prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — Det hade varit så enkelt som att åkaned till passpolisen i och , vilketjag själv gjorde, och se hur mottagningen var och fåreda på hur det var i verkligheten. Det rörde sig omcharterresor, fast det förnekades.Vi har ju resultatet , när en stor mängdmänniskor återförvisas efter det att ärendenaprövats. Vi ser att vi varit riktigt flata. Vi måstehandla med krafttag. Vi har fått förtroende frånmedborgarna att driva en politik som är bra fördem. Då måste vi också se till att den blir bra, ochdå får man inte låta sig luras av internationellaresebyråer och liknande.Jag fick reda på att de som betalade föratt komma hit fick välja av det skälet attandra ställen var överkryssade i papperna. De hadeatt välja mellan och . Det är typisktatt och är de länder som har detabsolut sämsta ekonomiska läget här i . Det kan väl inte vara en tillfällighet, det heller.Anf. 86 Kulturminister ():Herr talman! tycker jag att visar sitträtta ansikte. påstår han t.o.m., litet inlindat,att det skulle vara de asylsökandes fel att Sverigeoch har en dålig ekonomi. Dettauppammar till främlingsfientlighet. vetatt detta inte är sanningen. Grunden till den dåligasvenska ekonomin har lagts . Jag skall inte gå in i en större ekonomiskdebatt, men så enkelt skall inte kommaundan.Jag var själv nere i ochtittade på passhanteringen och på tvåflyktingslussar. Jag är väl medveten om hur det sågut. Det gjordes också några intervjuer med demsom kom. Några av dem kom från . Devar hitlurade av profitörer i , somlovade folk arbete och bostad i . Det gjordesmycket stora insatser både från polisens ochInvandrarverkets sida för att vända den strömmen,och det lyckades man också med.Dessa människor hade ju inte någon rätt att sökaasyl här i . De var inga flyktingar. En del avden stora ström som kom var justmänniskor från . Med gemensammainsatser både från polisens och Invandrarverketssida lyckades man vända den strömmen, dvs. Detta gav en signal tillMakedonierna om att det inte var någon idé attkomma till . En sådan politik kan man intekalla flat.Det gjordes däremot en annan bedömning när detkom människor från Kosovo, där situationen var enhelt annan. Jag skall inte fördjupa mig i dendiskussionen, eftersom detta har diskuterats såmånga gånger förr.Claus Zaar påstod att det hade skett en tillnyktringsedan förra året. Jag behöver inte någontillnyktring, och ifall jag skulle behöva det, skulleden inte behöva vara så lång. Sanningen är ju denatt frågan om en omläggning avmottagningssystemet för att se till att människorinte hamnar i passivitet och i ett långvarigtsocialbidragsberoende inte är något nytt påfund. Vii -- och även andra partier -- har underen rad av år i denna kammare, innan vi kom in iregeringen, motionerat om att ett sådant systemmåste komma till stånd. Det är nu på gång. Vi harfärdiga utredningsresultat, som vi just nu behandlari regeringen. Vi kommer med ett förslag tillriksdagen inom en ganska snar tid.Claus Zaar kan naturligtvis stå här och säga att detgår för långsamt och att det skall skenågot. Hur är det med Ny demokratis egenbeslutskapacitet? Vi har försökt att sanera ett avsocialförsäkringssystemen, nämligen delpensionen.Ny demokrati har , i varje fall i ett och etthalvt år, hoppat från den ena ståndpunkten till denandra. Man hoppar fram och tillbaka och kan inteta ställning i en enda delfråga.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 87 ():Herr talman! Alldeles svepte en kall ochisande vind genom kammaren, när jag lyssnade tillClaus Zaars inlägg. Jag känner äckel och avsky förden cynism och främlingsfientlighet som ClausZaar gav uttryck för.Det är beklämmande att en representant förSveriges riksdag på det sättet odlar fördomar ochskapar grogrund för en växandefrämlingsfientlighet och rasism. Det hedrar BirgitFriggebo att hon, som kulturminister, har tålamodatt försöka undervisa och andra i Nydemokrati om fakta i dessa viktiga och svårafrågor -- tyvärr rönte ingenframgång.Det var ett insinuant angrepp som på förra chef , även om hennes namn inte nämndes.Den omorganisation av som hongjorde var helt i linje med de intentioner som dendåvarande regeringen hade vad gälldeInvandrarverkets organisation. Jag tar på mig heladet politiska ansvaret för den omorganisationen.För övrigt godkändes den av , som MaudBjörnemalm har påpekat.Denna omorganisation innebar en kraftigdecentralisering och effektivisering avInvandrarverket. Den var starkt motiverad. Föregen del vill jag mena att den genomfördes på ettskickligt sätt, under ledning av ChristinaRogestam. Även om det är opportunt att gläfsa påoch jaga en avgående generaldirektör, tar jag migfriheten att uppträda till hennes försvar. Det är påsin plats.Det är ju inte lätt att vara invandrarminister. Vi ärhär i kammaren tre stycken som har prövat påuppgiften. Jag tycker att den nuvarandeinvandrarministern, , har gjort detonödigt svårt för sig. Flyktingpolitiken rymmer jumånga svåra moraliska dilemman. Den är till sinkaraktär motsägelsefull, och debatten är starktpolariserad. , som i regeringen, riktade ju under mångaår en bitvis mycket aggressiv kritik mot den tidigaresocialdemokratiska flyktingpolitiken. Dettaskapade intryck av att det, med en annan politik,ledd av , skulle bli stor generositet ochstark humanitet i flyktingpolitiken.Nu visar gärningarna någonting annat. De talar ettannat språk, dvs. om restriktioner, begränsningaroch skärpta straffsanktioner. Detta är vad man vidupprepade tillfällen nu läser om, när man följer denflyktingpolitiska debatten.Jag vill kortfattat nämna några exempel.Regeringen inledde med att ge signaler om enkraftfull liberalisering, genom att ta bort det s.k. 13december-beslutet. Det var en signal om attdörrarna skulle vara mer öppna. Man införde rättför flyktingar att få arbete som devistades här som asylsökande. Detta gav också ensignal om en annan sorts liberalisering.Ganska snart kom regeringen underfund med attdetta inte skulle hålla. tidigare en debattartikel. Hon sadeatt den inte hade blivit så uppmärksammad. Jagskrev ett svar på den artikeln i . Jag noteradeatt man i den annonserade en massiv utvisning avasylsökande för att visa vad som verkligen gäller iden svenska flyktingpolitiken. Det är inte särskilthumant att först signalera om öppna dörrar för attsedan markera att det faktiskt inte var så.Under många år krävdes det att vi skulle gå längrenär det gällde att beakta vistelsetidens betydelse förasylsökande, framför allt för barnen. Vi hade entreterminsregel som innebar att den som hade gåtti skola i tre terminer automatiskt skulle få stanna.Men vi kritiserades för att vi inte gick längre ochförkortade tiden. Vistelsetiden ansågs betydamycket för förankringen i det svenska samhället,och en kommande utvisning skulle då uppfattassom brutal.En av första åtgärder var att tabort treterminsregeln, att avskaffa vistelsetidensom ett kriterium för att få stanna i Sverige.Vi har uppmärksammat någrahundra asylsökande som i bedrövligt skick ochunder riskabla förhållanden har kommit vinddrivnaöver . Vad har detta lett till? Jo, till enupprörd diskussion om hur vi tillräckligt hårt skallkunna straffa dem som har hjälpt dessa asylsökandehit, hur vi skall kunna skicka ut patrullbåtar för atthindra dessa människor från att få landfäste iSverige.Man har väldigt litet diskuterat flyktingarnas och deasylsökandes faktiska situation och vad som skulleända om de inte fick komma. Det är det moraliskadilemmat. Jag har ingen omedelbar lösning, menjag upprörs över vinklingen av diskussionen. Det ärsom om det skulle varit humanitärt motflyktingarna att de aldrig fått stiga på den därbåten -- så att vi hade sluppit se dem här i landet.Carl Bildt var i och berättademed en viss indignation att flyktingtransporternatill uppenbarligen är organiserade. Ja, vadtrodde man? Trodde man att var och en kan ordnasin egen resa? Självklart finns det någon sortsorganisation bakom, men det är inte straffbart.Så till dagens beslut om att sänka flyktingkvoten.Jag måste säga att jag kände en stor besvikelse närjag noterade förslaget från regeringen. Vi harunder kämpat för att höja flyktingkvoten.Nu sänks den. Man säger att man vill ha enflexiblare och bättre användning av pengarna. Detär klart att vi skall använda pengarna så effektivtsom möjligt. Men det är trots allt väldigt mångavars problem inte kan lösas på annat sätt än att defår komma hit.Birgit säger att det här är det första steget.Då blir jag litet orolig. Vad blir då nästa steg? Mansäger att en del av pengarna skall användas till atthjälpa människor där de är. Vi har ju länge tyckt skall integrera bistånds- och flyktingpolitikenpå så sätt att man underlättar förhållandena därflyktingarna är. Om nu detta är det första steget,vad blir då nästa? Är detta kamoflage för attsuccessivt sänka flyktingkvoten?Det allvarligaste i sammanhanget är ju den signaldetta ger till vår omvärld. På samma sätt somsänkningen av biståndet gav en signal till mångaländer -- När , som är ett föregångslandinom biståndspolitiken, sänker biståndet kan viockså vara mer återhållsamma -- kommer detnaturligtvis att verka också i fråga omflyktingpolitiken.För förvärras flyktingsituationen påmånga håll i världen -- inte minst i . BirgitFriggebo talade insiktsfullt om -- vilket Maj-LisLööw apostroferade -- att tiotals miljonermänniskor lever kvar i flyktingläger undervidriga förhållanden. Jag har sett sådanaflyktingläger, bl.a. i , där människorsitter fast i vidriga förhållanden. Jag befarar attmånga av dem jag såg då sitter kvar därfortfarande.Anf. 88 (nyd) replik:Herr talman! Jag är inte alls främlingsfientlig,. Det är inte det det är fråga om.Det är fråga om att lyfta fram detta till folksmedvetande. Alla måste få klart för sig vad vi hållerpå med, vilken verksamhet det rör sig om ochvilken verksamhet det har varit. Siffrorna hargömts, fakta har gömts gång på gång.Vi skall väl inte blunda för affärsverksamheten?Det är alltså invandrarpolitiken jag angriper, inteflyktingpolitiken. Det är två olika saker. När mantar hit invandrare med hjälp av reseverksamhet,handlar det ju om svarta pengar. Om det inte äroroande för en före detta invandrarminister, tyckerjag att det är otrevligt.Vi har också hört hur man senare -- efter det har varit invandrarminister -- har erkänt kanske gjorde fel. Men det talar man . När det exempelvis gällde chilenarnasankomst till talade man om vilkafelbedömningar man hade gjort -- men det gjordeman . Tala i stället om faktasökning.Anf. 89 () replik:Herr talman! säger att han inte ärfrämlingsfientlig. Jag har sällan mött någon som harerkänt att han är främlingsfientlig. Men jag harmött en del som faktiskt är det. Jag uppfattar ClausZaar som en av dem. Det är gärningarna somvittnar, inte bekännelsen, i det här sammanhanget.Vi har inte gömt fakta. Jag, mina företrädare ochmin efterträdare har på många sätt försökt attbeskriva fakta och förklara den svåra balansgångoch det moraliska dilemma man står inför sominvandrarminister. Det gäller att stå upp för deutsatta människorna. Man får inte sprida fördomarom dem och skapa ett intryck av att alla är bluffareoch skojare, att det bara handlar om svarta pengar,elände och lurendrejeri. Det är den bilden Nydemokrati ger av det hela.De flesta är i trängande behov av skydd på grundav förföljelse och vidriga förhållanden. Tala om detoch stå upp till försvar för de människor som hartvingats fly till vårt land! De ville väl inte hit. Deville väl som de flesta människor helst vistas i denmiljö där de är uppväxta och i den kulturkrets därde känner sig hemma.Claus Zaar säger att han inte kritiserarflyktingpolitiken utan invandrarpolitiken. Ettinslag i det är ju insinuationen att de som kommerär litet farliga eftersom de har andra religioner medsig. Och de föder för många barn i förhållande tillden inkomst de har. vill regleranativiteten hos invandrare; vad är det annat änförtäckt rasism?Alla invandrarministrar har nog gjort fel. Men detvar inte fel att låta chilenare som var utsatta förPinochets fruktanvärda förtryck komma hit. Ispåret av den flyktingpolitiken kom också en delsom inte var i behov av skydd. Vi som hadeansvaret för flyktingpolitiken då fick ta på oss densmärtfulla uppgiften att utvisa många av dessa, ochuppträda i debatter med människor runt om i landetsom tyckte att vi var inhumana. Men vi försöktevisa vad som gäller i flyktingpolitiken. Vi gjorde detefter bästa förmåga; ett och annat fel begickssäkert.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag vill först och främst ställa migbakom senaste inlägg. Hantalade för många av oss, tror jag.Det handlade väl mindre om vem organisatörenvar. Liknelsen gällde att pressa en ny organisationpå en verksamhet och att det inte fungerade. kan väl knappast anse att dengenomförda omorganisationen fungerar bra. I såfall skulle det ju inte behövas några ytterligareutredningar och någon ytterligare översyn.Har rättssäkerheten blivit bättre? Har möjligheten tillintegreringar ökat för flyktingar som fåttuppehållstillstånd? Har omorganisationenförbättrat flyktingmottagningen ochinvandrarpolitiken? Jag anser inte det.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt attomorganisationen var funktionell. Den var riktig.Det var fråga om en decentralisering och enrenodling av verksamheten. Det gälldeasylmottagningen och flyktingmottagningen ikommunerna. Vi hade prövat olika metodertidigare och hade skaffat oss en del erfarenhetersom var till gagn för oss vid omorganisationen,vilken gjorde stor nytta.Omorganisationen gjordes utifrån de villkor somdå gällde. har förutsättningarna förändrats.Man kan säga att det blev en missbedömning, mendet är inte så rasande lätt att bedöma utvecklingen.Jag har läst att konsulter redovisar förslag ombesparingar hos . Det talas om attlogistiken skall användas. Det handlar alltså ommaterialflödet i en organisation. Rätt material skallvara på rätt plats vid rätt tid. Det är dock inte sålätt att bestämma hur många asylsökande som skallvara på rätt plats vid rätt tid när det gällerInvandrarverkets organisation. Då får man finnasig i att problem kan uppstå, och man får försökaåtgärda problemen efter bästa förmåga.Omorganisationen genomfördes på ett skickligt sättav , och det skall hon ha allheder av. Därigenom förbättrades möjligheternaatt klara problemen då. Jag är förvissad om att vi,om omorganisationen inte hade genomförts, långttidigare skulle ha haft kaos i flyktingpolitiken.Anf. 92 () replik:Herr talman! ''Materialtänkandet'' har funnitslänge hos när det gäller filosofinom beställare och köpare. En föreståndare för enförläggning som drevs av Röda korset har sagt: Hososs var det helt klart att det, när Röda korset drevförläggningen, var flyktingen som var kund och attvi hade att tillgodose kundens behov och intressen.Men när tog över fick vi klarabesked om att det är skattebetalarna, svenskafolket, som är beställare. Då sade den här mannen:I något slags logik blir flyktingen en vara.För hela politiken från sida närdet gäller olika föreskrifter för förläggningar harnämnda filosofi funnits med i bakgrunden. Detframgår mycket klart när man läser igenom olikaföreskrifter.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag har en helt annan bild avInvandrarverkets organisation och verksamhet. Jagsäger detta i egenskap av tidigare invandrarministeroch som engagerad i flyktingpolitiken ävendärefter. Dessutom är jag kommunalpolitiker i enkommun som har både flyktingförläggning ochflyktingmottagning.Jag polemiserar inte ytterligare på den härpunkten. Men jag måste säga att det är en mycketsvepande och osaklig kritik som uttryck för.Anf. 94 Kulturminister ():Herr talman! Jag skall inte beröra alla frågor somGeorg tog upp i sitt anförande. Vi harju haft många diskussioner tidigare på en del avnämnda teman.Två saker vill jag dock kommentera. Den ena är attGeorg säger att det, när det s.k.13 december-beslutet upphävdes, skulle haaviserats att det därmed var öppna dörrar för attkomma till Sverige.Jag minns att jag, när jag presenterade nämndabeslut för , mycket kraftfullt poängteradeatt det inte var en signal om att det nu var öppnadörrar för att komma till och få stanna här.Tvärtom poängterade jag att 13 december-besluteti sig visserligen innebar att en del av den svenskalagstiftningen suspenderades. Å andra sidan hadeen bakväg införts. Det sades att om särskildahumanitära skäl fanns, skulle man i alla fall kunnafå stanna i . I sak skulle det betyda attprövningen inte blev särskilt omfattande i deenskilda fallen. Ansvaret, om det nu gavs en signaltill omvärlden om att det var öppna dörrar och frittatt komma till och stanna här, bär de somkritiserade upphävandet av 13 december-beslutet.Viktigt för regeringen var att återställa, så att maninte levde i ett undantagstillstånd suspenderat avden svenska lagstiftningen. Det gällde attnormalisera beslutsfattandet med bestämda regler.Inriktningen skulle vara att de människor som harett skyddsbehov skall få stanna här.I samband därmed upphävde vi den s.k.vistelsetidspraxisen. Den innebar att denasylsökande som lyckades stanna kvar i enviss tid mer eller mindre skulle ha rätt att stannahär. Detta var en signal om att den som kom hit ochsom lyckades hålla sig kvar här -- eller om det varmycket lång kö när det gällde bedömningen vidtillståndsgivningen -- hade rätt att vara här.Jag tror att vistelsetidspraxisen litet grand gavupphov till diskussionen om ekonomiska flyktingaroch andra som kommit hit och som får stanna här.Delvis hade man rätt. Lyckades människor vara hären , fick de ju stanna.Det var angeläget för oss i regeringen att se till attbeslutsfattandet riktades in på de människor somhar behov av skydd just för att få respekt förflyktingpolitiken.Naturligtvis instämmer jag i det som GeorgAndersson säger när det gäller flykting- ochinvandrarpolitiken, nämligen att man ofta ställsinför många dilemman. Dels skall man ju varagenerös, dels skall det finnas en fasthet. Detinnebär, som har skrivit i enartikel, att flyktingpolitiken kan uppfattas sominhuman därför att man ibland måste säga nej.Ett dilemma är det som tog uppnär det gäller politiken visavi . Varjegång jag yttrar mig i de här frågorna understrykerjag att det inte är fel att hjälpa människor sombehöver skydd och som är på flykt. Tvärtom är deten heroisk insats. Däremot är det ingen heroiskinsats om man utnyttjar människor för egenvinnings skull eller utsätter människor för livsfara.Det faktum att en del har utnyttjat smugglare somtar betalt innebär å andra sidan inte att den som välär i inte har rätt att få sin sak prövad.Ny demokrati har ett förslag om att den somkommer hit med hjälp av smugglare, omedelbartskall kastas ut, även om vederbörande är flykting.Men så kan man inte hantera enskilda människor.En sådan här diskussion med uttalanden om å enasidan och å andra sidan -- man skall vara human,men det skall vara fasthet gentemot dem somutnyttjar människor -- är inte så lätt att föra i denbrusande offentliga debatten. Det blir överdrifter.En del utnyttjar situationen och säger: Ut medpansarbåtarna och skjut dem bara! Andra säger:Den som har kommit hit, stigit i land här, skall fåstanna. De fallen skall inte prövas.Det här är enkla ståndpunkter. Men så enkelt är detinte i verkligheten. Som privatperson kan man hanämnda uppfattning. Men staten kan inte regleralagstiftningen efter sådana förenklingar.Vad regeringen nu är inriktad på är en skärpning avlagstiftningen vad avser dem som utnyttjarolyckliga människors situation och som riskerardessa människors liv. Två smuggelbåtar var ju i ettsådant skick att de inte kunde återvända. De kundeinte gå ut igen efter det att de nått den svenskakusten. Vad skulle ha hänt de hundratalsmänniskorna ombord om båtarna hade sprungitläck eller gått på grund ute på ? Vad hadevi då fått för diskussion här i ?En annan viktig uppgift är att stödja de baltiskastaterna och i deras strävan att nu träda ini det internationella samfundet och bli respekteradesom deltagare med rättighetslagstiftningar av olikaslag. Där har vi i en viktig uppgift.Vi gör det inte för att lasta över problem på de härländerna utan för att hjälpa dem att bygga upp enrättsstat. Det är enligt deras eget önskemål som vihjälper dem med gränskontroll, med undervisningi visering, med anskaffande avinvandrarmyndigheter, asyllagstiftning ochutlänningslagstiftning och medtillträde till olika internationella kommissioner.Anf. 95 () replik:Herr talman! för en litet märkligdiskussion beträffande 13 december-beslutet, dvs.att det är de som kritiserade upphävandet avbeslutet som är skyldiga till den signal som gavs.Nog var det väl så att de som kritiserade att 13december-beslutet infördes var , blandmånga andra. När sedan beslutet upphävdesmarkerade man därmed att det nu är enliberalisering som sker. Låt vara att klart att upphävandet inte innebar någonmarkant förändring. Men om hadevarit intresserad av att lyssna till gjordaerfarenheter hade hon i förväg kunnat få veta attdet inte är muntliga markeringar som betydernågot. Det är det faktiska beslutet och den signalsom det sänder ut över världen som betyder någotnär det gäller i vilken utsträckning somasylinvandring stimuleras och därmed ökar.Praxis när det gäller vistelsetid kan man ha olikameningar om. sominvandrarminister hade jag många debatter i denfrågan. Jag tyckte att betydelsen av vistelsetiden iSverige överdrevs från många håll. Bl.a. varFolkpartiet bland dem som allra ivrigaste menadeatt praxisen när det gäller vistelsetiden bordeförändras. När sedan kom tillmakten gjorde hon tvärtom. Hon tog helt enkeltbort kriteriet vistelsetid och sade att det intebetyder någonting, utan att det enbart ärskyddsbehovet som har någon betydelse. Det är detsom jag kritiserar.Jag uppskattar däremot analys ochnyanserade resonemang när det gällersmugglarverksamheten. Jag har ibland funderatöver hur den svenska reaktionen skulle ha blivit ombåtarna, som fört de hundratals kurderna till densvenska kusten, hade varit goda, om skepparnahade varit heroiska och inte tagit hutlöst betalt. Dethade då inte på något sätt varit straffbart. Vilkenreaktion hade det då blivit? Där kommer detmoraliska dilemmat till uttryck. I botten skönjerman ändå hos många debattörer en strävan att iförsta hand se till att asylsökande inte kommer tillSverige alls, att vi -- rakt uttryckt -- slipper se demhär. Sedan kan vi slå oss för vårt bröst och tycka attvi är bussiga som ger en slant till , därföratt flyktingarna skall tas om hand där.Anf. 96 Kulturminister ():Herr talman! Det var som 13 december-beslutet infördes, och det upphävdes 1991. I daghar vi . Jag tror att en del människor iblandblir trötta på oss politiker som väldigt ofta ältar detsom hände långt tillbaka i tiden.Låt mig bara konstatera följande när det gällerbakgrunden till uttalande om atthär i skulle vara öppna dörrar. Det är litetlustigt att upphävandet av 13 december-beslutetuppfattas så olika i olika delar av världen.Sanningen är ju den, att antalet asylsökande somsöker sig till stadigt minskar från samtligade länder som tidigare traditionellt har''producerat'' flyktingar.Jugoslavien är undantaget. Vad kan det bero på?Naturligtvis beror det på den situation som råder iJugoslavien och i de andra länderna. Vi lever ju inte i en oföränderligvärld, utan det sker förändringar och förbättringari en del länder. Det är vad vi nu kan notera, därförminskar tillströmningen av flyktingar. Det visar attgrunden till att människor över huvud tagetkommer hit är situationen i resp. länder.Anf. 97 () replik:Herr talman! Det är brist på logik, tog 13 december-beslutet som ett exempel iraden av motsägelsefulla inslag i Folkpartietsflyktingpolitik.Om det är så att det , efter den stora boom somvarit under ett par års tid, kommer färreasylsökande, kan det möjligen bero på att man nufått klart för sig att den liberalisering somannonserades av den nya regeringen inte var någonliberalisering. Det kan bero på att man har fått klartför sig att det nu handlar om skärpningar, medökade restriktioner.I raden av dessa restriktioner sänks nu ocksåflyktingkvoten.