prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — 4 (utredning om homosexuellas rätt attadoptera)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 14för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU37Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande 38Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU7Mom. 1 (invandrings- och flyktingpolitikensinriktning)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 121 röster mot 22 för reservation 2 av LarsMoquist. 160 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 164röster mot 123 för reservation 1 av . 21 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (internationell samverkan)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot133 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (flyktingkvoten)Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot123 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (snabbare avvisning av asylsökande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Mom. 11 (asylprövningsnämnder)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 12 (muntlig handläggning)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 13 (förtroendeläkarsystemet)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (handläggningstiderna i asylärenden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 17 (medelsanvisning tillUtlänningsnämnden)Först bifölls reservation 7 av m.fl.med 132 röster mot 20 för reservation 8 av LarsMoquist. 155 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 173röster mot 134 för reservation 7 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 21 (medelsanvisning till )Först bifölls reservation 9 av m.fl.med 127 röster mot 23 för reservation 10 av LarsMoquist. 157 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 164röster mot 123 för reservation 9 av . 21 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (Invandrarverketsupphandlingsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 31för reservation 11 av . 26 (egenavgift i sjukvården m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 284 röter mot 22för reservation 12 av . 30 (medelsanvisning tillförläggningsverksamhet)Först bifölls reservation 13 av m.fl.med 137 röster mot 21 för reservation 14 av LarsMoquist. 147 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 133 för reservation 13 av . 35 (invandrarkvinnors anpassning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 15 av -- bifölls medacklamation.Mom. 38 (krav på svenskkunskaper vidundervisning på svenska)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 16 av -- bifölls medacklamation.Mom. 39 (hemspråksundervisning)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 21för reservation 17 av . 40 (medelsanvisning tillkommunersättningen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 18 av -- bifölls medacklamation.Mom. 45 (medelsanvisning till hemutrustningslån)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 19 av -- bifölls medacklamation.Mom. 46 (medelsanvisning till åtgärder förinvandrare)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 21för reservation 20 av . 47 (medelsanvisning till )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 21 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.9 § Samarbete med , Central- ochÖsteuropaFöredrogsUtrikesutskottets betänkande1992/93:UU16 Samarbete med , Central-och (prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 109 ():Herr talman! De politiska och ekonomiskaförändringarna i från ettauktoritärt politiskt samhällssystem medkommandoekonomi till demokrati ochmarknadsekonomi fordrar mycket storaansträngningar och är en tidskrävande ochkomplicerad process. Dess värre visar det sig attokunnigheten om demokratins villkor ocharbetssätt samt om marknadsekonomins spelregleroch begränsningar kräver ett betydandeinternationellt stöd för att kunna avhjälpas.Den Östeuropapolitik harstora brister. Efter mer än halva regeringsperiodenkan man konstatera att den borgerliga regeringeninte har lyckats presentera ett program församarbete med Central- och Östeuropa.Regeringen har inte avlämnat någon proposition,skrivelse eller annat dokument. Av löftet om 1miljard kronor i bistånd återstår 640miljoner kronor för nya insatser. Regeringen harvalt en hanteringsordning, där projektförslag frånangelägna svenska samarbetspartner har samlats påhög. Utan mål och utan strategi kan man inte på ettrimligt sätt göra de svåra prioriteringar som bristenpå resurser tvingar fram.När vi i utrikesutskottet behandlade frågan omÖsteuropabiståndet blev det uppenbart attregeringens inställning var ohållbar. Då gickutskottsmajoriteten motvilligt med på att byggavidare på den myndighetsordning som densocialdemokratiska regeringen hade lagt grundenför. Men det var bara ett halvt steg. Någotlångsiktigt mandat gavs inte.Man kan naturligtvis göra olika prioriteringarmellan anslagen, men utan klara mandat kan deberörda myndigheterna inte arbeta offensivt. Detär en uppgift för och regeringen att gedessa riktlinjer. Myndigheterna skall sedan bära detfulla ansvaret för utförandet. råder oklaraansvarsförhållanden, tydligen också inomregeringen.Vi tycker att det finns all anledning att man nu gårigenom formerna för Östeuropasamarbetet och gerdetta samarbete en ny inriktning. Vi ser ju tydligtatt volymen inte är tillräcklig för uppgifterna och attformerna inte är tillräckligt utvecklade.I den socialdemokratiska partimotionen har vibegärt en noggrann redovisning av hur man hittillshar utnyttjat de biståndsmedel som har avsatts förÖsteuropasamarbetet. Vi har också rest krav på atten ny östpolitik skulle formuleras.Utskottsmajoriteten har avvisat dessa rimliga krav.Och i betänkandet kan man läsa att utskottetnoterar att det i propositionen föreslås enutvärdering av insatserna genom folkrörelser ochenskilda organisationer. En mer grundläggandeöversyn av vårt samarbete med Central- ochÖsteuropa och dess organisation är enligtutskottets uppfattning påkallad.Detta är otillräckligt. Det är inget tillkännagivandetill regeringen. Men det är naturligtvis ändå ett stegpå rätt väg.Jag vill be utrikesutskottets ordförande om litet närmare besked om hur mantänker sig att en sådan översyn skulle kunna gå tilloch vilka funderingar som finns om hur man villhantera de slutsatser som kan komma fram vid ensådan översyn. Det kan hända att det bakom dettapåkallande döljer sig precis det som jag har begärt,nämligen att man skall formulera en ny östpolitik.När det gäller medelsfördelningen mellan olikaändamål, vill vi göra en omprioritering iförhållande till regeringens förslag.BITS s.k. tekniska samarbete, som handlar omexperthjälp, studier, utbildning och liknandeinsatser, är den centrala formen förkunskapsutvecklande och kapacitetshöjandeinsatser på i stort sett alla områden. Det är därförviktigt att anslaget via BITS är väl tilltaget och attBITS får långsiktiga planeringsramar. Vi vill höjaanslaget till BITS till totalt . Vivill också att BITS ges mandat att utfästa insatserför det beloppet.Folkrörelsesamarbetet har utvecklats mycket fort.Kontakterna mellan enskilda organisationer är avstor betydelse för demokratins framväxt.Samarbetet bör i än högre grad inriktas på attstärka demokratin. Vi anser därför att SIDA skallfå ytterligare medel för detta samarbete ochföreslår ett belopp på totalt 50 miljoner kronor.Svenska institutet har ett synnerligen värdefulltprogram för gäststipendier, forskningssamarbeteoch kulturutbyte. I regeringens förslag till storökning av Svenska institutets anslag ingår ettkostnadskrävande förslag om en handelshögskola iRiga. Vi tycker att man måste ifrågasätta omprojektet, som det nu ser ut, verkligen hör hemmahos . vet vi egentligen inte såmycket om detta projekt. I propositionen finns detnämligen bara en enda rad där behovet av dennahögskola nämns. Men på omvägar har vi fått vetaatt detta är fråga om ett mycket långsiktigt ochockså kostnadskrävande åtagande och att dett.o.m. skulle läggas fram en särskild proposition ifrågan. Det har vi inte sett något av. Jag anser attdetta projekt är ett exempel på att denhanteringsordning som regeringen tillämpar när detgäller Östeuropabiståndet inte fungerar på etttillfredsställande sätt.Ett väl utformat näringslivsbistånd är av storbetydelse. Vi föreslår att det bistånd som lämnasvia får ytterligare förstärkning.När det gäller förslaget och nyheten om en rampå för exportkreditgarantier, anservi att det är ett bra förslag. Men den avsättning somregeringen har föreslagit för förlustrisker för dessaexportkreditgarantier och det finansiella stödet tarett mycket stort utrymme i anspråk, inte mindre än230 av denna miljard. Vi beklagaratt det från regeringens sida inte har varit möjligtatt få ett bättre underlag för beslut omavsättningens storlek. Vi tycker att hade varitrimligt att föra vissa resonemang om dennagarantigivnings konstruktion.Näringsutskottet, som har yttrat sig i denna fråga,säger att det givetvis inte är möjligt att förutsestorleken på eventuella förluster vid den typ avaffärer som är aktuella och att det underberedningen i näringsutskottet har inhämtatsuppgifter när det gäller storleken på avsättningen.Det har då visat sig att två intressen står motvarandra, nämligen dels att medel avsätts i en sådanutsträckning att andra anslag inte riskerar att blilidande, dels att avsättningen inte tar onödigtutrymme i anspråk av den s.k. östmiljarden. Vimenar att det är viktigt att man nu noga följerutvecklingen av den här kreditgarantigivningen.Jag kan tänka mig att utskottet säkert får anledningatt återkomma till denna fråga.Det finns naturligtvis många fler synpunkter attföra fram när det gäller inriktningen av östbiståndetoch samarbetet med Öst- och och debrister som präglar regeringens hantering av dessafrågor.Pierre , som av praktiska skäl inte kundeinleda debatten, kommer om att ta uppnågra mer principiella synpunkter på Sverigessamarbete med Central- och Östeuropa.Herr talman! Jag yrkar bifall tillSocialdemokraternas tre reservationer ibetänkandet.Anf. 110 (nyd):Herr talman! Betänkandet om samarbete medBaltikum, borde enligt Nydemokratis uppfattning ingå i betänkandet ominternationellt utvecklingssamarbete. Vi frågarvarför man skall skilja på biståndet till fjärran ochnära länder. Inte lär människorna i de baltiskastaterna bli alltför bestörta om bistånd ellersamarbete med deras länder heterutvecklingssamarbete eller enbart samarbete.Länderna i , är ibehov av utveckling precis som utomeuropeiskaländer. Att man vill skilja på s.k. utvecklingsländeroch samarbetsländer i vår närhet har förmodligenberott på att har ansett att det inte harvarit tillräckligt att lämna ett bistånd motsvarande1 % av BNI utan att man ville plussa på medytterligare bistånd till länder i vår närhet. Men i daghar vi faktiskt inte råd att hålla oss med ettglittrande enprocentsmål. Kommandegenerationer skall vara med och betala tillbaka förvår generositet i dag.Vi i Ny demokrati vill alltså slå samman de s.k. C-och G-anslagen. Många frågor är likartade. I deflesta fall använder vi oss av sammabiståndsorganisationer -- SIDA, BITS, ,olika frivilligorganisationer, m.m.Oavsett om det vi ger kallas bistånd ellersamarbete, vill vi alla ha effektivitet i utnyttjandetav svenska skattemedel. Man talar alltför ofta ombiståndsmål i form av procent eller krontalsnivåer.Bakgrunden lär väl vara att FN satt upp ettbiståndsmål om att givarländer ska avsätta avsin BNI till internationellt bistånd. Vi delaruppfattningen att målet för vårt bistånd kanformuleras i ett 0,7-procentsmål. Men i dettabegrepp vill vi inräkna allt bistånd och samarbetetill både nära och fjärran länder. Med dagensbedrövliga svenska ekonomi, där vi lever över våratillgångar med 5 miljarder --budgetunderskottet lär öka med detta belopp -- harvi inte ens råd att avsätta ett totalt bistånd sommotsvarar av BNI.Eftersom regeringen nu valt att särskilja biståndeteller samarbetet med nära och främmande länder,skall jag hålla fast vid den ordningen. Vi anser atten omprioritering av biståndet skall ske från fjärrantill nära länder. Regeringen har i ett treårsprogramavsatt 1 miljard till samarbetet med våragrannländer på andra sidan . Vi villfördubbla insatserna och vill avsätta 2 miljarder ibistånd.Men vi vill också främja handel ochindustriinvesteringar genom att höjaexportkreditgarantiramen från regeringensföreslagna till 4 miljarder kronor.Många initierade bedömare menar attinvesteringsbehoven är ännu större men att det i ettkortsiktigt perspektiv som en ettårsbudget utgörkan vara vettigt att begränsa volymen till det av ossföreslagna beloppet . Vårtförslag leder till att höjda belopp måste avsättas föreventuella förlustrisker. Men trots det är vårtbistånd mer än dubbelt så stort som det somregeringen har föreslagit. Regeringen fullföljerreduceringen av sitt bistånd på 1 miljard kronorgenom att baltguldet, som ju var föremål för hetadiskussioner , tär på biståndet /94. I faktiskt bistånd villregeringen avsätta , medanvåra förslag leder till ett faktiskt bistånd på . Resterande del upp till vår nivå på2 miljarder kronor utgörs av avsättningar föreventuella förluster i samband med lämnadeexportkreditgarantier.Herr talman! Jag skall i fortsättningen beröra dereservationer som vi har avgivit i det härbetänkandet.I en sexpartimotion tar vi bl.a. upp frågan omöverföring av vissa medel från BITS.Riksdag och regering har gemensamt bestämt attkunskapsöverföring och kompetensutveckling skallges hög prioritet i det svenska biståndet tillBaltikum. Tre huvudmålsättningar för samarbetethar därvid fastställts: utvecklingen av dedemokratiska institutionerna, införandet av enfungerande marknadsekonomi samt en förbättringav miljön. Många kommuner, landsting,organisationer, kyrkor och ideella föreningar gervärdefulla bidrag till dessa målsättningar. Dessvärre begränsar det kärva ekonomiska lägetutrymmet för detta aktiva utbyte.Det krävs att olika befattningshavare från Baltikumfår tillfälle att på ort och ställe studera hur derasmotsvarande institutioner i fungerar.Kostnaderna för sådana enskilda utbyten -- resor,uppehälle och sjukförsäkringar -- är som regelmycket små. Det rör sig om så små kostnader attdet enligt utskottets förmenande skulle varairrationellt att belasta SIDA eller BITS medenstaka ansökningar. Det är vad vi anser.Det vore bättre att eller annatregionalt organ, med god översikt över existerandeoch planerade behov, kunde tilltros uppgiften attfördela pengar för sådana insatser, dvs. medel somanvisas av BITS. Beloppet kan efter ansökanöverföras till i resp. län eller annanregional myndighet eller regionalt organ attanvändas för kostnader som rör resor/uppehälle isyfte att främja kunskapsöverföring ochkompetensutveckling i de baltiska staterna. BITSbör utforma de regler som skall tillämpas förutnyttjandet av dessa medel.I vår reservation nummer 5 tar vi upp frågan om u-krediter. Regeringen bör enligt vår åsikt strävaefter att en omförhandling kommer till stånd av deinternationella överenskommelser som hittillsreglerat u-kreditgivningen. Det är enligt våruppfattning angeläget att OSS-staterna och debaltiska länderna ges möjlighet att fritt ansöka omden här typen av krediter.Nu lär fem OSS-stater ha det tvivelaktiga nöjet attvara s.k. utvecklingsländer. Därför kanske viss delav u-kreditgivningen kommer att gå till OSS-staterna. Vi får se hur det blir med det.I förra årets motioner tog vi också upp frågan omen valutagarantifond. Vi tar på nytt upp den häridén. Bakgrunden är den tanke på en sedelfond iEstland med som ekonomisk garant sompresenterades av de svenska ekonomerna . En sådanhär valutagarantifond skulle skapa trygghet förutländska investeringar och naturligtvis även gagnasvenskt näringsliv. En sådan fond förväntas ge enprogressiv utveckling med låg inflation och stabilapriser.Idén med en valutagarantifond är att den skallgarantera full konvertibilitet till en given växelkursför en valuta gentemot en annan valuta. Valutanskulle vara fast mot en av garanteradreservvaluta som måste motsvara avde belopp som sedelfonden satt i cirkulation.Inrättandet av en sådan här valutagarantifondförväntas ge prisstabilitet och trovärdighet förvalutan, och tveksamma investerare borde kännatrygghet för investeringar när står somgarant för valutan.Infrastrukturen i kustnära områden har vi ocksåtagit med i en reservation. Vi anser att det ärväsentligt att riktade biståndsinsatser kommer tillstånd för att skapa en välståndsutvecklandeinfrastruktur i våra grannländer. Det är inte bara enekonomisk fråga, utan i lika hög grad en fråga omatt säkerställa demokratins fortlevnad i det nyligenåter självständiga samt i ochPolen. Genom ett sådant riktat stöd skulle Sverigeockså hjälpa sig självt.Inte bara infrastrukturen är viktig att satsa på närdet gäller och de nära kustområdena iövrigt. Man kan säga att vi borde hjälpa till att fåbukt med den skit som vi får in i landet via luft ochvatten. En miljösatsning där ger mångdubbeltbättre effekt i förhållande till om vi skulle göramotsvarande investeringar här i landet.Bundet bistånd för bostadsbyggande i tarvi upp i reservation nr 8. Det kalla klimatet ochenergibristen gör behovet av bostäder stort. Iutvecklingen mot en hållbar demokrati är primärabehov som tillgång till mat, kläder och bostäder avstörsta vikt.I finns ledig industrikapacitet som bordeutnyttjas till att producera hus i de baltiskastaterna. I den svenska krisen vore en satsning påbundet bistånd tilll för industriproduktersynnerligen angeläget. Eftersom syftet är dubbelt --att hjälpa såväl mottagarna som oss själva -- börstödet kunna finansieras till hälften medarbetsmarknadsstöd och till hälften medbiståndsmedel. En ytterligare fördel är att balternagenom projektet givetvis skulle få inblick i svenskproduktionsteknik. Därmed skulle två avprioriteringarna i utformningen av det svenskaöstbiståndet, kunskapsöverföring ochkompetensutveckling, också komma till stånd.I vår motion anger vi ett specifikt exempel. Vianger att det skulle kunna produceras 1 000 småhuspå för 90 miljoner, dvs. 90 000 krper hus. Jag anser att det är väsentligt att vi bådevärnar om och dess folk och ser till att defår bostäder som är av hygglig standard och bidrartill att mildra sysselsättningskrisen i Sverige.När vi sedan kommer till medelsanvisningen har vii reservation nr 9 dels yrkat att skallbemyndiga regeringen att göra utfästelsermotsvarande 2 miljarder i stället för 1 miljard, delsatt skall anvisa ett reservationsanslag på1 319 999 000 kr.Vi anser självfallet att kompetensutveckling ochkunskapsöverföring är väsentliga element iigångsättandet av en ekonomiskutvecklingsprocess. Det är inom ramen för denstrategin angeläget att större möjligheter skapas försvensk företagsamhet. På flera centrala områdenkan näringsliv, med dess kunskaper ochteknologiska kompetens, spela en central roll. Detgäller t.ex. på energiområdet, där inte minst debaltiska staternas industriproduktion starktbegränsas av bl.a. ransoneringar och stora brister idistributionsnätet. Det gäller t.ex. ocksåinfrastruktur- och miljöområdena.Att utnyttjandet av svensk kompetens och svensktsmåföretagarkunnande därmed binder biståndettill svensk upphandling anser vi vara bra. Vi harkunskaperna, vi har produktionskapacitet. Se tillatt de utnyttjas! Kanske kan biståndssatsningar fådelar av svenskt näringsliv och svensk industri attöverleva i avvaktan på bättre tider, då den svenskaefterfrågan får fart på industrin på nytt.I reservation nr 10 avsätter vi medel på samma sättsom regeringen har föreslagit, dvs. Vi föreslår enutvidgad exportkreditgarantiram till 4 miljarderoch avsätter därför också medel för förlustriskermed 680 miljoner kronor.Vi anser att exportkreditgarantiramen är heltotillräcklig med tanke på den förväntade kraftigaökningen av exporten till och står i kö för att exportera till ochinvestera i de här länderna samt . Därförär det viktigt att vi höjer exportkreditgarantiramentill 4 miljarder.Herr talman! Jag ber , efter genomgång av dereservationer som vi har tillfogat, att få yrka bifalltill dessa reservationer enligt moment 19, 27, 30,34, 36, 43, 44, 46 och 48 samt avslag på utskottetshemställan i motsvarande moment.Anf. 111 ():Herr talman! Det gläder mig att utrikesministerMargaretha i går lade fram förslag påCentral- och i Köpenhamnsom kan leda till ökad frihandel mellan Väst- ochÖsteuropa. och övriga EFTA-länder vill attde tekniska reglerna för s.k.ursprungsbestämningar av varor skall samordnasinom EG, EFTA och frihandelsområdet iÖsteuropa.Det här förslaget sammanfaller med ett förslag somvi har lagt fram i Östeuropamotionoch som jag hoppas att skalltillstyrka.Om man nu skall slå sig för bröstet ytterligare harvi också fått rätt i fråga om Europeiskaåteruppbyggnads- och , EBRD.Det är som bekant fler än vi från Vänsterpartietsom kritiserar banken för att den har utlovat 24miljarder dollar i krediter till Central- ochÖsteuropa, men bara betalat ut 1,6 miljarder.Vi begärde i vår motion att reglerna för bankensutlåning skulle ändras så att de utlovade krediternasnabbt kan komma till användning. Utskottet ansågemellertid att reglerna är flexibla nog.Uppenbarligen är de inte det. Det framgår inteminst av det vi har fått läsa i tidningarna närdet gäller bankens utgifter för personal ochfastigheter, som överskridit utlåningarna ochinvesteringarna. Bara det är ganskauppseendeväckande. hartydligen gått åt till dess kontor med lyxig marmor,till privatflyg och till påkostade personalfester. Denlilla skärven har gått till Östeuropa.Det här förslaget sammanfaller med ett förslag somvi har lagt fram i Östeuropamotionoch som jag hoppas att skalltillstyrka.Om man nu skall slå sig för bröstet ytterligare harvi också fått rätt i fråga om Europeiskaåteruppbyggnds- och , EBRD.Det är som bekant fler än vi från Vänsterpartietsom kritiserar banken för att den har utlovat 24miljarder dollar i krediter till Central- ochÖsteuropa, men bara betalat ut 1,6 miljarder.Vi begärde i vår motion att reglerna för bankensutlåning skulle ändras så att de utlovade krediternasnabbt kan komma till användning. Utskottet ansågemellertid att reglerna är flexibla nog.Uppenbarligen är det inte det. Det framgår inteminst av det vi har fått läsa i tidningarna närdet gäller bankens utgifter för personal ochfastigheter, som överskrifit utlåningarna ochinvesteringarna. Bara det är ganskauppseendeväckande. hartydligen gått åt till dess kontor med lyxig marmor,till privatflyg och till påkostade personalfester. Denlilla skärven har gått till Östeuropa.Vi kan kanske vara överens om att det svenskaÖsteuropabiståndet inte skall användas till sådant.Som vi ser det måste det till snabba insatser för atträdda demokratiseringen i Central- och Östeuropa.Den har inte utvecklat sig likartat i alla länder. Mankan ifrågasätta om det har blivit så mycketdemokratisering i . I andra länder är detrisk för återfall i auktoritära mönster, något sominte får underskattas. Antisemitismen sticker uppsitt otäcka tryne på nytt i länder som ochLettland. Den ungerskaminoriteten i känner sig hotad.Övergången till marknadsekonomi leder till storapåfrestningar, ökande klyftor och ren misär förmiljontals människor.Det som sker i oroar oss starkast. Dendemokratiska rörelsen har splittrats. Denekonomiska chockterapin har drivit miljonermänniskor ner i bottenlöst elände och politiskapati. President har drivits på reträtt. Hanhar tvingats till den ena eftergiften efter den andraför de konservativa krafterna.