prot · GH0912 · 1993-10-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:12Torsdagen den 21 oktoberKl. 14.301 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 oktober.2 § Anmälan om ny ersättare för statsrådTalmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för socialminister (), varigenom motsvarande uppdragför upphört.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:25 till finansutskottet4 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 1 TALMANNEN:Det blir nu tid för muntliga frågor till regeringen.Vi hälsar statsminister , miljöministerOlof , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet välkomna.Statsministern besvarar övergripandeallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Stödet till SydafrikaAnf. 2 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsministernom stödet till Sydafrika.Vi närmar oss nu alltmer den dag då detsydafrikanska folket skall gå till val. Jag skulle viljafråga statsministern varför regeringen ännu inte hartagit ställning till det fortsatta stödet till ANC. Jagtycker att det är angeläget att det förslag som SIDAhar lagt fram i den här saken blir behandlatav regeringen och att det blir ett positivtställningstagande till förslaget.Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! Jag tackar förfrågan. Som känner till ärdenna fråga föremål för diskussion. Det ärdiskussioner som förs både med företrädare förANC och med företrädare för oppositionen här iriksdagen. Vi är angelägna om en bredparlamentarisk förankring.Sverige har som bekant stöttarbetet för en övergång till demokrati och frihet föralla, för lika rättigheter i . Vi ser nu attdetta blir möjligt med den övergångsregering sominom kort kommer att installeras, i och med valentill den konstituerande församlingen. Därmedövergår till att bli en demokrati blandandra demokratier. Svenskt stöd kan då gällademokratin och utvecklingen av detta land, mensjälvfallet inte enstaka politiska partier, vilket detvara månde.Här måste alltså ske en förändring av stödet. Det ärtidpunkten och formerna för detta som vi nudiskuterar. Att förändringen måste ske och att viinte kan ge stöd till politiska partier är något vi hardiskuterat med ANC . Det äri dessa delar inte kontroversiellt.Anf. 4 HANS ():Fru talman! Jag skulle verkligen vilja veta närregeringen kommer att fatta ett beslut och omregeringen anser att det finns något hinder för attge stöd åt den allmänna demokratiska verksamhetsom ANC bedriver i . Den är mycketviktig för att säkra demokratin.Anf. 5 Statsminister ():Fru talman! Vi är självfallet beredda att ge stöd tillallmän demokratisk verksamhet samt tillekonomisk och social utveckling i ävensedan har blivit en demokrati, HansGöran . Det tycker jag närmast är ensjälvklarhet. Däremot kan inte detta stöd varaexklusivt för en politisk gruppering eller ettpolitiskt parti, utan stödet måste rimligen få enbredare inriktning.På frågan om när vi är beredda att fatta beslut villjag svara att vi är beredda att fatta beslut . Men,som jag sade, vi eftersträvar en bred enighet kringde här känsliga avvägningarna. Det är därför vi haren diskussion inom ramen för ochäven med företrädare för oppositionen. Dendialogen är ännu inte . 6 ():Fru talman! Regeringen har gett ut en officiellredovisning av vad som skett under dess två förstariksdagsår. Förnyelsen av hette den boken.Tyvärr är den fylld av grova sakfel och vilseledandeinformation.Jag tvingas konstatera att det avsnitt som är mestbemängt med felaktigheter och vilseledandeskrivningar är det avsnitt som statsministernegenhändigt har undertecknat. Jag vill därför frågaCarl Bildt: Vad tänker regeringen göra för attdementera och rätta till dessa felaktigheter?Anf. 7 Statsminister ():Fru talman! Jag har noterat att i denoffentliga debatten har försökt att dra i gång en stordebatt om detta. Man kan ha delade meningar omvad som är felaktighet eller inte. Vi har litet olikavärderingar av regeringens insatser och av värdet avden inriktning som regeringen har gett politiken.Om anser att de av honom påståddafelaktigheterna är av grov natur är jag självfalletberedd att åtgärda dem genom att så snart sommöjligt ge ut en helt ny upplaga av denna skrift.Anf. 8 ():Fru talman! Den här skriften har också spritts tillskolor, tidningsredaktioner och allmänheten. Allahar inte kunnat ta del av den tidningskritik somförekommit. Det finns konkreta sakfel i när det gäller företagskonkurser och BNP-utveckling. Det går att visa på punkt efter punkt attdet är felaktigheter som bör rättas till.Anledningen till att jag är upprörd över hur manmissbrukar statens information är att detta inte ärnågot enstaka exempel. har det kommit en nyskrift som heter renovera en förfallenkriminalpolitik. Att kalla detta för en valbroschyrvore fel mot valbroschyrerna. Men det är ettoerhört missbruk av statens objektiva informationsom sker. Här finns också grova fel, som behöverrättas till. Vad tänker statsministern göra för att fåordning på detta?Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag svarade på frågan förstagången.Självfallet finns det i en skrift som sådan siffror somkan diskuteras, t.ex. om konkursutvecklingen. Detär alldeles självklart att de siffrorna också blir någotföråldrade . Utvecklingen medför attgamla siffror blir gamla. I det här fallet kan man hadelade värderingar om hur de ser ut.Jag är, som jag sade till , beredd attmedverka till att en ny upplaga ges ut, och att densprids till samma kretsar som har fått den tidigareupplagan. Det tycker jag ingår i den naturligainformationsskyldighet som en regering har ominriktningen av sin politik. önskemålär noterat, och det kommer att verkställas.Beskattningen av aktier och pensionssparandeAnf. 10 ():Fru talman! Jag har en fråga till skatteministernmed anledning av det förslag som har lagts frambeträffande förändringen av aktiebeskattningen.Förslaget innebär att skillnaden mellan direktägdaaktier och aktier i fonder och pensionsförsäkringarblir ganska liten.Jag undrar vilken skatteministerns bedömning är.Priset för att spara i pensionsförsäkring och ha sittkapital låst är ganska högt. Vilken ärskatteministerns kommentar?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Förslaget om förändringar vad gällerägarbeskattningen i bolag är föranlett av en önskanatt ordna en kapitalförsörjning som det svenskanäringslivet behöver för att kunna bygga ut nyaviktiga jobb. Det är motivet. Förslaget har ettöverordnat syfte. Det leder till att den skillnad tillpensionssparandets förmåner som finnsminskar. Men det finns fortfarande en förmån medpensionssparandet.Det är klart att vi inte avstår från att lägga framförslag som förbättrar förutsättningarna att ökaantalet nya jobb för att vi får en mindre skillnad idet här avseendet. Pensionssparandet äravdragsgillt inom de ramar som finns. De nya reglersom har införts, och som kommer att gälla , innebär att det är fullt möjligt att,exempelvis med den schabloniseradeavkastningsskatt som finns vad gäller direktägandeav aktier, inom ramen för detta sparande göraomplaceringar utan skattekonsekvenser, vilket i sigär intressant. Det finns alltså fortfarande mångaförmåner, som motiveras med att det är ettlångsiktigt bundet sparande inför pensioneringen.KärnkraftsavgiftenAnf. 12 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern somrör den s.k. finansieringslagen, som regleraruppbyggnad av resurser för kärnkraftensavveckling och avfallsbevaring m.m.Sedan lagen trädde i kraft har avgiften påkärnkraftsproducerad el höjts en gång. har statens egen oberoendeexpertis och myndigheter i de här frågorna, SKNoch SKI, föreslagit en höjningav avgiften efter grundliga beräkningar ochöverväganden. Samtliga dessa propåer har avslagitsav de berörda regeringarna. Konsumentprisernaoch byggnadspriserna har ökatmed , medan kärnkraftsavgiften höjts med12 %.SKI kommer även att föreslå en höjning, dennagång en större höjning . Jag vill fråga: beredd att nutillbakavisa kärnkraftsproducenternas önskemålom en oförändrad avgift och följa SKI:srekommendationer?Anf. 13 Miljöminister ():Fru talman! Den här frågan är inte färdigberedd.Framställningen från SKI som kommer harinte inkommit till , men vi harberett oss på att ta upp frågan i hela dess viddgenom den finansieringsutredning som regeringenhar tillsatt och som verkar. Utredningen ärombedd att komma med ett delförslag i just denfråga som nämns här. Det har funnits starktmotstående uppgifter om tillförlitligheten i dekalkyler som har gjorts. Jag har ingenanledning att motsäga de uppgifter som nunämndes.Så här har vi hanterat frågan. Det är viktigt att detblir ett direkt avgörande den här gången, eftersomvi nu kommer att ha underlag från såvälmyndigheten som den utredning vi har tillsatt omfinansieringsförhållandena i stort för kärnkraftensavveckling och för avfallshantering.RenslakteriernaAnf. 14 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga omrenslakterierna till jordbruksministern. Tidigarehar samerna, genom den anordning man har haft,skött renslakten på ett alldeles utomordentligt sätt.Veterinärbesiktningen har varit utomordentlig ochnoggrann. har det kommit en ny bestämmelse,som gör möjligheten att slakta renar både dyrareoch krångligare. Varför gör man så?Anf. 15 Jordbruksminister ():Fru talman! Att vi höjer standarden pårenslakterierna beror framför allt på att vi närmaross EG och att vi skall ha möjlighet att i framtidenexportera renköttet. Det är ganska angeläget attdetta exklusiva kött kan finnas med på en marknaddär det kan köpas till rätt pris och inte, som falletär , så att säga ätas upp till alltför låga priserpå en lokal marknad. Jag tror därför att det är braatt vi höjer kravnivån. Det finns också ett stöd frånsamhället för att bygga upp slakterierna. Om detskulle vara onödigt krångligt är jag beredd attundersöka saken. Jag tycker inte att man skall görasaker krångligare än de behöver vara.Utvisningen av ryska judarAnf. 16 ():Fru talman! Jag läste i gårdagens Dagen attstatsrådet riktade kritik motUtlänningsnämndens beslut att utvisa ryska judar.Om jag förstod artikeln rätt riktade kritiki egenskap av minister ansvarig för mänskligarättigheter.Min fråga är: Avser statsrådet vidtanågra åtgärder i regeringen med anledning avutvisning av ryska judar?Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Det som sade är helträtt. Jag fick frågan av en redaktör på tidningenDagen om vad jag ansåg om det faktum att ryskajudar utvisas från , medan man i en lång radandra länder, jag tror i samtliga övriga länder, låterde ryska judarna stanna kvar. Man anser nämligenatt det finns latenta oroligheter iRyssland, och det är svårt att överblicka framtidendär. Jag sade till reportern att det här naturligtvisegentligen inte är min fråga, eftersom den liggerunder minister domvärjo. Minpersonliga uppfattning menar jag att jag har rätt attge till känna. Jag hade helst sett att man hade dröjtmed utvisningen av den lilla gruppen det handlarom.Jag menar att det skulle te sig mycket svårt för ossom någonting inträffar idet forna som innebär attantisemitismen blommar upp än mer än på det sättvi ser den existera. Det är självklartatt jag för resonemang med mina kolleger i den härfrågan.Anf. 18 ():Fru talman! är det i och för sig denkonstitutionella aspekten som jag i första hand ärute efter. Eftersom är ansvarig förfrågor om mänskliga rättigheter och riktar kritikmot de myndigheter som har att handlägga dessafrågor, utgår man ifrån att det är regeringens avsiktatt göra förändringar i politiken. Men om jagförstod svaret här rätt, är det inte regeringens avsiktatt vidta några åtgärder. Är det rätt uppfattat?Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Det här är inget regeringsärende, somGeorg väl vet. Men det vore förfärligtom jag som ansvarig minister för frågor ommänskliga fri- och rättigheter inte skulle vågauttrycka en personlig uppfattning i ärendet.Försäljningen av statlig egendomAnf. 20 i (nyd):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Avfinansministern fick vi i går veta att statsskuldenicke skall betalas tillbaka. Det vore ganska dumt.Vore det inte ganska bra att betala av statsskuldenmed de pengar som vi får in när vi säljer ut statligegendom?Anf. 21 Statsminister ():Fru talman! När vi vidtar försäljning av statligegendom har det varit en diskussion om vadpengarna skall användas till. Där kan man säga attdet har funnits två skolor i den offentliga debatten:den ena har varit att vi i stort sett skall användapengarna till investeringar i infrastruktur, vägar ochjärnvägar, den andra att vi skall använda dem föratt klara av statsskulden. Att klara av statsskuldeni det läge som vi nu befinner oss i innebär inte direktatt betala av den, dess värre. Jag skulle önska att såvar fallet.Vi är nu inne i ett skede där vi minskar underskotteti statsbudgeten för att dämpa ökningstakten i dentotala statliga skuldbelastningen.Det är självklart att de åtgärder som vi vidtar för attprivatisera och sälja ut i första hand är motiveradeav att vi vill att de företag som är aktuella skallfungera bättre på marknaden, i andra hand av attde medel som vi får till vårt förfogande kananvändas dels till infrastrukturinvesteringar, delsockså till att mildra den oroväckande utvecklingsom vi har av statsskulden.TjänstebilsbeskattningenAnf. 22 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillskatteministern angående tjänstebilsbeskatt-ningen. Har regeringen helt givit upp försöken attskapa en rimlig modell, som innebär attmarginalkostnaden för den enskilde resenären inteblir noll? Ur miljösynpunkt är det här ettbekymmer, eftersom biltrafiken stimuleras påbekostnad av andra trafikslag.Kommer regeringen alltså att göra något för att deninom trafikpolitiken accepterademarginalkostnadsprincipen skall tillämpas?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen kommer, vilket framgår avdet förslag som har lämnats till lagrådsremiss, attstudera möjligheterna att göra ytterligare sakerinom ramen för ett oförändrat uttag för skatten ochmed hänsyn tagen till att inte i alltför storomfattning skapa administrativa svårigheter fördem som skall lämna uppgifter och för dem somskall kontrollera.Det finns problem i dagens tjänstebilsbeskattning.Den innebär i realiteten att om man har entjänstebil skall man köra litet i tjänsten och mycketprivat. Omvänt: man är mindre intresserad avtjänstebil, som ofta i sig är miljövänligare än mångaprivatbilar, nyare och bättre ur miljösynpunkt. Omman kör mycket i tjänsten och litet privat, får manen väldigt hög beskattning. Därför har vi föreslagiten del jämkningar som underlättar för den som haren tjänstebil i ordets egentliga bemärkelse.Årets nobelpristagare i ekonomiAnf. 24 ():Fru talman! Statsminister höll den 13 oktoberett stort ideologiskt anförande inför FöreningenSvensk handel. Rubriken var Det liberalasystemskiftet. Det systemskiftet kan vi återkommatill i en interpellationsdebatt senare.Min fråga nu gäller statsministerns kommentarkring nobelpristagaren professor budskap.Statsministern väljer tyvärr att läsanobelpristagaren som en viss berömd underjordingsägs läsa Bibeln.Kärnan i Norths budskap är ju -- om jag starktsammanfattar hans bok uppgång --att kapitalismen behöver två saker, inte bara en.Den behöver kapitalister som är beredda attinvestera och som ser vinstmöjligheter. Inget attsäga om det. Men kapitalismen behöver ocksåmotstånd, lagar och regleringar, dvs. med andraord: en stark stat, en stat som beställer, som sätterramar, som är principiell, som är någorlundaförutsägbar och som garanterar en starkinfrastruktur för alla medborgare, alla landsdelar,alla företag. Det är alltså detta som är kärnan ibudskapet.Min fråga är då: Varför väljer statsministern attglömma bort Norths budskap om den starka statenoch bara rikta in sig på marknad, äganderätt ochnäringsfrihet?Anf. 25 Statsminister ():Fru talman! Jag tackar för fråganoch jag hoppas att vi får möjlighet att återkomma iden form som gör det möjligt att diskutera dennågot vidare -- har framställt eninterpellation till mig om detta.Jag vill i allt väsentligt instämma i den beskrivningsom ger. Den fanns också med imitt anförande, har jag för mig. är värda att uppmärksamma. Han säger attden ekonomiska utvecklingen i västerlandet blevmöjlig när man fick instutioner som garanteradeäganderätten. Då blev det möjligt för människor,familjer och företag att agera på ett sätt som gjordeatt det gick bra för dem och också för samhället.Det är självklart att dessa institutioner till stor delgaranterades av staten, den starka, menbegränsade, liberala staten.Äganderätten är icke möjlig utan en lagstiftning,och denna lagstiftning är inte möjlig utan en stat,framför allt den typ av demokratisk rättsstat somjag förordar. Detta är viktigt och ett ideologisktstöd för de principer som jag ofta företräder i minaolika anföranden. Utan en stat som är stark, menbegränsad, som garanterar äganderätt och rättvisakommer vi aldrig att få ekonomisk och socialutveckling i de länder som befinner sig påmarschen från ett system, där staten tidigarebestämde allt och där avskaffandet av ägandet varupphöjt till ideologisk princip.Anf. 26 ():Fru talman! Staten skall förvisso vara stark, menjag finner det oroväckande att statsministern såstarkt betonar marknaden. I sitt anförande taladestatsministern triumferande om de kilometerlångakiosker som finns i . Det stora problemetdär är ju det totala förfallet i staten. Dessa kioskerav spirande kapitalism, vad betyder de när statenförfaller?Anf. 27 Statsminister ():Fru talman! Det är en fråga som många ställer sig.Nu har vi kommit ut på de djupa ideologiskavattnen. I alla dessa samhällen där staten skullesköta allting avskaffade man rätten till ägande ochmarknadsekonomin. Man styrde och reglerade allamänniskors liv. Men vi kunde se hur allting förföll.Det var inte bara staten som förföll i det f.d.Sovjetunionen -- allt förföll. I många fall befinnersig nu samhällena materiellt och moraliskt i ettutomordentligt eländigt tillstånd.Det som lär oss är attförutsättningen för att dessa samhällen skall kunnahäva sig upp ur sin materiella och moraliska misärär att en stat etablerar institutioner och regler förindividerna. Och bland den allra viktigaste av dessaregler är rätten till privat ägande. Utan rätt tillprivat ägande, finns inga möjligheter till handel,och utan handel finns inga möjligheter tillvälfärdsutveckling.BanktillsynenAnf. 28 (nyd):Fru talman! , , tillsattesen särskild kommitté under ledning av JanWallander. Denna kommitté skulle analyseraorsakerna till bankkrisen, tillsynen och hurregelverket för bankerna hade fungerat resp. intefungerat.Enligt kommittédirektiven skulle kommitténavlägga sin rapport , men skulleden i delrapporter redovisa resultatet av arbetet. Vihar ännu inte sett till några delrapporter. kommentera situationen, ochnär kan vi förvänta oss ett utkast till delrapport?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Såvitt jag förstår kommer endelrapport att lämnas redan under denna höst. Menjag vet inte den exakta tidsplanen. syftar just till att ge ett bredare ochdjupare underlag för att man skall kunna bedömavad som egentligen inträffade. Särskild vikt skallläggas vid hur tillsynen fungerade under den andrahälften av 80-talet, då de ekonomiska problem somvi upplever i stor utsträckning grundlades.Annars vet vi ganska väl hur krisen uppstod. Detvar bristen på tillräckligt stark ekonomisk politiknär den nödvändiga avregleringen avkreditmarknaden genomfördes och de högamarginalskatterna som bidrog tillspekulationsekonomin, som vi lider av, inte baranär det gäller bankerna utan också när det gällerhela ekonomin. Just detta kommer naturligtvis medstörre tyngd att kunna redovisas av ,med den tidsplan som är fastlagd.ÖresundsbronAnf. 30 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsministernom . Det har kommitolika besked från olika ministrar om när regeringenär redo att besluta i frågan. Vi är nu många som ärotåliga och väntar på beslutet, så att bron kan börjabyggas -- jag förutsätter att statsministern har kvarsin uppfattning om att det behövs en bro.Anf. 31 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det har kommit olikabesked när det gäller tidpunkten för regeringensprövning. Men det har kommit litet olika besked --vilket jag beklagar, men som jag inte har möjlighetatt påverka -- om tidpunkten för närVattendomstolen skall avge sitt yttrande. Jag troratt det är som är den sistaremissinstans som skall inkomma med ett yttrande.Vattendomstolen har en mycket specifik roll,eftersom den har att pröva enligt vattenlagen.Enligt de besked som jag och -- som jag harkontrollerat -- miljöministern har fått kommerVattendomstolen med sitt yttrande den 15november. Det ger möjlighet för regeringen attgöra sin prövning, och den skall regeringen görainom den tidsplan som vi här i kammaren tidigarehar talat om, inom den tidsplan som finns i avtaletmed och inom den tidsplan som man harkommit överens med den danska regeringen om.Här föreligger inga oklarheter.FastighetsbeskattningenAnf. 32 ():Fru talman! Jag har en fråga till skatteministern.Under 1994 kommer en allmän fastighetstaxeringatt genomföras för hyreshus. De provvärderingarsom nu har genomförts visar att fastighetsskatternakommer att höjas kraftigt. Skall man ta ut de höjdafastighetsskatterna på höjda hyror, kommer det attbli jobbigt för många hyresgäster. Min fråga är då:Är skatteministern beredd att begränsa dessaeffekter?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Vi är medvetna om vadfastighetstaxeringen i stort kommer attleda till. Vi håller därför på att skaffa oss endetaljerad bild av hur detta kommer att slå i olikaregioner, för olika årgångar och vilka de totalaskattemässiga effekterna blir. En del av årgångarnaär faktiskt befriade från fastighetsskatt eller betalarhalv fastighetsskatt.Självfallet ingår i denna bedömning också fråganom vi skall vidta några särskilda åtgärder. Om såbehövs, kommer vi att redovisa sådana förriksdagen i rimlig tid.Skogsavverkningen på NjakafjällAnf. 34 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga tillmiljöministern. Ungdomens miljöriksdag hölls iStockholm, som man började att avverkaurskogen i . Området har av ettinternationellt nätverk utsetts som ett av tiovärldsunika skogsområden som man vill bevara tilleftervärlden.Det är inte underligt att de här ungdomarna blirupprörda. Dessutom avverkas skogen med hjälp avAMS-pengar. Därtill kommer att regeringen presenterade en strategi för att bevara denbiologiska mångfalden. antogs också en nyskogsvårdslagstiftning, där miljömål ochproduktionsmål skulle jämställas. Det är vackraord, , men det skapar inte etthållbart , där ursprungliga områden med enmångfald av växter och djur bevaras. Det börjar blidags för regeringen att leva upp till allt tjusigt talom miljövård och bevarandearbete. Vad tänkermiljöministern och regeringen göra för att räddaurskogen på ?Anf. 35 Miljöminister ():Fru talman! Som frågeställaren vet har interegeringen något direktkommando överutvecklingen i ett sådant här ärende. Det måsteman i så fall skapa sig, vilket tar tid.Bakgrunden till att denna fråga inte har varit ettregeringsärende -- låt mig säga detta med tydlighetså att inga missförstånd uppstår -- är attNaturvårdsverket har gjort en prioritering sominnebär att man delar in bevarandevärda områdeni olika klasser. I det här fallet har man t.ex.prioriterat framför , vilket ärNaturvårdsverkets uppgift inom ramen för deanslag som riksdag och regering ställer tillförfogande. De har dessutom sagt att man inte harråd att bevara båda. Jag har för det första bett minamedarbetare att ta kontakt med Naturvårdsverketför att utan några pekpinnar -- det voreministerstyre -- efterhöra grundvalen för derasställningstagande, och för det andra skall deefterhöra möjligheten till omprioritering mellan iförsta hand , som skulle kosta en del attlösa in, och i andra hand . Någotytterligare har regeringen inte kunnat göra.Roma sockerbrukAnf. 36 ():Fru talman! Jag har en fråga tilljordbruksministern. Det gäller sockerbrukpå Gotland.Vi har ju en ekologisk livsmedelsdag här i riksdageni dag. Där togs denna fråga upp. Det producerasinget socker i eller som ärekologiskt odlat.