara asylrätten, utandet gäller också att bygga vidare på deställningstaganden som gjorts bl.a. i Europarådetmen framför allt inom UNHCR i syfte att nåöverenskommelser i och på detinternationella planet som kan ge skydd utöverGenèvekonventionen åt dem som är i starkt behovav det.Till von vill jag säga att hansinställning här har en negativ inverkan. Han är helatiden på reträtt. När vi skall försöka förhandla iEuroparådet, FN eller på bilateralt plan är detdåligt att vi gör reträtter i vår ståndpunkt. Vårtbästa argument i de internationella förhandlingarnaär att vi så långt det är möjligt för oss inom ramenför vår förmåga föregår med gott exempel. Det ärdärför som de avsteg som trots allt gjorts här harbegränsats så mycket som möjligt.Jag menar också att det är angeläget att regeringen,liksom de som har uppdrag på detta område, ärännu mera aktiva i syfte att bredda ansvaret och attförmå de länder i som tar ett väldigt litetansvar att godkänna överenskommelser som ärnödvändiga.Jag vill gärna fråga hur hon ser påmöjligheterna att göra en aktivare insats. Jag villockså fråga henne om anledningen till att man intehar kommit med något förslag om organiseradförföljelse med rasistisk och invandrar- ochflyktingfientlig bakgrund.Anf. 208 (nyd) replik:Herr talman! inledde sittanförande med att säga att den politiskapropaganda som har bedrivits i -- också iSverige -- inte har gett resultat. Eftersom HansGöran tittade åt mitt håll, fick jag en känslaav att han kanske syftade på Ny demokrati.Jag tror emellertid att den politik och denargumentation som vi i Ny demokrati har fört hargett resultat, bl.a. i form av att dessa problem harkommit upp till ytan. Vi kan resonera om dem, ochde finns också med i debatten. Ett annat resultat äratt regeringen har närmat sig vissa positioner somNy demokrati har intagit när det gäller några avdessa frågor. Jag ser med tillfredsställelse att man iviss mån har insett problemen. Vi har ju tagit emotmassor av flyktingar i , många fler än någotannat land i förhållande till vår folkmängd. Det ärbara att konstatera. De ekonomiskapåfrestningarna i samhället är stora och förorsakarbekymmer. Det finns sådana stämningar ute ikommunerna att de har bekymmer med att klaraflyktingmottagandet.Hans Göran nämnde att det finns 3,5miljoner flyktingar i Jugoslavienområdet och attdet därför behövs resurser, dvs. att vi skulle ta hitdem. Jag vidhåller mitt resonemang: Varför inte setill att vi hjälper fler? Se till att lägger sinaresurser på dessa 3,5 miljoner i stället för att ta hitytterligare 6 000 människor frånJugoslavienområdet. Är det inte bättre att vihjälper 50 gånger fler människor, att t.ex. hjälpa300 000 bosnier på plats i stället för att ta emot 6 000bosnier i ? Vad är det för humanism attplocka ut en liten grupp på 6 000 människor somskall få komma till i stället för att ge 300 000människor hjälp i deras närområde?Anf. 209 HANS ()replik:Herr talman! har inte insett att dethär rör sig om ett både--och, både så långt möjligthjälpa på plats och att öka flyktingkvoten samt taemot spontaninvandring. Det finns här ingetantingen--eller. Det är detta som är detgrundläggande felet i inställning.Enligt de rapporter som vi har fått är situationen igrannländerna till det ,naturligtvis inkl. det självt,dessutom ytterligt allvarlig. Man har nått denabsoluta bristningsgränsen när det gäller vad somkan göras. Det är i dagens läge väldigt svårt attfinna praktiska lösningar på detta problem, mendet görs naturligtvis ansträngningar. Enligt mittförmenande är det fel att göra denna fråga till ettantingen--eller.Ny demokrati skall inte slå sig för bröstet och sägaatt man har nått resultat med sin politik. Tvärtom,när debet och kredit skall läggas ihop blir det ettfruktansvärt stort deficit. hör inte de värsta -- jag tänker då på dem som har talatom att det bara är en tidsfråga innan svenska barnvänder sig mot . Jag utgår ifrån att LarsMoquist, i likhet med att han har gjort en vissreträtt beträffande ekonomin, även tar avståndifrån sådana här typiska utfall av rasfördomar.Anf. 210 (nyd) replik:Herr talman! återkommer tilldetta att vi skall göra både--och, dvs. vi skall bådeta emot människor här och hjälpa dem på plats. Detär möjligt att det finns flaskhalsar somförsvårar för UNHCR att agera iJugoslavienområdet. Det kan jag inte debatteramed om, eftersom jag interiktigt känner till förhållandena. Man har ju löstproblematiken på så många andra håll i världen därUNHCR har flyktingläger. Om man fick meraresurser bl.a. ifrån är det självklart att dettaskulle bidra till att hjälpa fler människor på plats.Det handlar om ett antingen--eller. Vi kan se till attvi hjälper fler människor där de befinner sig än vadvi gör här.Hans Göran nämnde någonting om attdebet och kredit inte går ihop. Den frågan vill jaginte diskutera. Det fordras kanske något annatkriterium för att kunna bedöma den. Jag har intebackat från någon position i fråga om ekonomin,. Vi har aldrig påstått attflyktingkostnaderna är så höga. Vi befarar att deuppgår till 50 miljarder. Motargumentet frånregeringen har varit att det beloppet intestämmer. Då har vi sagt: Tala om vilka kostnadernaär! Men jag får ju inget besked. togupp detta och sade att kostnaderna var 15miljarder, dvs. ytterligare 3 miljarder utöver de 12miljarder som förfogar över.När jag ställde frågan till ...Anf. 212 (nyd) replik:Herr talman! Det hela har alltså med ekonomi attgöra. Jag behöver inte gå i ytterligare svaromål. Jagvidhåller att vi vill ha reda på vad kostnaderna förflyktingpolitiken är. Det var den frågan som HansGöran ställde, som han påstod attjag hade backat från en position. Vi vill ha reda påvad kostnaderna uppgår till.Anf. 213 HANS ()replik:Herr talman! Jag bara konstaterar att man förstpåstod att kostnaderna var 50--60 miljoner. Sedantalade man om att det var ''sannolikt'' attkostnaderna var så höga. är det senaste ordetatt man ''befarar'' att de uppgår till det beloppet.Det här är ett dribblande med ord som är ovärdigten seriös politisk debatt.Vi måste arbeta på tre fronter när det gällerflyktingsituationen. Vi måste för det första se till attdet internationella och det europeiska ansvaretökas samt att det blir en jämnare fördelning avansvaret. För det andra måste vi se till att vi hjälperfolk på plats. För det tredje måste vi vara bereddaatt ta emot flyktingar.När det gäller frivilliga återvändande berördeBirgit den frågan, som är en viktig fråga.Den har varit upppe till debatt , ochfortfarande anser jag att vi inte har något programför verkligt frivilligt återvändande. Jag efterlyserett sådant. Det skulle vara av betydelse iflyktingpolitiken.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 214 (m) replik:Herr talman! Jag vill hänvisa till de direktiv sominvandrarministern och regeringen har utfärdat närdet gäller just utredningens bedrivande. Av dessadirektiv framgår det tydligt att en särskild delstudiemed en internationell översikt och analys avinvandringsreglering och skyddsbestämmelse förflyktingar och hur dessa regler är utformadejämfört med de svenska jämte de övervägandenoch förslag detta kan aktualisera skall överlämnastill senast den 1 september1993.Utredningen har alltså uppdragit åt hans medhjälpare att göra denna studie, sominom kort kommer att presenteras införutredningen. Sedan får man bedöma vad detta kaninnebära för slags förändringar. Vi kan givetvis intei längden ha ett regelsystem i som märkbartskiljer sig från övriga länders system. Vi måste fåtill stånd en samordning just för att man skall uppnådet som talade om,nämligen en internationell överenskommelse omhur flyktingströmmar skall hanteras och om hurman skall bära sig åt för att motverka att detuppstår flyktingströmmar.Jag kan inte bedöma om reglerna skall ändrasså, att det skall vara en klar insnävning eller inte,men det måste bli en precisering där man utgårifrån . Reglerna måste varaklara, entydiga och definierade regler, så att allasom kommer hit och söker asyl skall veta vilketregelsystem som gäller. Det är det som är tankenbakom mina tidigare påpekanden.Anf. 215 HANS ()replik:Herr talman! Jag har självfallet ingenting emot attdet blir en ytterligare belysning och ytterligarestudier av dessa frågor. Det är tvärtom bra. Vad jagreagerade något emot var att jag uppfattade Gustafvon så, att han i huvudsak ville att man skullebygga på plus att man skullekunna ge på humanitära grunder. Gustafvon tillade också att detta skulle innebära enförändring. Detta är den moderata ståndpunktensedan lång tid tillbaka. Jag tycker att det är väldigtviktigt att vi får se vad som kan komma fram urinternationella överenskommelser.Det finns ett mycket viktigt dokument från EG-parlamentet, som innehåller en mycket stark kritikmot EG-regeringarnas politik. Det ligger väldigtnära de humanitära organisationernas ståndpunkt,som också har intagits inom Europarådet.Jag utgår också från att skall kommamed en rapport, vilken jag för övrigt själv arbetarmed, som skall kunna befordra ett förstärkt försvarav asylrätten. Dessutom skall vi försöka kommafram till vissa överenskommelser som gäller defacto-flyktingar och andra som är i starktskyddsbehov.Anf. 216 Kulturminister ():Herr talman! Jag instämmer i mycket av det somHans Göran har sagt. Jag tycker också attdet internationella samarbetet är av helt avgörandebetydelse när det gäller flyktingfrågorna.Vi har från svensk sida varit mycket aktiva. Vi harpresenterat resolutionsutkast och liknande för hurman på lång sikt skall kunna få till ståndöverenskommelser, resolutioner eller liknande,bl.a. mellan för att vi just skallkunna veta hur vi skall hantera den här typen avkrissituationer som vi nu upplever efter kriget iJugoslavien. Det har visat sig vara ganska svårt attfå gehör för detta.