prot · GG0972 · 1993-03-10 00:00:00 — Detta ''inomkort'' har varat mycket länge.Vi är intresserade av att se överarbetsskadeförsäkringen tillsammans medsjukförsäkringen. Att så är fallet vet GullanLindblad om. Vi är beredda att ställa upp ochutforma direktiven också, enligtöverenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna. Men vi har inte fått någoninbjudan till detta . Jag utgår från atttidpunkten inte är så nära, eftersom vi ännu inte harblivit kallade för att se hur direktiven skall se ut. överenskommelse måste ändå finnas ettgemensamt mål, vad vi vill nå med dennautredning. Just därför var det inte speciellt lyckligtatt börja prata om hålen i arbetsskadeförsäkringenjust nu i samband med debatten omdelpensioneringen.Jag lovar, herr talman, att inte återkomma mer ochförlänga debatten. Men jag tyckte att det varnödvändigt att få korrigera detta.Andre vice talmannen anmälde att GullanLindblad anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 93 ():Herr talman! sade att det den härgången inte gäller att ta bortdelpensionsförsäkringen. Man skall spara. Menslutresultatet blir ju detsamma som det skulle hablivit förra gången, nämligen en utfasning avdelpensionsförsäkringen genom de försämringarsom nu görs.Det har också framgått mycket klart att det finnsfonderade medel och att de mer än väl skulle räckaför att man skulle kunna behålladelpensionsförsäkringen fram till dess man kanpresentera ett mer heltäckande pensionsförslag.Jag tog även upp att det inte blir någon ekonomiskbesparing. Det finns faktiskt risk för att hålet iarbetsskadeförsäkringen och i utgifterna förförtidspensionen bara blir större genom att man tarbort den här möjligheten, det billigare alternativetför människor i slutet av sin arbetsföra tid.Gullan nämnde också att människorutnyttjar och spekulerar i olika försäkringssystem.Man kan använda ett annat ord. Man kan säga attmänniskor planerar, att människor har ett behov avatt planera för sin framtid. Med den ryckighet ochden osäkerhet som människor upplever nu försökerman naturligtvis på olika sätt att se om sitt hus. Detär inte bara negativt att människor faktiskt försökeratt planera i takt med de förändringar sompolitikerna åstadkommer i dag.Anf. 94 ():Herr talman! Jag upprepar återigen att det finnsstora svarta hål inom andra delar avsocialförsäkringarna. De fonderade medel somfrämst talar om behöversannerligen användas till att täppa andra hål, där degör mer nytta än i en delpensionering.Jag sade inte att människor spekulerar. Jag sade attdet visar sig att människor utnyttjar de system somvi politiker ritar upp. Det är faktiskt så.Jag vet att professor i , sombrukar skriva intressanta artiklar, för något årsedan skrev att människor som aldrig skulle kommapå tanken att ta en krona från andra, från sinagrannar, utan att blinka spekulerar i olikasocialförsäkringssystem. Det är anonyma systemoch när man ändå är med och betalar tycker manatt man skall använda sig av dem, utnyttja dem.Jag sade också i mitt inledningsanförande att maninte vet om man skall skratta eller gråta närungdomar som är födda är med ochansöker om delpension. Det har utskottet definitivtsatt stopp för genom att vi ställer krav på den somskall få vara med och söka. Man skall ha fyllt 60 åroch ha avtalat med sin arbetsgivare om att trappaned. Nog är det förunderligt ändå att man använderförsäkringarna på det här sättet.Jag tycker att det är viktigt att vi hyfsar isocialförsäkringarna och att vi har stor respekt förde här systemen. Som utskottets ordförande vill jagsäga att jag är mycket mån om trygga och säkrasocialförsäkringssystem. Men jag är mån om använder dem med respekt, att man använderdem när man är sjuk, gammal eller arbetslös, närman har behov, och icke av någon annan anledning.Anf. 95 ():Herr talman! Jag upprepar, , genom att ta bort delpensionsförsäkringenåstadkommer nya stora svarta hål iarbetsskadeförsäkringen och i kostnaderna förförtidspensionen.Man kan också om exemplet på att människor ändaned till dem som är födda hörde av sigsäga att man kanske har uppnått individuelltansvarstagande. Människor förlitar sig inte på attsaker och ting faller på sin plats utan att man självär mycket aktiv.Jag anser också att delpensionen var något sommänniskor använde sig av med respekt, för att intebelasta samhället med långtidssjukskrivningar ochförtidspensioner.Anf. 96 ():Herr talman! Det var roligt att höra om individuellt ansvarstagande.Det måste förlåtas mig att jag inte tror att det varså mycket det som låg till grund för att de som var itjugoårsåldern ansökte om delpension. Det var nogtanken: Jag skall passa på så att jag är helgarderadnär det ändå finns system där jag kan passa in. Såhar vi politiker ju målat upp det hela.Tänk om vi kunde få socialförsäkringssystem somär litet stramare, där det ställs litet ökade krav påmänniskor! Jag tycker att det är oerhört intressantmed den utredning som har kommit, där bl.a.Riksförsäkringsverkets direktör harmedverkat till en skiss över framtidasocialförsäkringssystem. Om man ritar upp systemdär man kanske ställer ökade krav och där man förin större försäkringsmässighet och som innebär attmänniskor får ta ett ökat personligt ansvar, då trorjag att vi också får inte bara en sundare ekonomiutan även människor som på ett helt annat sätt äntidigare är beredda att ta ansvar för sitt eget liv. Vifår ett helt annat samhälle. Det är inte vi politikersom skall bestämma allt. Om jag är frisk , är pensionsmässig och vill gå ner, då skall jagockså vara beredd att försaka någonting. Jag skallinte bara vänta att staten skall betala för mig.Anf. 97 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten mer.Jag vill bara än en gång säga: Ja visst, men vi börkunna ta helhetsgrepp när det gällersocialförsäkringarna och inte hålla på med petandetoch rivandet i helhetssystem, för det ger kostnadernågon annanstans.Anf. 98 ():Herr talman! När det gäller helhetsgrepp är vi helteniga. Jag tycker också att det är bra att vi får tillstånd en diskussion om de framtidasocialförsäkringssystemen -- där vi kanske kan blieniga på många punkter -- som innebär attmänniskor får veta vad de har att rätta sigefter. Där är vi alltså helt överens.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )4 § Mänskliga rättigheterFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU3 Mänskliga rättigheter.Anf. 99 (nyd):Herr talman! Många kommer under det häravsnittet att tala om och för mänskliga rättigheter.Mänskliga rättigheter är en självklarhet för vissa,en dröm för andra. Det som gör mig och mångaandra så beklämda är den vanmakt med vilken manofta kämpar för mänskliga rättigheter i länder därde styrande väljer att hålla sitt folk i schack genomatt just förneka sina undersåtar mänskligarättigheter. Man känner också vanmakt när man sermed vilken frenesi rättsstater fördömer länder somligger långt bort och som man har föga kontakt medmen väljer att slå ned blicken när man möterrepresentanter för andra länder, länder med vilkaman vill hålla sig på god fot med. Detta är etthyckleri som fria rättsstater borde ha kurage att ståemot.Nyligen har en konferens avhållits om mänskligarättigheter. Konferensen hölls här i . Om ensådan konferens skall få något bestående värdeförutsätts att det formuleras frågeställningar ochståndpunkter där man inte av hänsyn till takt ochton värjer sig för att göra obekväma markeringareller dra obekväma slutsatser.Ofta har rättsstater undvikit att ta kraftfullt avståndfrån konkreta rättsövergrepp i specifikt angivnastater. Man har formulerat sig litet allmänt för attinte stöta sig, för att få en ändring till stånd.Ibland bjuder man t.o.m. in tyrannerna som fårsitta till bords med de rättsmedvetna. Den svenskaregeringen hade den i mitt tycke dåliga smaken attbjuda in en representant för den blodbesudladeugandiska regimen att delta i konferensen.Uganda -- ett land med summariska avrättningar,tortyr och olagliga fängslanden, ett land som SIDA,regering och riksdag gjort till ett programland förbiståndssatsningar. Tanken var väl den att denugandiske delegaten skulle lära av de andra påkonferensen och få med sig litet mänskligarättigheter i bagaget hem. Men det känns ändåmagstarkt att en ugandisk delegat ska kunna sittaoch formulera fördömanden av mänskligarättighets-situationen i andra länder innan mansopat rent framför egen dörr.Det som skrämmer i fråga om mänskliga rättigheterär att så många enskilda människor är så utlämnadei länder med svagt rättsmedvetande, att så mångamänniskor inte får annan hjälp än någramedlidsamma ord på ett papper. Man bordekomma fram till en lösning inom FN:s ram, enlösning som ger FN rätt att sätta kraft bakom ordennär ett land helt åsidosätter de mänskligarättigheterna för sina landsmän. Vi beklagar oss föratt man inte fick stopp på en tyrann i vårt södragrannland . Men hur gör vi nu? Jo,vi står vid sidan och tittar på när nya tyranner görsamma etniska rensningar som ,samma trakasserier, samma fördrivning, sammautpekande, samma fångläger, snart kanske sammagaskammare. Man ritar inte hakkors men den nyasymbolen, ett kryss omgiven av en ring, ger sammabesked: Ut härifrån! Vi kan inte bara prata. Vimåste ge FN makt att gripa in.Hoppet kan kanske ses som svindlande att härefterdyka ned i utskottsmotioner ochutskottsreservationer. Jag gör det ändå.Vi i Ny demokrati har i en motion föreslagit attsvenska myndigheter skall försöka få tillträde till desovjetiska . Vi anser att det är avutomordentlig vikt för säkerhet och svensksäkerhetspolitik att kunna studera dessa arkiv. Menmotionen har också en mänskliga rättigheters-aspekt. I arkiven kan finnas material som är avsvenskt intresse och som bör publiceras för densvenska allmänheten. Dokument kan återfinnassom ger svar på öde. Kanskefinner vi sanningen bakom nedskjutningliksom vad som hänt flera saknadefartygsbesättningar. Dessa frågor har diskuteratssedan mitten av 50-talet utan att slöjorna skingrats.Svenska myndigheter bör försöka få tillträde tillKGB-arkiven för att därefter undersöka och förallmänheten redovisa vad som där kan finnas avsärskilt svenskt intresse. Om förslaget inte leder tillnågot konkret resultat, bör regeringen pröva andralösningar för att kunna utforska KGB-arkiven.Herr talman! Jag yrkar bifall till Ny demokratisreservation och yrkar avslag på utskottetshemställan under moment 22.Anf. 100 ():Herr talman! Mänskliga rättigheter är ett viktigtområde, och därför tänker jag ta tid för att tala omden frågan.Amnesty International redovisade i sin årsbok 1992grova brott mot de mänskliga rättigheterna i 142länder: tortyr, dödande, ''försvinnanden'' ochgodtyckliga frihetsberövanden. Sådantförekommer alltså i flertalet av FN:smedlemsländer.Samtidigt som vi måste konstatera dessa fakta, kanvi emellertid också se att de senaste årensintensifierade debatt om demokrati och mänskligarättigheter har lett till förändringar i åtskilligaländers politik, dels som följd av gamla diktaturersfall, dels har det växande inhemska och utländskaopinionstrycket lett till ansträngningar att bringalagstiftning och rättsinstitutioner i bättre samklangmed folkrättens krav.Nu är det viktigt att bevaka den fortsattautvecklingen, så att det inte stannar vid kosmetiskaförändringar.Det kvarstår ändock ett stort antal regimer somvägrar underteckna folkrättskonventionerna ochännu fler som inte lever upp till sina åtaganden.Barnkonventionen har ju t.ex. undertecknats avBrasilien och , där polisen är delaktig imorden på gatubarn, av , ochSri Lanka -- ökända för barnprostitution -- avbarnarbetsländer som och , för attnämna några.Dessa halsstarriga förbrytare har världssamfundetinte effektiva medel att påverka. Så länge de troratt de kan kidnappa, tortera och mörda utan riskför upptäckt eller straff kommer de att fortsätta.Det ena folkmordet efter det andra har begåtts,men det är först nu när den ''etniska rensningen''nått som en internationell tribunal skalltillsättas.Sambandet mellan förtryck och krig borde nuframstå tydligt, efter allt som vi bevittnat i det f.d.Jugoslavien. Det är inte lätt att skapa fred när krigbrutit ut. Det visar FN:s nu pågåendefredsbevarande operationer. Det behövs medel attingripa med sanktioner på ett långt tidigarestadium, exempelvis ett stopp förvapenförsäljningen till förtryckarregimer.I fallet har de sju nobelpristagarna somnyligen reste till föreslagit att landetskall suspenderas från sitt FN-medlemskap.Förbättrade metoder för att förebygga, upptäckaoch bestraffa MR-brott måste bli en uppgift förvärldskonferensen om de mänskliga rättigheterna iWien i juni i år.För att konferensen skall kunna fylla sitt syftemåste de som arbetar mot förtrycket också fåmöjlighet att delta i konferensen. Många kommerinte att kunna göra det, av ekonomiska skäl ellerdärför att de hindras av sina regeringar. Det senaregäller t.ex. mapuchoindianerna i , som inte fårutresetillstånd. Här är det viktigt att gerdem den hjälp de behöver för att de skall kunnakomma till konferensen i Wien.FN:s har med rätta kritiserats föratt dess rapporter och resolutioner sällan leder tillnågra åtgärder. Det behövs en speciell MR-kommissarie som kan rapportera direkt tillgeneralsekreteraren och säkerhetsrådet. men inte majoriteten iutskottet.MR-kommissionen lider av svagheten att barasammanträda en gång . Rapporternaskickas rutinmässigt till nästkommande möte. Menförändringarna i länderna sker snabbare än så, inteminst när det gäller förbrytelser i konflikter.Man måste vara litet självkritisk -- det gäller ocksåmig -- när det gäller utrikesutskottets behandling avMR-frågorna. Det betänkande som föreläggsriksdagen bygger på motioner som väcktes för 14månader sedan. Det är inte bra. Då kunde vi inteförutse att det FN-övervakade valet i skulleutlösa ett nytt inbördeskrig, att Unita skulle sättai gång en sådan slakt. har 60 000människor dödats. Antalet människor på flykt harmer än fördubblats till 1,7 miljoner. Två miljonerhotas av svält.Det verkligt katastrofala är att FN nu verkar viljadra sig ur . Vi har bara att konstateramisslyckandet. Läget har försämrats drastisktsedan utskottet justerade sitt betänkande den 15februari.I dag framstår utskottets skrivningar som svaga närdet gäller t.ex. . Det räcker inte att uttalaförhoppningar och oro. Även skrivningen iutskottsbetänkandet om arbetet med eninternationell domstol i anledning avJugoslavienkonflikten är inaktuell, när HansCorell utarbetat förslag till en tribunal ochinsamlandet av bevis har börjat.Ett annat -- och än gruvligare -- exempel på hurutskottets bedömningar släpar efterhändelseutvecklingen är . FN står nuinför valet att skärpa åtgärderna för att genomdrivafredsavtalet eller att låta de röda khmererna skjutadet i sank. meddelade chefen förFN:s civila verksamhet i att han lämnarsin post , frustrerad över FN:s maktlöshet,över att FN inte tagit itu med hårdhandskarna medde röda khmererna. antogsäkerhetsrådet en resolution om att godkännaresultatet av valen , även om de rödakhmererna inte deltar. Det betyder i praktiken ettaccepterande av delning.Jag vidhåller det som vi och också harhävdat i våra motioner, att de röda khmererna infören internationell tribunal skall ställas till svars försitt folkmord under de år som de hade makten ilandet. Inte förrän dessa rasfanatiska herrar sitterbakom lås och bom kommer människorna iKambodja att kunna sova tryggt.Om det går att inrätta en tribunal för att rannsakafolkmördarna i det f.d. , måste det välvara möjligt även i ?Herr talman! När det gäller de homosexuellasmänskliga rättigheter utgår utskottet ifrån attregeringen kommer att fortsätta att driva fråganmed kraft, både bilateralt och multilateralt i olikainternationella sammanhang. Detta är bra. Detfinns ett förslag om ett särskilt tilläggsprotokoll tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter ochde grundläggande friheterna avseendediskriminering av homosexuella. Det vorevärdefullt om detta förslag nu kom upp iEuroparådet för beslut. Utrikesutskottetsordförande och riksdagsledamoten -- båda ledamöter i -- bordeöka sina ansträngningar för att tilläggsprotokolletskall antas. Men det vore också lämpligt att vi härhemma ser till att rätten för homosexuella attregistrera sitt partnerskap blir verklighet. Detta äräven en rättighet. Det vore viktigt, inte minst medtanke på att de mörkermän som finns i det härlandet -- och också i denna kammare -- då kundemotas tillbaka.Herr talman! Utskottet bemöter en mängdyrkanden med att uttala sitt förtroende för attregeringen skall handla som motionärerna önskar.Men gör den det? Tog regeringen exempelvis uppÖsttimor i generalförsamlingen ? Nej, detgjorde den inte. Eller i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna ? Nej, det gjorde deninte heller. Andra länder kritiserade --, , , ,, , EG. Ingensvensk följer rättegången mot FretilinledarenGusmao, trots att det framförts starka misstankarom att han och hans familj har torterats, trots atthan inte fick välja egen försvarsadvokat, för detgjorde polisen, och trots att utrikesministern här iolika debatter med mig lovat att man intensivt skallfölja frågan och noga bevaka vad som händer.Utskottet uttalar sitt stöd för regeringens fortsattaansträngningar att avskaffa dödsstraffet. Men vadhar den gjort? Har regeringen protesterat motavrättningarna av mentalsjuka i , motavrättningarna av dödsdömda som var minderåriganär de begick brotten eller mot förslagen attåterinföra dödsstraffet i sådana länder som t.ex.Argentina och ?Beträffande uttrycker utskottsmajoritetenförhoppningen att de pågående förhandlingarnamed skall resultera i att kaninförlivas med . Men Pretoriaregimenvägrar ju fortfarande att erkänna somnamibiskt, och någon ändring kan inte förväntasförrän fått en demokratisk regering.Därför vidhåller jag att måste bevakafrågan. Jag yrkar bifall till min meningsyttring vidmom. 33.Vilka medel har vi i för att påverkaregeringar att bättre efterleva de mänskligarättigheterna? har det mest handlat om attstoppa bistånd. Men de rikare länderna, de gårvanligen fria. Dem kan vi understödja med u-krediter. Det gäller exempelvis och Marocko.Via Nordiska utvecklingsfonden får Indonesienstöd i form av krediter. Vi exporterar krigsmaterieltill länder såsom , , ,, , , . Här blirdet inget stopp när de mänskliga rättigheternakränks.Heligast av allt är ju handeln. Den skall främjasmed krediter och officiella besök, oavsett mord ochtortyr. Jag är inte förvånad över attutskottsmajoriteten försöker klara sig ur dettamoraliska dubbelspel genom att tolka vårt krav påen koppling mellan handel och mänskligarättigheter som krav på ekonomiska sanktioner.Men behöver väl inte ställa upp medexportkrediter till de allra blodigaste regimerna?Man borde väl lära något av erfarenheten hurdiktaturerna fungerar, inte minst av fallet . Härsitter nu med enmiljardfordran. Hur skall vi få att betaladen skulden? Och när skall betala sinskuld till ?Herr talman! Bilden kan förefalla mörk. Men vimärker på många sätt att arbetet för de mänskligarättigheterna ger effekter, även om det i många fallendast rör sig om försvarsreaktioner.Världskonferensen oroar dem som har dåligtsamvete. På annat sätt kan jag inte tolka denindonesiska militärdiktaturens åtgärd att arrangeraett internationellt MR-forum. Men det fanns ettviktigt men -- de mänskliga rättigheterna skalltillämpas med hänsyn tagen till det som man därkallade regionala skillnader.Kina, och flera andra diktaturer driverstenhårt linjen att kritik mot förtrycket ärdetsamma som inblandning i deras inreangelägenheter -- en kränkning av derassuveränitet. har slutit ett avtal med omatt, som man sade, bemöta ''fientlig propagandaoch negativ rapportering''. Asean-länderna skall gåsamman för att bemöta hårda krav när detgäller arbetsrätt och mänskliga rättigheter. ILOkom med en rapport om slaveri ochtvångsarbete, där de bl.a. tog upp barnarbetet iThailand.Allt detta tyder på att kritiken tar skruv. Vi måstekräva att regeringen uppträder mer konsekvent ochmer energiskt till försvar för de mänskligarättigheterna.Jag yrkar bifall till mina meningsyttringar rörandemom. 10, 16, 20 och 33.Anf. 101 ():Herr talman! Vi har hunnit en god bit in i FN:sfolkrättsårtionde, och håller FN ännu envärldskonferens om mänskliga rättigheter.Debatten i internationella sammanhang fokuserasnu alltmer på mänskliga rättigheter, men tyvärr kanman konstatera att det ofta är mycket långt mellanord och handling. Även om framsteg kan ses i fleraländer, förtrampas alltjämt mänskliga rättigheter imånga delar av världen.Viktiga länder som , som i internationellasammanhang gärna vill vara normgivande, har föregen del inte ratificerat de viktigastekonventionerna om mänskliga rättigheter, vilketkan tyckas anmärkningsvärt. Andra länder somTurkiet och m.fl. har i stället obekymratratificerat dem utan tanke på att det förpliktigar.Vi socialdemokrater anser att regeringen medsärskild anledning av i sommarbör engagera sig för att stärka FN-konventionerna.Det gäller såväl att förmå fler länder attunderteckna och ratificera dem som att ökarespekten för och efterlevnaden avkonventionerna. Särskilt måste de ekonomiska,sociala och kulturella rättigheterna lyftas fram. Detpositiva sambandet mellan mänskliga rättigheter,demokrati och utveckling är väl dokumenterat.Rika länder som har ratificerat konventionen måsteförmås att ta ett ansvar också för att fattiga länderskall kunna leva upp till dess mening.En av de grundläggande mänskliga rättigheterna ärrätten till liv. Dödsstraffet har diskuterats i FNsedan organisationen tillkom. Formuleringarna iBill of Human Rights, ''har rätt till liv, frihetoch personlig säkerhet...'', borde ju varatillräckliga. Men de tolkas emellertid inte somnågot totalt förbud mot dödsstraff. Inte heller dettilläggsprotokoll som antogs 1989 är tvingande. Detstadgar ingen skyldighet att avskaffa dödsstraffet.Det erbjuder bara en möjlighet för stater att åta sigatt inte använda det i fredstid.Trenden är emellertid att fler länder avskaffardödsstraffet, men måste vi varaobservanta på att det i många länder finnsströmningar som talar för återinförande. EnligtAmnesty ökar också verkställigheten av redanutdömda dödsstraff i de länder som har dödsstraffetkvar. Bland dem finns stater i , som för övrigtockså är de enda som utdömer dödsstraff förminderåriga.Sverige har regelbundet tagit upp frågan omdödsstraffets avskaffande i internationella forum.Det arbetet måste fortsätta och intensifieras. Påsvenskt initiativ bör en bindande konvention motdödsstraffet i såväl freds- som krigstid aktualiseras.En av de mest angelägna internationellarättsreglerna är konventionen om barnensrättigheter. Våra krav på regeringen vad gällerbarnkonventionen utvecklade jag emellertid iutrikesdebatten . Jag skalldärför inte uppta tid med dessa nu.Herr talman! Betänkandet, som föranleder den härdebatten, baserar sig i huvudsak på motioner somär gamla, vilket också upp. Det känns otillfredsställande därför att detfördröjer en debatt om mer aktuella mänskligarättighets-problem som har tagits upp i motionerunder allmänna motionstiden. Exempelvis harkraven på bättre internationellt rättsskydd motsexuella övergrepp på kvinnor i krig och konflikterrests med anledning av rapporter från kriget i detforna . Kammarbehandlingen av demotionskraven kommer sannolikt inte förräntidigast sent i höst.För oss ledamöter återstår då att driva den härfrågan i interpellations- och frågedebatter samtutanför parlamentet. Det känns inte särskilt bra,eftersom det är resultatet och intemedieuppmärksamheten som vi i första hand ärintresserade av.Riksdagen förutan har emellertid intiativ tagits iden här fråga. Jag vill i det här sammanhangetuttala min tillfredsställelse över att förövarna av desystematiska våldtäkterna i krigets Bosnien, bl.a.genom medverkan av UD:s rättschef ,sannolikt kommer att rannsakas i en krigstribunalså småningom. Det var ett av de krav som vi reste ivår motion . Vetskapen om att man kanställas till svars för övergreppen kommerförhoppningsvis att minska dem.Till dagens betänkande finns ingasocialdemokratiska reservationer -- knappt någrareservationer alls förresten.