prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Det är inte iförsta hand företagen -- jo, företagen irestaurangbranschen, eftersom de inte får levereratillräckligt mycket mat och därför får säga upp folk;där kommer arbetarna också i kläm. Men det görframför allt de som jobbar på företag, industrier,och liknande och som inte längre får den härförmånen. De mår ju jäkligt illa.Anita sade att vi inte slåss för småfolketeller för dem som har det dåligt ställt. Det är klartatt vi gör. Vi slåss ju hårdast av alla här i riksdagenför att få tillbaka lunchförmånerna igen.Anf. 59 HANS ():Herr talman! Den som vill slåss för de småmänniskorna, den som vill slåss för dem som intehar det så bra ställt, har haft en del förslag attstödja. Men utskottsmajoriteten och t.ex. PeterKling har låtit bli att stödja de förslagen.Skattepolitiken är en hörnpelare i ekonomiskpolitik. Men skattepolitiken är ocksåborgerlighetens symbolfrågor. Där finns enfundamentalism som leder till den enda vägen --inte mot utveckling och tillväxt utan mot depressionoch arbetslöshet. Det finns få andra områden därregeringen visar en så stor oansvarighet, och den fårstöd av regeringspartierna i utskottet och här ikammaren. Som påpekade ärockså förvirringen mycket stor om man ser påregeringsrepresentanternas uttalanden.Skattepolitiken handlar om många viktiga ting.Den handlar om våra statsfinanser ochbudgetunderskott. Statsfinanserna är i uselt skick.Budgetunderskottet är katastrofalt ochgalopperar -- förvärras -- och kommer därmed attbli en allt större tyngd för den svenskasamhällsekonomin. När räntebördan blir allt störreblir underskottet som en gökunge som skjuter bortandra angelägna användningsområden.Arbetslösheten är ett av de allra viktigasteproblemen, och den leder också till ett ökatbudgetunderskott. Det är inte alltid så lätt att dragränsen mellan det konjunkturella och detstrukturella budgetunderskottet. Menskattepolitiken är också viktig när det gäller attfördela bördor. Den är ett viktigtfördelningspolitiskt instrument -- eller borde varaett viktigt fördelningspolitiskt instrument, men denhar upphört att vara det; den har snarare blivit ettinstrument för att förstärka de ekonomiska ochsociala klyftorna.Den strategi som har föreslagit är enkomplicerad strategi, och det beror på att vibefinner oss i en komplicerad situation. Vi måsteexpandera nu för att sätta i arbete. Men vimåste också spara för att skaffa oss sundastatsfinanser. Vi måste förstärka våra inkomster påstatsbudgetsidan, men vi måste också öka vårautgifter för att upprätthålla en arbetslinje: Vi måstegasa, och vi måste bromsa, och det är svårt.Vi måste se saker på både kort och lång sikt. Enförutsättning för att vi i -- jag tror attdet gäller väldigt många i vårt samhälle -- skallacceptera den ekonomiska politik som ärnödvändig är att denna är fördelningspolitiskträttvis. Med andra ord: Det handlar om motsatsentill vad den ekonomiska politiken under en längretid har inneburit. Detta skeende förstärks i alltsnabbare takt under den här regeringens tid.Det viktiga är, har vi funnit, att man kan kombinerade här målsättningarna. Omfördelningen frånhöginkomsttagare till låginkomsttagare -- till demsom är beroende av transfereringar, dvs. de sjukaoch de arbetslösa -- innebär också i dagens läge attpengar så att säga sätts i användning. Med tanke påden mycket höga sparbenägenheten, det privatasparandet omfattar 170 miljarder och sparandetökar kraftigt, kan man genom en skärptbeskattning för höginkomsttagare,förmögenhetsinnehavare och kapitalägare, skullejag vilja säga, få pengar i användning och stimuleraefterfrågan. Det är alltså konjunkturpolitiskt sunt.Även fördelningspolitiskt är det sunt.Vidare måste vi finansiera dels kampen motarbetslösheten -- alla åtgärder som måste sättas isjön och alla investeringar. Vi måste ocksåupprätthålla välfärdssystemet inom den offentligasektorn. Det gäller alltså ävensocialförsäkringssektorn. Vi måste börja spara --dvs. börja se till att budgetunderskottet inte växer,för på lång sikt vore något sådant en kvarnsten runthalsen när det gäller de svenska folkhushållen.Vi har föreslagit en serie skatteskärpningar menockså besparingar i transfereringssystemet på kortsikt och antytt besparingar på lång sikt. På kort sikthandlar det t.ex. om ett införande av ett tak isjukförsäkringssystemet som är lägre än detnuvarande taket.Budgetunderskottet är både strukturellt ochkonjunkturellt. Vi tycker att underfinansieringenav den orättfärdiga skattereformen, som AnitaJohansson så vackert talade om, är felaktigfördelningspolitiskt. Dessutom kom inte dedynamiska effekter som man fantiserat om tillstånd. Underfinansieringen påverkar i dagbudgetunderskottet med 15--20 miljarder, enligt endel bedömare med 25--30 miljarder. Men låt osssäga att det rör sig om . Det ärväsentliga belopp som vida överstiger bådeinvandrarpolitikens och u-landspolitikensbudgetar.Man skryter nu över att skattekvoten har minskat,dvs. att skatteuttaget relaterat till BNP till1993 har minskat från till . I och försig är det ett ganska godtyckligt samband. Men jagförstår inte varför man skryter över detta.Samtidigt är ju budgetunderskottet större ännågonsin. Dessutom klarar man inte att finansierade viktiga verksamheter som staten svarar för. Manklarar inte ens att finansiera kostnaderna förarbetslösheten och arbetslöshetsförsäkringen påannat sätt än med lån.Regeringens strategi är fundamentalistisk. Man harsom målsättning att minska skattetrycket med 10miljarder kronor . Det är enfullständigt orimlig strategi som leder oss in i en ändjupare depression och större arbetslöshet.Just nu pågår förhandlingar mellan olikagrupperingar vad gäller regeringen ochsocialdemokratin. Man diskuterar åtgärder motarbetslösheten.Vi har föreslagit en mängd åtgärder för att kommatill rätta med arbetslösheten. Vi har också föreslagitfinansieringar. Men den finansiering som nudiskuteras innebär huvudsakligen att man skall tafrån de sjuka och från dem som redan är arbetslösagenom att försämra i försäkringssystemet. Det ären utomordentligt orättvis politik.I det här fallet avstyrker utskottet Vänsterpartietsförslag om skattehöjningar, trots allt tal från flerapartiföreträdare om värnskatt och solidaritetsskatt.Tydligen finns det inte något ansvar för denekonomiska politiken. Och det finns sannerligeninte någon solidaritetskänsla. Snarare handlar detom egoism hos majoriteten i denna kammare.Från borgerligt håll brukar man tala om ett perverstskattesystem, och det har även framträdandesocialdemokrater talat om, när det gäller arbetetenligt principen om skatt efter bärkraft. Men jagvill säga att vi har en pervers politik. Politiskaföreträdare säger ju: Vi har inte råd att höja skattenför dem som har råd att bära en sådan skattebörda.I stället får ni som är beroende avförsäkringssystem, som är sjuka eller arbetslösa,vara så goda och bära detta.Det är en djupt orättfärdig politik. Jag undrar hurCenterns och representanteregentligen tänker och hur de skall relatera det härtill vad de ute i landet säger om behovet av enrättvis fördelningspolitik, om behovet av envärnskatt.Hur kds kan förena detta med kristna tankegångarär en gåta för mig. Jag tror att det blir lika svårt förkds att passera valmanskåren val, ochkanske t.o.m. att komma till himmelriket, som detär att stå fast vid den här politiken.Vi i har ett mycket omfattandebatteri av förslag till åtgärder utformade i vårmotion. Det handlar om en ansvarig finansiering,om en rättvis omfördelning och om enkonjunkturpolitik så till vida att pengar sätts iarbete. Det rör sig alltså om en efterfrågestimulans.Det gäller en politik som handlar ominkomstbeskattning och om en momssänkning föratt stimulera efterfrågan. Vidare handlar det om enenergibeskattning för att nå miljö- ochenergihushållningseffekter. Dessutom finns detförslag som innebär en kompensation för deninterna devalvering som regeringen ochSocialdemokraterna genomförde i samband medhöstens krispaket, men som sedan så att säga blevlöst av sig själv om genom denflytande kronkursen.Jag skall uppehålla mig vid några punkter. Vi harföreslagit en skärpning av inkomstbeskattningengenom att marginalskatten över brytpunkten höjsfrån . Vi har också föreslagit enytterligare höjning i intervallet över 250 000 kronormed till . Detskulle ge marginalskatter på , i det övreintervallet på , och det innebär intäkter omungefär 3 miljarder kronor.Borgerligheten tycks mena att det är en börda somman inte orkar med. Det är för drygt att betala såhöga marginalskatter, tycks man mena. Men det ärinte särskilt höga marginalskatter. Ni visarverkligen inte prov på solidaritet.Peter Kling i Ny demokrati aviserar attde som har pengar och som alltså har råd sticker.Man tänker inte vara kvar. Nej, tack för densamhällsmoralen! Men det är ungefär vad jagförväntat mig.Okej, det går inte att höja marginalskatterna -- inteens för det goda ändamålet att räddavälfärdssystem och att klara arbetslösheten. Mendå föreslår vi, och det blir vårt förstahandsyrkande,ett borttagande av grundavdraget ovanförbrytpunkten. Vi får ha en stege, en avtrappningfrån och uppåt. På detsättet får vi under budgetåret in ungefär 4 miljarderkronor. På årsbasis skulle vi få in 8 miljarderkronor. Det är betydande inkomstförstärkningar --att jämföra med de väsentligt mindreförstärkningar som diskuteras i arbetsgruppenoch som drabbar just dem som har det allra sämst.Då säger utskottet: Detta kommer att ge upphov tillkännbara skatteskärpningar, framför allt förinkomsttagare i måttliga inkomstlägen. Ja, mankan diskutera vad herrar riksdagsledamöterbetraktar som måttliga inkomstlägen. Ungefär80 % av den volym pengar som vi då drar in gällerinkomstlägen ovanför brytpunkten.Några måste ju betala. Vi är medvetna om att detinte är roligt att föreslå skatteskärpningar. Men vimåste betala. Vi lägger därför fram ettfördelningspolitiskt mycket sunt förslag. avinkomstförstärkningen kommer från nämnda skikt.Vi har också lagt fram förslag omkapitalbeskattningen. Vi föreslår en återställningtill och återställning av den beskattning somtidigare fanns beträffande arv och gåvor. Dethandlar om de som togs bortunder 1992. Här vill vi se att de medlen återförs.Våra förslag, jag har här gett exempel på några påinkomstbeskattningssidan, är verkligen rättvisa.Om dessa förslag förverkligades skulle de bidra tillatt kunde föras ut ur krisen. Förslagen ärdessutom konjunkturpolitiskt sunda.Naturligtvis ställer jag mig bakom i dess helhet. Den täcker ett stortantal områden. Men för att spara kammarens tidyrkar jag bifall till meningsyttringen specifikt vadgäller momenten 1, 2 och 5.Utskottet avstyrker, tyvärr, våra förslag. Jag ser detsom ganska dramatiskt just i en situation därdiskussioner om åtgärder och finansiering förs. Jagtycker att de motiveringar som finns i utskottetsbetänkande på s. 9 och 10, där det sägs att mangenom sin skattepolitik lägger grunden för en nyperiod av tillväxt, företagande och utveckling iSverige, rimmar oändligt dåligt med verkligheten.Man avvisar varje tanke på skattehöjningar för attdärmed förstärka inkomsterna och i någon månbidra till sunda statsfinanser. Det sägs: Detta kanman inte göra. Det är mot strategin. Man avvisaralltså samtliga krav på skatteskärpningar.Jag tror att det är fråga om en felaktig ekonomiskteori, ett slags fundamentalism som helt enkeltleder partierna långt bort från folkets krav och frånen klok ekonomisk politik. Jag kan inte föreställamig att det handlar om ett slags egoism, om att deflesta som sitter här och röstar har sådanainkomster att de, och vi, skulle drabbas ganskamåttligt av sådana här skatteskärpningar.Att och Ny demokrati står för den härlinjen finner jag begripligt. Det är er linje, och denstår ni för. Den är ideologiskt uppbackad. Det ärdärför som vi till mycket stor del är politiskamotståndare.Att , och delvis ävenKristdemokraterna backar upp den här djuptosolidariska linjen förvånar mig, och jag tror att detockså förvånar vissa predikanter i Radioandakten.Socialdemokraterna är, naturligtvis, litet vacklandehär. Man har förslag i vår riktning, och man harskrivningar i sina reservationer som kan varaacceptabla för oss. Men man går inte alls lika långtsom vi. Jag tycker inte att man har lika täckandeoch bra förslag. Det tror jag beror bl.a. på att manhar ställt sig bakom den skattereform som var såorättvis och så underfinansierad och som faktiskthar till stor del bidragit till de problem som vi i daghar.Anf. 60 (nyd) replik:Herr talman! vill höjamarginalskatterna för de rika, som han säger. Detskulle ge 6--8 miljarder.En höjning av marginalskatten från ger4 miljarder, och en höjning från ger 13miljarder. Om man konfiskerar alla intäkter -- jaglåter medvetet bli att använda ordet skatt, dvs. jagtalar om en konfiskation av alla löner som är minst300 -- ger det, , 12miljarder.När det gäller att spara de 30--50 miljarder som behövs är det fråga om småpengar i det häravseendet. Jag är helt på det klara med att en sådanhär skattehöjningseffekt är hämmande församhället. Vilka blir då lidande? Jo, de som jobbarpå golvet, t.ex. industriarbetare. Dessutom försvinner kapital från landet. Så hardet alltid varit, och så kommer det alltid att vara närkapital beskattas hårt.Däremot föreslår vi ordentliga nedskärningar. Vivill skära ner biståndet med 5--6 miljarder för attförstärka statsfinanserna. Det bistånd som vi vill hakvar vill vi effektivisera, så att alla medel kommerfram.Vi vill också spara beträffande flyktingpolitiken.En rationaliserad och bättre flyktingpolitik skulle,, ge minst 5--6 miljarder.När det gäller organisationsbidrag -- politisktmygel -- som politiska partier tillskansar sig vill vispara 3--4 miljarder.Vidare har vi lagt fram förslag till en nyfamiljepolitik. Brutto skulle 24 miljarder sparas.Nettot blir inte så stort därför attföräldrapenningen är beskattad. Men säg att detblir en besparing i storleksordningen 10--12miljarder.Vi vill att alla, , skall betala skatt iSverige. Det finns 20 000--30 000 svenska företagsom är skrivna utomlands och som inte betalarskatt i . Jag tycker nog att Vänsterpartietskall rösta för vår reservation när det aktuellabetänkandet tas upp till behandling.Också det stora bostadsfusket kan nämnas här.Flera personer kan ju stå skrivna på en och sammaadress.De besparingar som jag har talat om skulle ge 27--35 miljarder, och det är något att ta fasta på. Tyvärrdrar politiker från olika partier åt alla håll. Man kaninte enas. Tyvärr krävs det så drastiska åtgärdersom jag talat om för att vi skall få ordning påSveriges ekonomi.Anf. 61 HANS () replik:Herr talman! Om man vill riva ner välfärden, omman vill slå till mot alla dem som har det allra värstär det klart att det går. Vi kan lägga ner större delenav statens verksamhet och den kommunalaverksamheten, vi kan avskaffa pensionssystem ochsocialförsäkring, så kommer vi nog upp till enbesparing på mer än 30 miljarder.Jag har tittat på en del förslag på familjepolitikensområde och på en del annat som ni har kommitmed, för att inte tala om det ni föreslår när detgäller flyktingmottagning och u-landspolitik. Det ärdjupt osolidarisk och vulgär politik. Gör ni det föratt försvara de personer som har väldigt mycket ochsom kan ligga på en mycket hög konsumtionsnivå?Ja, det gör ni. Jag är mycket upprörd. Vi ärverkligen era motståndare, skall ni veta.Självfallet föreslår vi inte dessainkomstförstärkningar för att kommatill rätta med det mycket stora budgetunderskottsom har seglat upp . Det sade jag. Detgör vi i första hand för att kunna göra omfattandesatsningar inom industri, infrastruktur och offentligsektor samt för att kunna finansiera satsningarna isyfte att dra i gång svensk tillväxt, i syfte attbekämpa arbetslöshet och även för att finansierautbildningsinsatser.Vi menar att det finns relativt snabba pengar, istorleksordningen 10--sett överbudgetåret . Det är bara halva året vi kan räknaändå, sett ur skattesynpunkt. Dessa pengar kan vinå utan att egentligen någon drabbas hårt.Grundavdragsförslaget innebär att vi inte alls höjermarginalskatten. för den som inte tål mer. Deövriga inkomstförstärkningarna på skattesidanhöjer marginalskatten en smula, men det är väl intehela världen när man har så höga inkomster. Jagskulle vilja säga att det snarare handlar om attinkomsterna är för höga för många människor,precis som det finns pensionsförmåner ochfallskärmsavtal som är för goda. I första hand finnsdet inget skatteproblem på den kanten.Ekonomisk brottslighet. Ja, vi har med all kraftständigt stött kampen mot ekonomisk brottslighet.Men det är snart inte mycket till kamp. Volymen avekonomisk brottslighet har ökat lavinartat ochinnefattar också en stor del av bank- ochfinanskrisen. Det finns för få poliser medkompetens. Det finns över huvud taget för fåtjänster på det området. Det är mycket lätt atthålla sig undan skattepoliserna. Det är mycket lättatt fuska ekonomiskt och med sitt osolidariskabeteeende se till att budgetunderskottet växer.Anf. 62 (nyd) replik:Herr talman! talar om djuptosolidariska besparingar. Det jag har framfört ärbesparingar i biståndet och en effektivisering avdet. Likadant föreslår vi en effektivisering och enbesparing på flyktingpolitikens område.Jag måste faktiskt tala om för attäven om inte 70--av människorna i Sverigehar röstat på oss, tycker faktiskt den största delenav svenska befolkningen likadant som Nydemokrati i det här fallet. Hans Anderssonstämplar en stor del av den svenska befolkningensom osolidarisk. Det kanske ni kan tacka för påläktaren, att ni är osolidariska. Jag vet inte hur hantar det.Det är litet förvånansvärt att frånVänsterpartiet inte bifaller vår reservation nr 9beträffande bostadsförmåner. I det avseendettycker ni likadant som motionären. Jag hoppasverkligen att ser över detta innanni röstar, så att ni kan rösta på Ny demokratisreservation. Den handlar faktiskt om lantarbetaresbostadsförmåner, som är orättvisa i dag.Anf. 63 HANS () replik:Herr talman! Man kan tycka att det blir litetkäbbel. Men låt mig ge två exempel.Jag har i arbetsmarknadsutskottet mött två förslagfrån Ny demokrati. Sänk arbetslöshetsförsäkringenytterligare , till ! Konstigtnog läste jag ett snyftreportage om iAftonbladet. Han tyckte att det var bedrövligt skulle fatta beslut som drabbade de arbetslösapå det här sättet. Det var inte roligt att varapolitiker längre. Nej, det vore nog bra om fleraövervägde sin roll.Jag mötte också ett förslag om att spara 2 miljarderkronor på genom att helt enkelt sänkalönen avsevärt för dem som bara hade etthandikapp. För den som var både döv och blindgick det väl an att få nuvarande ersättningsnivå,annars skulle den ner 2 miljarder för just dearbetshandikappade.Det är den typen av osolidarisk politik som vi aldrigkommer att ställa upp på. När man ställer dentypen av besparingar mot de inkomstförstärkningarsom vi talar om, från människor som har myckethöga inkomster, från människor som har godaförmögenheter, är det mig en gåta att man utan attblekna kan försvara Ny demokratis politik.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 64 ():Herr talman! betänkande nr 20behandlar skattepolitiken. Betänkandet behandlar49 motioner som har väckts, och utskottet avstyrkersamtliga motioner. Reservanterna haråstadkommit 14 reservationer och enmeningsyttring. och redogjort väl för vad dessa reservationerinnehåller. har tagit upp en hel delmotionsyrkanden som han yrkar bifall till. Jagkanske återkommer litet till det under anförandet.De socialdemokratiska reservanterna tillstyrkermotioner gällande skatteuttagets storlek och kravpå höjda skatter över brytpunkten. I Vänsternsmeningsyttring finns båda delarna, både höjd skattöver brytpunkten och höjd skatt underbrytpunkten.På tre delområden vill Socialdemokraterna återgåtill tidigare regler. Vi har behandlat dem tidigarehär i kammaren. Det är kanske mer en uppföljningav tidigare ställningstaganden frånSocialdemokraternas sida. Man vill återinförasocialavgifter för avsättning tillvinstandelsstiftelser, skattereduktionen förfackföreningsavgifter samt skattefrihet förstipendier, som i många fall får betraktas somnågon form av lön.Vi hade i debatten en ganskaomfattande diskussion om hobbyverksamheten. Vihade mängder med motioner på det området. Ihöstas kom det en proposition som förbättrade dehär villkoren. Man fick alltså räkna förluster fem årtillbaka i tiden, när man fick vinst på enhobbyverksamhet. De flesta som hade motioner pådet här området har låtit sig nöja med det. MenPeter Kling och återkommer närdet gäller hobbyhästar och vill ha skattefrihet förtvå hobbyhästar. Jag tycker att man borde avvaktautfallet av den nya skattelagstiftningen innan mankräver detta.Motioner om bostadsförmåner, lunchförmåner ochbilförmåner berör frågor som i vissa delar ärföremål för utredning. Det finns skäl att avvaktautredningarna innan tar ställning till detsom aktualiseras i motionerna. Jag ber att också pådet här området få återkomma litet längre fram ianförandet.Motioner som berör fribelopp för sparare ochuppgiftsskyldighet för viss typ av sparande avstyrksbåde av principiella skäl och för att de problem sommotionärerna berör tangeras avUppbördsutredningen.Nu skall jag gå tillbaka till de socialdemokratiskareservationerna, som är sex till antalet, och tillAnita . Reservationerna berörprincipiella områden och medför praktiskakonsekvenser.På skatten på sparandet, förmögenhetsskatten,arvsskatten, sociala avgifter på vinstandelarfokuseras olika synsätt. Hur skapar vi bäst nya jobboch långsiktigt goda villkor för småföretagsamhet?Regeringens uppfattning är att om vi skall få nyajobb, vilket är alldeles nödvändigt med tanke på attvi har förlorat nästan 200 000 jobb iindustrin, sker det bäst genom att man skapar godavillkor för småföretagen, så att småföretagen kanväxa och bli medelstora företag. Då måste detfinnas möjligheter för en egen kapitalbildning i dehär företagen. Det måste också finnas möjlighetertill generationsskifte i företagen. Då kan man inteha högre arvsskatt än vi har . borde reducera den arvsskatt som vi nu harnågot.Det är också bra för effektiviteten ochproduktiviteten om de anställda får möjlighet att blidelägare i företagen. Då är vinstandelar, som vi serdet, en bra möjlighet. Då finns det skäl att inte taut sociala avgifter på den typen av sparande. Det äralltså en åtgärd som även den bör leda tillnya jobb.Det finns en rad motionskrav och pläderingar förhöjda marginalskatter , som jag redantidigare har nämnt. Detta var en debatt som fördesväldigt intensivt innan kds kom till . Detråder väl inget tvivel om att det dåvaranderegeringsunderlaget tog mycket stryk ivalmanskåren för skattereformen och för att mangenomförde en marginalskattesänkning från 65 %till 50 %.Därför menar jag att Socialdemokraterna inte kanha gjort det för ro skull, utan det måste ha funnitsmycket bärande och rationella argument för attgenomföra en åtgärd som förorsakade så mycketoro och motstånd i den egna valmanskåren. Jagvore tacksam om redogör för derationella argument som ledde fram till detbeslutet. Jag tror att det vore värdefullt för denframtida debatten.I många motioner talas det om värnskatt ochsolidaritetsskatt. Jag har mött begreppet i minst treolika versioner under den senaste veckan.Socialdemokraterna har använt uttrycket i sinmotion om en skatteskärpning på 4 miljarder.Sedan finns det andra versioner. I den offentligadebatten anser man att dessa pengar skall räcka tillväldigt mycket. De skall användas till att minskabudgetunderskottet. De skall användas tillefterfrågestimulanser. De skall användas till attåterföra 7,2 miljarder till kommunerna, och deskall användas till att fylla på hål iarbetslöshetskassorna. Lägger man sammanalltihop blir det rätt så mycket pengar.Om vi skulle dra in allt som finns kvar efter skatt påinkomster , kan vi ta in ungefär 40miljarder. Önskemålen om och förväntningarna påvad en värnskatt skall kunna klara av motsvarar istorleksordningen en tredjedel av detta.