prot · GG0977 · 1993-03-17 00:00:00 — Vi tycker ocksåatt det är viktigt att debatten får fortsätta kringläroplans- och betygssystemen ända fram till dessatt riksdagsbeslutet fattas . Det ärviktigt att vi från alla håll, även från regeringenssida, inte lägger locket på under beredningen, utanär beredda att diskutera i den offentliga debattende frågor som människor tycker är viktiga iLäroplanskommitténs förslag.Sedan gäller det betänkande nr 9 om insatser förelever med handikapp. När det gäller stöd tillelever med flerhandikapp i särskolan har riksdagenbeslutat att ansvaret för särskolan och särvuxsuccessivt skall föras över från landstingen tillkommunerna.Särskolekommittén föreslog att de medel somanvänds inom särskolan för inrättande avkonsulenttjänster inom landstingens särskola skulleöverföras till och den samladekonsulentorganisationen där. har det inte blivitså i samband i med riksdagsbeslutet. Dåreserverade vi socialdemokrater oss och hävdadeatt behovet av konsulentstöd till flerhandikappadeinte är tillgodosett, och vi förordade en snabböversyn av konsulentorganisationen för attförstärka resurserna och klarläggahuvudmannaskapsfrågan. Vi tycker att skälen tillatt göra den här översynen kvarstår. Det har vi medi vår reservation.När det sedan gäller stöd till elever medhörselhandikapp säger i sinanslagsframställning att det råder oklarhetbeträffande stödinsatser till hörselhandikappadeelever. Från en del landsting har det ifrågasattshuruvida man i fortsättningen skall behålla den härservicen till kommunerna. Vi tycker att det ärviktigt att de hörselhandikappade eleverna intekommer i kläm, utan även i fortsättningen får detpedagogiska stöd de behöver.Vi säger att inriktningen bör vara att ansvaret läggspå för det samlade hörselpedagogiska stödet,eftersom man inom specialskolor och resurs-och kunskapscentra har en omfattande verksamhetsom riktar sig till elever med hörselhandikapp. Vianser att det bör uppdras till regeringen att göraden här omläggningen av ansvarsfördelningen avdet hörselpedagogiska stödet.Sedan har vi ytterligare en reservation som gällerläromedelsfrågor.Sammanfattningsvis när det gäller dessareservationer vill vi socialdemokrater skynda litetsnabbare för att inte elever med särskilda behovskall komma i kläm i de förändringar som sker.Det är skälen till våra reservationer.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationerna1 och 2.Anf. 68 ():Herr talman! Något av betänkandena frånutbildningsutskottet kanske kan tjäna som enkontrast till förmiddagens övningar. Påförmiddagen pratades det mycket vitt och brett ochförbi varandra om nödvändigheten av att hakonstruktiva och hållbara lösningar genom detberedningsarbete som bedrivs av våra utskott iolika ärenden.När vi i i samband med allmännamotionstiden satte oss ner och diskuterade vilkafrågor det var som är viktigast framöver påskolpolitikens område, hamnade naturligtvis vårablickar direkt på frågan om den framtidaläroplanen och ett framtida betygssystem.Vi ansåg att man måste betona vikten av att det tasfram förslag som är hållbara framöver, förslag sominte vilar på en bräcklig riksdagsmajoritet och kankomma att rivas upp vid en eventuellmajoritetsförändring i . För den gruppsom vi ansåg borde arbeta med detta valde vinamnet parlamentarisk skoldelegation och föreslogdet i en av våra partimotioner.Det visade sig senare att det fanns en beredskap iutbildningsutskottet att föra ett sakligt ochkonstruktivt resonemang runt de behov som skolanstår inför och hur styrinstrumentet läroplan skulleförankras politiskt.Vi har från sida varit angelägna omatt kunna kompromissa i den här frågan för att fåtill stånd ett sådant arbete som vi förordar. Därförhar vi t.ex. kunnat gå ifrån uppdelningen iarbetsstrukturer med rubriker av den typ som viföreslagit i motionen. Vi tycker att det är bra att vikan samla en stor politisk majoritet bakom tankenpå att bereda ärendet om läroplan på det sätt somnu föreslås.Det är bara på ett par punkter som jag för mittpartis räkning har funnit anledning att peka påviktiga aspekter i arbetet, som jag hoppas kommeri gång så fort som möjligt. Jag vill naturligtvisunderstryka det som utskottet säger, att det härarbetet inte får hasta fram. Man får inte vara låstvid en tidsangivelse i regeringenspropositionsförteckning, utan kvaliteten måste fåstyra.Vi i tycker att det är ofrånkomligtatt i ett beredningsarbete som syftar till att få framen ny läroplan ta upp vissa etiska värden och hurde skall kunna behandlas i skolan och lyftas fram iläroplanen.I går var flera av utbildningspolitikerna här iriksdagen på ett seminarium somUtbildningsdepartementet hade inbjudit till.Rubriken var ''Etik i teori och praktik''. Det var ettpar stycken intressanta inledningar på seminariet,och sedan fördes en diskussion kring vilka etiskavärden som måste lyftas fram. Det finns etiskavärden som kanske inte är ''inne'', som inte ärmoderna , men som man ändå måste slåss föri de tider som vi lever i.I vår motion har vi också sagt att skolan så långt detär möjligt, med läroplanen som styrinstrument,skall verka bl.a. för att klyftorna i samhälletminskar.Vad har detta med skolpolitik att göra? Jo, ett av deetiska värden som vi från sidatycker att skolan skall stå för är jämställdhet.Jämställdhet handlar om att överbrygga klyftor --ekonomiska klyftor, sociala klyftor ochkönsbundna klyftor. Just därför anser vi attberedningen av ett nytt läroplansförslag näppeligenkan komma runt en sådan fråga, och vi tycker nogatt utskottet borde ha kunnat skriva in detta i sittbetänkande.Den andra frågan som är viktig framöver ärbetygssystemet. Det är allmänt känt att vi iVänsterpartiet är övertygade om att skolan skulleinnehålla många fler, roligare och mera solidariskaarbetssätt, om den finge arbeta betygsfritt. Jag troratt man på det sättet skulle kunna undanröja mångadubbla budskap i skolan.Nu vet vi att vi är ensamma i denna kammare omatt förespråka en betygsfri skola. Frågan om vilkabetygssystem man skall ha i skolan har utretts fråntid till annan, i många olika omgångar, och har varitföremål för många timmars arbete här i kammaren.Men man har egentligen aldrig på allvar utrett vilkavillkor och möjligheter en betygsfri skola skulleerbjuda.Vilka krav skulle ett betygsfritt arbetssätt ställa pålärarna? Vilka nya arbetsmetoder skulle krävas föratt utarbeta andra utvärderings- ochuppföljningsmetoder än betyg? Hur står dessa tvåmöjligheter kvalitativt gentemot varandra?Om man nu är inne i en utveckling av skolan därman säger sig vilja skapa en skola som skall kunnamöta framtidens nya problem och möjligheter,borde man vara så pass flexibel och öppen, tyckerjag, från de andra partiernas sida att man skullekunna säga: Vi är rätt nyfikna på det här. Även omvi inte tror på en betygsfri skola, kan vi ändå kostapå oss att se på vad en sådan skola skulle innebärai förhållande till den skola som finns och iförhållande till den skola som vi kommer att föreslåskall verka framöver enligt en läroplan som skallhålla kanske 15--20 år.Så modern, så nytänkande och så nydanande ärman ännu inte.Herr talman! En annan viktig fråga som har medläroplan, arbetssätt och annat i skolan att göra är demateriella villkoren i en skola. Vi kan fatta beslutsom är väldigt tjusiga och övergripande ochinnehåller i sig alla möjligheter till olikaverksamhetsformer, profileringar och alla dessamodeord som finns inom utbildningspolitiken, mendet som till syvende och sist är avgörande införvarje lektion eller varje arbetspass i skolan är ocksådet materiella innehållet, det stöd vi är beredda attge skolan i form av olika resurser. De allra flestagånger handlar det om pengar.En grupp av elever som är oerhört beroende avdetta är de elever som har någon typ av handikapp.Jag delar den oro som när det gäller elever medhörselhandikapp. Vi befinner oss inne i enomorganisation av ansvaret för stöd åt de eleverna.Jag tycker att utskottet ändå skriver tydligt på denpunkten, så jag har inte ansett det nödvändigt att gåfram med en reservation i frågan om det framtidastödet för elever med hörselhandikapp.Däremot tycker jag att det finns anledning att se tillatt behålla kompetensen för elever med olikahandikapp. Det gäller framför alltflerhandikappade elever, som kanske möter destörsta svårigheterna i skolan . Det är svårt attförstå ibland för föräldrar, ibland för elevernasjälva, ibland för lärare och ibland för kompisarvarför man reagerar så som man gör i olikasituationer när man är flerhandikappad. Det kanvara svårt att på förklara. Då gällerdet att föra ut kompetens och kunskap om detta.Därför har vi föreslagit att det skall inrättas 15konsulenttjänster för flerhandikappadesärskoleelever /94, detta till den famösakostnaden av 5 miljoner kronor.Det finns mycket att säga om handikappade eleversvillkor och situation i skolan . Jag vill avslutamed att säga att de problem, de möjligheter och depositiva erfarenheter som dessa elever kan bidramed till skolans arbete är sådant som de som skallsitta i en arbetsgrupp och följa beredningen avläroplansarbetet har all anledning att noga bevaka,likaså att pröva och följa upp förslag som kommeri samband med läroplansförslaget.Jag vill sluta, herr talman, med att säga att vi stårbakom alla meningsyttringarna. Vi kommer attfölja upp dem och arbeta för dem politisktframöver, men jag yrkar inte bifall till någon av demnu för att vi skall slippa voteringen.Anf. 69 BO ():Herr talman! Vi har att behandla trebetänkanden från utbildningsutskottet: nr 7, 9 och10.I betänkande nr 7 tas olika anslag tillUtbildningsdepartementet upp, och utskottettillstyrker regeringens förslag om anslag påsamtliga punkter.Vi har, som har framgått av vad de tidigare talarnasagt, också tagit upp tre motioner som gäller denfortsatta beredningen av förslag till ny läroplan ochnytt betygssystem i skolan. Jag instämmer med EvaHedkvist i att det är en för skolans framtidväldigt viktig diskussion som har pågått och pågår idetta ärende.Vi yttrade oss med anledning avmotioner om att det var viktigt att man fick enparlamentarisk förankring av det fortsatta arbetet.På har man redanstartat en sådan förankringsprocess.Vi har i utbildningsutskottet haft en engageraddebatt om hur denna förankringsprocess bäst ochsmidigast skulle kunna ske. Jag noterade att BjörnSamuelson tyckte att vi hade haft en konstruktivdebatt. Jag tror att vi alla försökte hitta en lösningpå hur man bäst jobbar med dessa frågortillsammans med Utbildningsdepartementet.Det betänkande som vi nu har att ta ställning tillstöds av en bred majoritet inom utskottet. Medanledning av motionsyrkandena föreslås därför gör ett tillkännagivande till regeringen om attrepresentanter från partier i enarbetsgrupp bör ges möjlighet att följa beredningenav kommande förslag till ny läroplan och nyttbetygssystem.Jag vill också understryka det som sades tidigareom att det självfallet är viktigt att man har störstamöjliga enighet vad gäller huvuddragen idokumenten kring läroplan och betyg. Det är nogganska givet att det ändå kommer att finnas detaljersom vi är oense om.Detta arbete skall i första hand bedrivas undervåren. På bedömer manatt en proposition skulle kunna läggas fram . Det är i alla fall viktigt, tycker jag, att vi iutskottet är överens om att det är angeläget attriksdagen under detta år får ta ställning till frågan.Det återstår att se när man är färdig i arbetsgruppenoch på departementet, men det är viktigt att manfår en proposition som kan ta ställning tilli år.I betänkande nr 9 behandlas frågan om anslag tillStatens i skolan ---- och andra närliggande anslag som disponerasav . Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Till betänkandet är tre reservationer frånSocialdemokraterna och en meningsyttring frånVänsterpartiet fogade. Jag skall kort kommenteradessa.I reservation nr 1 tas frågan om ansvarsfördelningför hörselpedagogiskt stöd upp.Socialdemokraterna anser att stödet bör föras övertill statens, och därmed till SIH:s, ansvarsområde.Utskottsmajoriteten vill hänvisa till regeringensskrivning på detta område i budgetpropositionen,där man redovisar vilka direktiv som givits till SIHinför den fördjupade anslagsframställning somlämnas senare under detta år. Man säger bl.a. attansvarsfördelningen mellan institutioner somarbetar inom handikappområdet behöver blitydligare.För att understryka att det är en viktig fråga harregeringen också ökat anslaget till från 1miljon till för att kunna köpatjänster från . Jag vet att harhaft överläggningar med Landstingsförbundetkring de tjänster man har behov av att köpa från deolika landstingen.Utskottsmajoriteten är inte beredd att nu taställning till hur ansvarsfördelningen på dethörselpedagogiska området skall organiseras.Regeringens prövning av SIH:s fördjupadeanslagsframställan bör avvaktas.När det gäller reservation nr 2 om konsulenter förflerhandikappade elever i särskolan vill jag hänvisadels till den tidigare nämnda fördjupadeanslagsframställan från , dels till denuppföljning och utvärdering som göroch som omfattar hela skolväsendet. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning bör riksdagenavvakta regeringens bedömning av frågan i nästaårs budgetproposition.I reservation nr 3 behandlas brist på läromedel förhandikappade elever. Här kan jag väl egentligenkonstatera att vi var väldigt nära att kommaöverens. Jag drar slutsatsen att vi är helt överens,av den anledningen att inteyrkar bifall till reservationen.Den meningsyttring som fogat tillbetänkandet har jag berört när jag talat omreservationerna. Utskottsmajoriteten anser att detär fel att bifalla framställan om ökade anslag utanatt först avvakta den fördjupade anslagsframställanfrån SIH.I betänkande nr 10, slutligen, behandlas olikaanslag till skolor m.m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkanden 7, 9 och 10 ochavslag på samtliga reservationer och på förslag imeningsyttringarna.Anf. 70 ():Herr talman! Jag vill bara när det gäller betänkandenr 9 om elever med handikapp kort säga att visocialdemokrater självfallet står bakom alla vårareservationer. Jag yrkade bifall bara till två av demför att bespara kammaren voteringar. Vi står alltsåbakom dem.När det sedan gäller reservationerna om elever medhandikapp är det precis som jag tidigare sade. Viär oroliga för att en del elever som har svårigheterhamnar mellan två stolar i alla de förändringar somsker. Vi vill därför med våra reservationer markeraatt vi vill snabba upp arbetet med att se till att deverkligen får det stöd de behöver. Det är ensammanfattning av våra reservationer.Bo Arvidson använder ordet förankring när hantalar om den arbetsgrupp som skall vara med iberedningen av läroplans- och betygsfrågan. Närman använder det ordet kan man få en känsla avatt förankring sker från en punkt eller part till enannan.Jag vill förtydliga genom att säga att vi serarbetsgruppen som en möjlighet för oppositionenatt diskutera med regeringen under beredningensgång, och till att framföra våra synpunkter ochpåverka -- som säger -- huvuddragen iden proposition som kommer. Detta syftar till att viskall få fram en läroplan och ett betygssystem somde flesta elever, föräldrar och lärare känner igennär de är färdiga produkter. En förankring får alltsåinte innebära att en part förankrar något hos enannan. Det måste bli ett givande och ett tagandeom det skall vara meningsfullt.Skolministern sade i går att hon trodde attarbetsgruppen skulle tillsättas . Dethar under den beredning som skett intefunnits några diskussioner med oppositionen. Vihar i vårt parti såvitt jag vet ännu inte fått enbegäran om att tillsätta personer eller någonbeskrivning av hur gruppen skall arbeta, men jagförmodar att det kommer alldeles snart.Anf. 71 BO ():Herr talman! När jag talade om förankring citeradejag vad utskottet sade . Det var kanskedärför jag använde det ordet. Vi har, när vi hardiskuterat i utskottet, använt ordet överläggningar.Det är självklart att det skall vara möjligt för allapartier att vara med och påverka, så att vi kan fåfram det förslag som största möjliga antal partierkan stå bakom.Vi är nog alla lika intresserade av att få en lösningpå handikappfrågorna. är det viktigt erinrar sig de direktiv som ändå har fåttför att lägga fram ett förslag när det gäller de olikahandikappgrupperna som är väl förankrat ochgenomtänkt. Det är också stora förändringar pågång när det t.ex. gäller särskolan. Då är det rimligtatt ta fram ett ordentligt underlag innan beslutfattas om att flytta olika personalgrupper, dvs. såatt det kan bli klart hur det skall bli . Vivill alltså ha ett bättre underlag. Det är orsaken tillden ställning vi har tagit.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkande /93:KU21, kulturutskottetsbetänkanden /93:KrU13, KrU9, KrU10,KrU11, KrU12 och KrU16, skatteutskottetsbetänkande /93:SkU24 samtutbildningsutskottets betänkanden /93:UbU7,UbU9 och betänkande KU21Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU13Mom. 2 (medelsanvisningen till Bidrag tillfolkbildningen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservationen av m.fl., delsmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU9Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU10Mom. 1 (medelsanvisningen till Kostnader förSveriges medlemskap i m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 19för reservationen av . 2Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU11Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU12Mom. 4 (medelsanvisningen till Bidrag till centraloch lokal ungdomsverksamhet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 6 (medelsanvisning för inredning ochutrustning i särskilda ungdomslokaler)Utskottets hemställan bifölls med 309 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 12 (besparing på det statliga stödet tillföreningsliv och samlingslokaler)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 21för reservation 1 av 15 (granskning av Folkets hus-rörelsensverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 23för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU16Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU24Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU7Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU9Mom. 1 (hörselpedagogiskt stöd)Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot129 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (konsulenter för flerhandikappade elever isärskolan)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot143 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3--12Utskottets hemställan biföllsUtbildningsutskottets betänkande UbU10Utskottets hemställan bifölls.16 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:158 Skolansinternationalisering1992/93:Ub97 av m.fl. (v)1992/93:Ub98 av m.fl. (s)1992/93:Ub99 av m.fl. (s)1992/93:Ub154 av ()med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning förkunskap och framsteg1992/93:U15 av och (kds,fp)1992/93:U16 av och (fp,c)1992/93:Fö5 av m.fl. (s)1992/93:Fö6 av och ()1992/93:So30 av och ()1992/93:Kr7 av m.fl. (s)1992/93:Kr8 av och ()1992/93:Kr9 av (nyd)1992/93:Kr10 av ()1992/93:Kr11 av m.fl. (v)1992/93:Ub100 av m.fl. (s)1992/93:Ub101 av m.fl. (s)1992/93:Ub102 av m.fl.(s,m,fp,c,kds,nyd,-)1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)1992/93:Ub104 av ()1992/93:Ub105 av och (s)1992/93:Ub106 av m.fl. (s)1992/93:Ub107 av m.fl. (s)1992/93:Ub108 av m.fl. (s)1992/93:Ub109 av m.fl. (s)1992/93:Ub110 av m.fl.(s,m,fp,c,kds,nyd,v)1992/93:Ub111 av m.fl. (s)1992/93:Ub112 av ()1992/93:Ub113 av m.fl. (s)1992/93:Ub114 av m.fl. (s)1992/93:Ub115 av m.fl. (s)1992/93:Ub116 av m.fl. (s)1992/93:Ub117 av m.fl. (s)1992/93:Ub118 av m.fl. (s)1992/93:Ub119 av och ()1992/93:Ub120 av m.fl. (s)1992/93:Ub121 av m.fl. (v)1992/93:Ub122 av ()1992/93:Ub123 av och ()1992/93:Ub124 av och (c)1992/93:Ub125 av m.fl. (c,m,fp,kds)1992/93:Ub126 av och ()1992/93:Ub127 av m.fl. (s)1992/93:Ub128 av m.fl. (s)1992/93:Ub129 av ()1992/93:Ub130 av ()1992/93:Ub131 av och ()1992/93:Ub132 av ()1992/93:Ub133 av m.fl.(fp,s,c,kds,v)1992/93:Ub134 av ()1992/93:Ub135 av m.fl. (s)1992/93:Ub136 av m.fl. (s)1992/93:Ub137 av m.fl. (s)1992/93:Ub138 av och ()1992/93:Ub139 av ()1992/93:Ub140 av m.fl. (s)1992/93:Ub141 av m.fl. (s)1992/93:Ub142 av m.fl. (s)1992/93:Ub143 av m.fl. (s)1992/93:Ub144 av och tredjevice talman ()1992/93:Ub145 av i (kds)1992/93:Ub146 av m.fl. (s)1992/93:Ub147 av ()1992/93:Ub148 av ()1992/93:Ub149 av ()1992/93:Ub150 av och (nyd)1992/93:Ub151 av ()1992/93:Ub152 av ()1992/93:Ub153 av m.fl. (s)1992/93:T30 av m.fl. (s)1992/93:T31 av m.fl. (s)1992/93:Jo22 av och ()1992/93:Jo23 av ()1992/93:N47 av m.fl. (s)1992/93:N48 av m.fl. (s)1992/93:N49 av m.fl. (s)1992/93:N50 av och ()1992/93:N51 av m.fl. (s)1992/93:N52 av ()1992/93:Bo35 av och (nyd)1992/93:Bo36 av m.fl. (fp,c,kds)17 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 16 mars1992/93:463 av () tillnäringsministern om prissättningen på statliga ochkommunala varor m.m.:Staten och kommunerna bedriver i vissa fallverksamhet som konkurrerar med privata företag.Frågan kan då uppkomma om det pris som stateneller kommunen i fråga sätter på den erbjudnavaran eller tjänsten är ett marknadspris eller om detär ett underpris.Staten och kommunerna finansierar sin verksamhetmed skatter och avgifter och kan därför sätta prisersom privata företag inte kan konkurrera med. Ensådan prissättning -- s.k. underprissättning --snedvrider konkurrensen och är ett hot motföretagsamheten. Ett exempel där frågan omunderprissättning har uppkommit är lantmäterietsprissättning på kartor tillverkade av lantmäteriet.Vad är regeringen beredd att göra för att hindra attstaten eller kommunerna genom underprissättningsnedvrider konkurrensen och därigenom slår utprivata företag?18 § Kammaren åtskildes kl. 16.00.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 3 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 8(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 33 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 60(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.