prot · GG09107 · 1993-05-07 00:00:00 — Först och främst är detju inte tillåtet med gränshandel, i och medsanktionerna. Det är därför har begränsatmöjligheterna för de turkiska lastbilschaufförernaatt åka in i området och sälja bensin och annatbränsle.När jag var i området hörde jag att EG:srepresentant också var mycket kritisk mot FN:s sättatt hantera hjälpen. Det står i svaret att dendominerande delen av hjälpverksamhetentransporteras redan via . Ja, en del lastbilargår från in i den kurdiska delen, men sedangår de vidare till där man alltså köper bränslei det Irakdominerande området. Sedan går detillbaka till det kurdiska området. Även om manstartar från är det ändå -- med de premissersom är bestämda i avtalet -- till fördel för denirakiska regimen, eftersom man köper bränsle avIrak till priser som är bra för Irak.Jag tycker man skulle kunna verka för att det skullekunna gå till på ett annat sätt, utan dessa avtal.Nu vet vi inte heller vad som skall hända. harstängt gränserna mot och har uppenbarasvårigheter med valutan och hela situationen. Hurdet kommer att påverka det här biståndet är jaginte riktigt klar över.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill ta fasta på den fråga somIngela ställde i slutet på sininterpellation om på vilket sett är berett attstödja befolkningen i irakiska Kurdistan.Jag vill också understryka det hon sagt om behovetom internationellt stöd för irakiska Kurdistan.Det har hänt saker , och jagundrar hur har reagerat.Irakiska har ju ett särskilt skydd genomresolutionen i säkerhetsrådet. Man har blivitangripen av som gått in med trupper i området,vilket ytterligare försvårar återuppbyggnadsarbetetoch gjort det svårare för befolkningen att få matoch tak över huvudet.Har reagerat på något sätt över dettaintrång i den av FN deklarerade säkerhetszonen?Anf. 26 Utrikesminister ():Herr talman! För måste jagbeklaga att jag inte har något annat besked isanktionsfrågan. Vi är alla medvetna om att det ären mycket motsägelsefylld verklighet i dennaregion. Det är därför FN också ägnar sig åt enbetydande humanitär hjälpverksamhet gentemotkurderna och har antagit de förut nämndaresolutionerna.Sverige bidrar till den humanitiärabiståndsverksamheten. Jag tror att jag redan i mittsvar sade att vi bidragit till det gemensammahjälpprogrammet med . Sedanhar vi lämnat till för kurderna och tillCaritas. Vi har också givit bidrag till hjälp medinsatser för handikappade kurdiska barn. Viförsöker alltså på olika sätt att hjälpa till.Det frågade mig om har jag intenågot riktigt bra svar på. Jag kan däremot säga attjag har noterat en del andra incidenter av mycketotrevligt slag som det funnits tidningsrapporter om.Är dessa rapporter sanna menar jag att det ärnaturligt att överväga ökad FN-närvaro eller någotsådant. Jag är övertygad om att FN:s säkerhetsrådkommer att behandla denna typ av rapporter vid sinåterkommande behandling av Irakfrågan.Anf. 27 ():Herr talman! Situationen är verkligenmotsägelsefull i regionen. Därför är det så viktigtatt man stöder de försök som finns till demokratiskutveckling, inte minst i ett läge där det är så mångadiktaturer runt omkring. Det är många som är emotvad som händer i den här delen. som försöker agera, och det är mångaandra som försöker sabotera det som pågår iKurdistan. Därför har demokratiska stater ettsärskilt ansvar för att se till att inte detparlamentariska systemet och den demokratiskautvecklingen kollapsar.EG-representanten talade om för mig hur han hadebeskrivit situationen i brev till olika EG-stater föratt de skulle ge sitt stöd. Jag vet att det finns enmycket stark vilja från EG:s stater att ge stöd. Detär bra att har gått in med bistånd. Jag ärväldigt medveten om detta eftersom jag tillhör enkommitté som förmedlar bistånd tillåteruppbyggande av byar. Det bästa vorenaturligtvis om de kunde bli självförsörjande. Detfinns resurser i området -- olja, bördig mark osv. --och deras önskan är att själva kunna försörja sigoch inte behöva leva på bistånd.Man får ju också bara humanitärt bistånd. Man fårinte hjälp när det gäller t.ex. återuppbyggnaden avtelefonnätet som är nödvändigt för att få ettfungerande samhälle. Det måste ju finnaskommunikationer.I förra interpellationsdebatten talades omterrorism. Här förekommer också terrorism, frånIrak. Man placerar sprängämnen under turkiskalastbilar som har kommit in i Mosulområdet ochsom sedan åker in i irakiska ochexploderar. Förutom chauffören dödas även mångamänniskor runt omkring. Det har förekommit ettflertal sådana terrordåd från den irakiska sidan.Det finns många grannar som inte vill ha endemokratisk utveckling i området.Det är därför det är så viktigt att hjälpa dem somverkligen strävar efter demokrati. I den situationenvore det värdefullt om man kunde lyfta bortsanktionerna mot irakiska Kurdistan.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1992/93:146 omsvenska insatser i JugoslavienAnf. 28 Utrikesminister ():Herr talman! har i en interpellationställt ett antal frågor till mig om svenska insatser if.d. , bl.a. avseende den svenskaberedskapen att delta i en större FN-insats samt omvilka möjligheter som föreligger för ytterligarekonfliktöverbryggande insatser.Det självutnämnda bosnisk-serbiska parlamentetstöder inte --Owen-planen för som framförhandlats inomJugoslavien-konferensen. Beslutet har tagits trotsden accept som lämnades av den bosnisk-serbiskeledaren vid och trots ett ökatinternationellt tryck bl.a. genom stärkta FN-sanktioner och ett amerikanskt hot om vapeninsats.Genom sitt agerande bär nu serberna ett oerhörtansvar för att striderna fortsätter. De utsätterdärmed alla folkgrupper för stor fara och fortsattmänskligt lidande.Trots det som inträffat måstefredsansträngningarna fortgå och trycket motSerbien och de bosniska serberna fortsätta att öka,inte minst genom att sanktionernas efterlevnadstärks. Målsättningen är fortsatt att --Owen-planen skall genomföras. Det är nu möjligt attselektiva internationella militära åtgärder kommeratt övervägas och att tanken på s.k. skyddszoner fårökad aktualitet i säkerhetsrådets överväganden.Herr talman! Det är att notera att säkerhetsrådet, svensk tid, har tagit en resolution som just talarom fredade zoner.När säkerhetsrådet beslutat om en internationellfredsstyrka för att genomföra fredsplanen måsteFN:s medlemsstater ta sitt ansvar och bidra tilldenna. En sådan fredsstyrka är nödvändig föravtalets efterlevnad och för att skapa en grund fören långsiktig politisk lösning i Bosnien-Hercegovina.Mandatet för styrkan förutses bli fredsbevarande,dvs. att med medgivande och stöd av parternaupprätthålla efterlevnaden av --Owen-planen. Styrkan som beräknas uppgå till ca 70 000personer kommer att få såväl militära som civilauppgifter. De militära uppgifterna kommerhuvudsakligen att bestå i att separera de stridandeparterna, upprätthålla ingångnaöverenskommelser om vapenvila samt övervakatunga vapen. De civila uppgifterna förutses främstbestå i MR-insatser, repatriering och rehabiliteringav flyktingar, humanitärt bistånd samtgränsövervakning.Förberedelser pågår för rekryteringen av enskyttebataljon om ca 800 personer för en svenskinsats i en sådan fredsstyrka. Bataljonen skall varaflexibel avseende uppgifter och ha förmåga att lösafredsbevarande uppgifter även i relativt svårhotmiljö. Rekryterings- och utbildningstiden för ettsådant förband är cirka , vilket gör attstyrkan kommer att vara insatsberedd i början avjuli. Kostnaderna för ett förband av dennaomfattning beräknas uppgå till 10 miljoner kronorper vecka, dvs. per år.En svensk fredsbevarande styrka i löper, som säger, storrisk för att dras in i stridshandlingar. För att minskariskerna är det därför viktigt att personalen får enordentlig utbildning och lämplig utrustning ochbeväpning.ESK:s insatser har främst varit inriktade påatt förhindra att konflikten sprids vidare till nyaområden. Detta har skett genom långtidsnärvaro iKosovo, Sandjak, och Makedonien.ESK-gruppernas uppgift är att främja en dialogmellan berörda befolkningsgrupper ochmyndigheterna i , Sandjak och Vojvodinasamt att följa den politiska utvecklingen ochmedverka till lösningen av lokala problem. ESKstöder även genomförandet av FN:ssanktionsregim.De erfarenheter som ESK förvärvar avövervakning, lokal medling, skydd för utsattabefolkningsgrupper och påtalande av kränkningarav de mänskliga rättigheterna är en viktig tillgångför att långsiktigt överbrygga konflikten. Dessaerfarenheter av förebyggande diplomati skullekunna utnyttjas även i en rehabiliteringensdiplomati, då freden skall återupprättas.För de långsiktiga insatserna efter kriget spelar deinternationella biståndsprogrammen, främst inomFN:s ram, en viktig roll. är en av de störstabidragsgivarna till dessa hjälpprogram. harca avsatts under innevarandebudgetår. har ställt sig bakomregeringens förslag om ytterligare 150 miljonerkronor, vilka kommer att fördelas under denärmaste månaderna.I det nu akuta skedet prioriteras insatser för attflyktingarna -- som beräknas uppgå till närmare 4miljoner -- skall kunna tas om hand inom regioneni första hand. Även sociala insatser för särskiltutsatta grupper, t.ex. barn ochtortyrskadade/våldtagna kvinnor, skall prioriteras.Dessa insatser kan komma att kompletteras genomytterligare svenska projekt i Bosnien-Hercegovinaoch för att se till att särskilt barn ochungdomar får den behandling och eftervård somsituationen kräver.Anf. 29 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på min interpellation.Vi har haft tillfälle att diskutera den tragiska ochoerhört allvarliga situationen i f.d. vidupprepade tillfällen här i kammaren förut. Vi kanse att utvecklingen bara förvärras och försvåras.Den allmänna insikten är väl, att det är svårt atttänka sig att det inte också skulle behövas enfredsstyrka för att hjälpa till när det gäller attkomma till rätta med situationen.Det är väl helt uppenbart att omvärlden måsteingripa för att få slut på slaktandet. Det är inteheller acceptabelt att de stridande parterna skallkunna nå territoriella mål med hjälp av våld ochkrig. Det skulle innebära sammanbrott för hela denidé som ligger bakom ESK-processen.När nu står inför att medverka i en sådanhär militär insats i ställer detnaturligtvis oss i inför stora utmaningar.Det är mycket viktigt hur vi förbereder oss fördenna situation och hur vi hanterar den.För det första måste syftet med en fredsstyrka varaatt minska våldet i området. Det innebär att detligger ett mycket stort ansvar på den här styrkan närdet gäller hur den uppträder, så att effekten blir attvåld bara används i allra yttersta nödfall, för atträdda människoliv.Det är viktigt att den här personalen mer kan fåuppträda som civila medlare än som soldater itraditionell bemärkelse och att man är välförberedd för detta.Det är också mycket viktigt att den militära insatseninte blir ett hinder, eller kommer i stället, för andrainsatser för att överbrygga motsättningarna och föratt främja en utveckling mot fred.Behovet av civila insatser för att försöka få slut påstridigheterna är kanske ännu större.Ansträngningarna på detta område måste utökas,och här har naturligtvis ESK en mycket stor uppgiftatt fylla. Jag föreställer mig att det finns anledningför ESK att också öka sina aktiviteter på detområdet. Det görs visserligen mycket, men fråganär om det är tillräckligt. I varje fall fick jag mig entankeställare när jag hörde den kosovoalbanskepresidenten säga: Visst finns det ESK-observatöreri Kosovo, men allt de gör är just att observera. Detfinns alltså inte någon verklig aktivitet för attöverbrygga motsättningarna.Det är också viktigt att vi redan nu förbereder ossför det arbete som följer efter det att man har fåtttill stånd någon form av stillestånd i området, för attskapa en varaktig fred. Det berörde ocksåutrikesministern med termen rehabiliterandediplomati. Det är bra att det redan nu påbörjas ettförberedelsearbete för de mycket stora insatsersom behövs.För det andra handlar det om de människor somskall delta i denna fredsstyrka. De kommer ju attutsättas för stora personliga påfrestningar. Dels ärdet viktigt att personalen får den utrustning som gerdet bästa möjliga skyddet, så att risken för dödsfalloch skador blir så liten som möjligt. Dels är detminst lika viktigt att personalen får den utbildningsom behövs för att vara förberedd på de storapåfrestningar som man kan komma att utsättas för.Det är också viktigt att de som ingår i styrkan fårdet stöd som kan behövas, rent mänskligt ochpsykologiskt, för att hantera den typ av svåraupplevelser som de kan drabbas av.Det vore intressant att något ytterligare få höra avutrikesministern vad som kommer att göras för attförbereda den här personalen för de speciellapåfrestningar som man kan komma att utsättas för.Det har tidigare redovisats att det, när manförsöker verka i ett område där det råder krig, kanskapas påfrestningar som ger följder långt efter detatt man kommit hem. Det är viktigt att de härmänniskorna inte lämnas åt sitt öde.Det allra viktigaste är dock, som jag ser det, att denhär insatsen ges en sådan utformning att denfrämjar det rent civila och fredliga arbetet för attkunna överbrygga den konflikt som pågår.Anf. 30 ():Herr talman! Jag är tacksam att vi fått tillfälleatt diskutera denna fråga. Redan på ett tidigtstadium sade utrikesministern, i denutrikespolitiska debatten, att vi borde ha endiskussion i om huruvida vi var bereddaatt skapa fred med våld och riskera att dö i strid iJugoslavien. En sådan diskussion har inte kommittill stånd. I utrikesutskottet föreslog att viskulle ha en utfrågning tillsammans medförsvarsutskottet. Man skulle då ges tillfälle att fålyssna till vad militärer, diplomater och andra somär engagerade har att säga för att vi skulle kunnaorientera oss i den här för nya situationen.Men inget annat parti var intresserat därav.Det är skrämmande att uppmärksamheten nu såensidigt riktas mot militära s.k. lösningar avkonflikten i f.d. . Man får läsakrigshetsande artiklar i svenska tidningar. utmålas närmast som en svagpapperstiger om han inte börjar bomba. Samtidigthyser både militärer och politiker, såväl i somi , tvivel om FN:s roll är att försöka skapafred med våld. Det blir ju aldrig som man tror.Har verkligen alla krafter satts in för att skapa fredutan våld? Diplomatiska överläggningar medpersoner som inte kunnat genomföra det som delovat kan inte vara den enda fredsmäklandemetoden.En svensk bataljon i skulle enligtuppgift kosta nära om året.Finns det inte effektivare sätt att använda depengarna, för att läka konflikter?Utrikesministern redogjorde i går för Sverigesåtgärder inom ESK, den europeiskasäkerhetskonferensen. är och nästa årordförande för . Alla , ochCanada är medlemmar, med som observatör.Just eftersom ESK inte har en stor utbyggdorganisation och byråkrati, har ordförandelandetbåde stora möjligheter till nya infallsvinklar och ettsärskilt stort ansvar till eget initiativ.Enligt min mening arbetar alltför ensidigtnu med traditionell säkerhetspolitik i sitt ESK-ordförandeskap. Det är hög tid att vidgarsitt ESK-engagemang till nya områden. Det finnsfler metoder att arbeta på än att samtala medregeringar och försöka få en jätteförsamling av alla52 medlemsländerna att fatta gemensamma beslut.Ordförandelandet kan t.ex. inom ESK:s mandat takontakt med olika grupper i alla länder, inte baramed regeringarna. Inte minst viktiga är naturligtviskontakterna med grupper i f.d. , vilkaarbetar med fred och försoning. Vår tradition somalliansfritt land och våra långvariga goda kontaktermed borde underlätta detta.Vid ESK:s möten i och Stockholmbeslöts i god FN-stil att ge ett ökat utrymme åt s.k.NGO:s, dvs. ''icke-regeringsorganisationer''. Påbättre svenska kan man kalla dem frivilligaorganisationer. Dessa organisationer skall få enetablerad rätt att närvara vid ESK:s möten. Ännuviktigare är att man i beslutat att få medde här organisationera i ESK:s operativaverksamhet.Jag vill fråga utrikesministern: På vilket sätt, undersvensk ledning, engagerar ESKfrivilligorganisationerna, i vårt eget land och i allaEG:s 52 medlemsstater, i sitt arbete på fältet i f.d.Jugoslavien?Som ordförandeland kan kontakta alla de52 ländernas frivilligorganisationer och be omkonstruktiva förslag för att lösa konflikten i f.d.Jugoslavien.I t.ex. Kosovo, eller Kosova, beroende på vilketspråk man använder, arbetar TFF,för fred ochframtidsforskning, med den dialog som ESK-observatörerna tycks ha svårt att få i gång. , , och har distribueratrapporten krig i Kosovo till en utvaldgrupp av serber och albaner på olika nivåer i såvälPristina som . Syftet är att söka läkakonflikterna genom ''olika slag av tredje part-medlingskommissioner, som arbetar parallellt,humanitärt stöd, bevakning av mänskligarättigheter och en internationell ''adoption' avKosovo, demilitarisering och normalisering av detdagliga livet, fredsbevarande åtgärder genom FN,kanske förvaltarskap -- -- --''. Detta är helt i ESK:sanda.När Kosovas president gästade i , fick jag intrycket av, vilket också PärGranstedt sade, att han såg ESK:s arbete som någottrevande i detta sammanhang. Jag fick intrycket attTFF:s arbete verkade mer konstruktivt ur hanssynpunkt.Jag vill ställa en fråga till utrikesministern. På vilketsätt anlitar , som ordförande i , TFF iarbetet i Kosova?Jag får ibland intrycket att ESK:s kontakter medfrivilligorganisationerna är enenvägskommunikation. Man ser som sin uppgift attinformera om vad man själv gör i stället för att dranytta av all den expertis som finns hos olikafrivilliga organisationer inom detta enormaområde.Det finns ju flera freds- och konfliktforskare iNorden som borde anlitas som konsulter hos ESK:sordförande. Norrmannen professor , nu bl.a. verksam som fredsforskare iWitten-Herdeckes universitet i , var i fyraår ledare för det internationellaforskningscentrumet i i . Hanhar en mycket djup kunskap om ochhar en överblick över möjliga konfliktlösningarutan våld som vi bara inte kan vara utan.Anf. 31 Utrikesminister ():Herr talman! Jag känner mig mycket frestad attuttrycka en uppskattning av att sann till sina principer och till sin övertygelse. Jagtycker att jag med stor förvåning ser hur så mångafredsaktivister nu har blivit de mest militanta ochuttrycker åsikter som innebär att det finns baramilitära åtgärder, osv. Jag vill uttrycka minuppskattning, och jag känner igen BirgittaHambraeus från vår tidigare gemensammaverksamhet här i kammaren.Jag vill också säga att jag rent sakligt tycker attsanktionernas effekt på , påBelgradregimens överväganden, djuptunderskattas. Jag är nämligen själv ganskaövertygad om att en huvudförklaring till attpresident och premiärminister nutycks samarbeta med det internationella samfundetoch utöva tryck på de bosniska serberna faktiskt äratt ekonomin i befinner sig iett så oerhört pressat läge. Det här är något som jagtycker att vi skall notera, och jag tycker att detalltför litet kommer fram i debatten.En av ESK:s huvuduppgifter gentemot krisen i detf.d. är ju sanktionsövervakningen. Vivet att den har stora brister. Men ESK utövar ändåen mycket viktig funktion i dessasanktionsmissioner. Det har fattats beslut om attpersonalen skall utökas upp till 160 personer. ÄvenSverige ställer upp med fyra nya tullexperter somskall ingå i denna sanktionsövervakning.Jag tycker alltså att det är viktigt att i denna debattfå lyfta fram det faktum att sanktionerna betyderoerhört mycket. President sade i sitt inlägginför dessa bosnienserber att man inte har råd medkriget längre, att man inte kan fortsätta kriget. Låtoss därför inte glömma detta.Jag förstår också att omvärlden är förtvivlad och attden militära optionen nu förekommer mycketbestämt i de internationella diskussionerna därföratt alla känner att detta meningslösa våld, dettakrigande och dödande som förekommer där nereinte kan få fortsätta längre. Jag förstår därför attdetta är en option.De svenska förberedelserna -- jag återgår därmedtill diskussion -- utgår från, vilket ärviktigt att hålla i minnet, en implementering avfredsplanen. Det är så att säga i sig enfredsbevarande insats, som vi dock förutserkommer att ske i en svår hotmiljö. Det är där desvenska förberedelserna är. Det är mot denbakgrunden som vi anser att det är oerhört viktigtatt den frivilliga personal som kan komma attengageras i ett sådant uppdrag får både en mycketintensiv träning och utbildning och bästa tänkbarautrustning.Birgitta ifrågasätter om vi verkligenskall inrikta oss på detta. Jag tror att det är viktigt.Världssamfundet måste nog tyvärr i den miljö somfinns i göra båda delarna. Jagtror att det kommer att visa sig nödvändigt medstora fredsbevarande styrkor. Jag tror också att detkommer att visa sig finnas ett stort behov av civilpersonal av olika slag. skall naturligtvisockså vara berett till båda dessa inslag i det som vikommer att bidra med.Birgitta ställde många frågor omfrivilligorganisationer och ESK:s arbete. Som jagsade här i i går är detta också något somjag tycker att ordförandeskapet måste ägna ökaduppmärksamhet åt. Här i har vi ett gottutbyte av åsikter och ett gott samarbete. Menproblemet är att det kanske inte är på det sättet ialla ESK:s medlemsstater. Framför allt skulle jaggärna se någon form av smidigareinformationsutbyte och ett smidigare sätt attengagera olika relevanta organisationer. TFF, somBirgitta tog upp, får ju pengar för sinverksamhet från det s.k. fredsanslaget och fårdärmed stöd för sin verksamhet i f.d. Jugoslavien.Anf. 32 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern fördessa ytterligare synpunkter. Jag vill först gärnasäga att jag delar uppfattningen att sanktionernahar visat sig vara ett fungerande medel. Man kankonstatera att den förändrade attityden hos deserbiska ledarna måste förknippas med effekternaav sanktionerna. Det mest hoppfulla tecknet justnu, efter det tragiska beslutet av det s.k. bosnisk-serbiska parlamentet, är väl att nu är berettatt sälla sig till dem som sätter tryck påbosnienserberna. Hur effektfullt detta sedan bliroch hur det genomförs, det är väl för tidigt att yttrasig om. Men det visar ändå att sanktionerna har enbetydelse.Jag delar också uppfattningen att det är svårt att tänka sig att man skulle kunna genomförafredsplanen utan någon form av militärövervakning från omvärlden. Jag tror inte attsituationen är sådan att den kan fås att fungeraenbart med hjälp av parternas goda vilja. Den godaviljan verkar nämligen inte vara särskilt oftaförekommande just . Men, vilket jag vill betona,det är mycket viktigt att dessa styrkor verkligen kanfå möjlighet att uppträda på ett sådant sätt attvåldet minimeras. Det är viktigt att det också ingår iden utbildning som denna personal får att uppträdainte bara så att säga militärt i traditionellbemärkelse utan också uppträda medlande och pådet sättet kunna verka för att överbryggamotsättningar och förhindra utbrott av våld. Det äralltså viktigt med detta civila inslag i utbildningen,och jag hoppas att det kommer att förekomma. Jagvill gärna höra en kommentar på den punkten.Jag vill även understryka vikten av att det härkombineras med andra insatser. Denna militäraövervakning av fredsplanen kommer nämligen intei sig att skapa fred. Vad man kan göra är attnågorlunda förhindra utbrott av fientligheter ochförhoppningsvis förhindra våld. Men det är heltandra typer av insatser som krävs för att överbryggade djupa motsättningar som finns mellan olikafolkgrupper i det och inte minst iBosnien-Hercegovina.Som jag sagt tidigare är det väldigt viktigt att denhär insatsen med hjälp av en fredsbevarande styrkainte får ersätta andra fredsskapande insatser avmera civilt slag. Tvärtom skall dessa ansträngningarutökas.Anf. 33 ():Herr talman! Först vill jag gärna tackautrikesministern för hennes öppenhet inför detankegångar som jag fört fram.Det är verkligen oerhört väsentligt att TFF får sittanslag från UD, och också att det anslaget utökasså att man utan att behöva tigga pengar kanfortsätta med sin oerhört viktiga verksamhet.Samtidigt kan jag inte låta bli att jämföra detblygsamma stöd som vi den vägen ger med de 0,5miljarder som en militär insats skulle kosta.