prot · GG0997 · 1993-04-22 00:00:00 — Det behövs nya modeller och nyametoder för att se till att kvinnorna får bäst nytta avbiståndet.Jag tror också att vi skall sluta att ge bidrag tillineffektiva statsförvaltningar och i mycket högregrad än ge pengar till den informella sektorn.Jag kan inte låta bli att här i kammaren berätta omguldgruvan i . Svenska pengar var medvid renoveringen av den. såldes den tillcanadensiska intressen. Jag undrar så om depengarna hamnade i eller i Miami.Jag yrkar givetvis bifall till utskottets hemställan.Jag vill med detta inlägg försöka visa på att kvinnorbehöver stödjas och att den demokratiskaprocessen också måste omfatta kvinnorna. 127 HANS ():Herr talman! Jag tänkte säga några ord om eninstitution som på ett mycket bra sätt bidrar till attgöra biståndet effektivt.Vid bedrivs en verksamhet somär unik i sitt slag i . Sedan verksamhetenstartade har den vuxit. Under desenaste fem åren har den mer och mer kommit attomfatta utbildning om bl.a. landkunskap ochkulturmönsterfrågor både för sådana som ärnyrekryterade till tjänster i och föraspiranter på sådana tjänster.Man bedriver även utbildning i ett stort antaleuropeiska och även utomeuropeiska språk.Dessutom har man kortkurser för en rad olikamålgrupper inom olika sektorer av det svenskasamhället. bedriver ocksåutbildning av kursdeltagare från olika , såatt de på ett bättre sätt kan delta i uppbyggnaden avsina hemländer.Den samlade erfarenheten vid U-centrumoch bredden i kursutbudet gör Sandös position uniki . Det finns inget annat utbildningsinstitutsom erbjuder en liknande yrkesinriktad u-landsförberedande utbildning, vare sig i fråga omspråk eller u-lands- och kulturkunskap.Verksamheten på bedrivs i mycket modernaoch ändamålsenliga lokaler med en mångkulturellpersonalstab. Till skolan är knuten som ordinarieeller extraanställda lärare personer av inte mindreän ett tjugotal olika nationaliteter. Det förhållandetskapar en unik internationell miljö som inget annatutbildningsinstitut i kan uppvisa. Detskapar också utomordentliga möjligheter tillintegration mellan språkutbildning och land- ochkulturkunskap.När man ser den unika utbildningskapacitet somSandö U-centrum erbjuder, kan man konstatera attinstitutionen har utomordentliga möjligheter attfylla en allt viktigare funktion inom det svenskabiståndet. Det är därför mycket tillfredsställandeatt utskottet uttrycker sig så positivt om Sandö.Men det räcker inte med välvilliga uttalanden.Jag anser att regeringen måste ge U-centrummöjlighet att utveckla nya utbildningar. Det ärdärför rimligt att regeringen verkar för att skolansutvecklingskapacitet utnyttjas fullt ut. Det gör manbäst genom att förlägga ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet tillSandö U-centrum.Man skulle exempelvis kunna låta flyktingar somtillfälligt vistas i utbilda sig så att de får enhögre kompetens . De skulle då kunnagöra en positiv insats i sina hemländer så snart defår möjlighet att återvända.Ett exempel på en grupp som skulle kunna varaaktuell i detta sammanhang är de eritreaner somfinns i och bara väntar på en möjlighet attåtervända till sitt hemland. Det skulle vara mycketbättre att använda pengar till att låta dem få ensådan utbildning än att låta dem passivt ta emotbidrag. Det hela förutsätter emellertid att ensamordning sker mellan olika myndigheter så attdet hela inte stupar på vem som skall betala.Herr talman! Jag anser att regeringen måste ta påsig ett samordningsansvar så att resursernaverkligen utnyttjas effektivt. Dessutom anser jagatt i direktiven för nästafördjupade anslagsframställan borde beakta SandöU-centrums behov av medel för att kunna görabredare operativa utbildningsinsatser än vad mannu har möjlighet att göra.I detta anförande instämde ().Anf. 128 ():Herr talman! Det har i rått politiskenighet om att vi inte skall anslå pengar till ett partii främmande land. Jag har i en motion hemställt omatt inte skall ge ekonomiskt stöd till ANC.Att ger ekonomiskt bidrag till ANC harväckt stor uppmärksamhet bland övriga partier iSydafrika. Det har riktats kraftig kritik mot Sverigeäven från representanter för partier som undermånga år har engagerat sig starkt motapartheidsystemet. Detta är lätt att förstå.Alla som bor i vet att ANC är ett politisktparti. ANC lever och verkar i symbios med . De förfogar tillsammansöver en stor fastighet som var Shellshuvudkontor i har själv varit på besök i denna byggnad icentrala . För dem i somtvivlar på att ANC är ett parti kan jag berätta attväggarna var prydda med affischer med hammarenoch skäran och slagord om ''viva socialismus'' ochden ideologi som man står för.I dag kan alla partier verka fritt i . Denstarka reaktionen i mot det svenskastödet till ANC är ett uttryck för det faktum attANC i praktiken är ett politiskt parti och betraktassom ett sådant.En av apartheidsystemets främsta kritiker, ledarenför det liberala demokratiska de Beer,har i en tidningsintervju uttalat att det svenskastödet till ANC betyder att rika länder kan köpapolitiskt inflytande i andra länder genom attfinansiera utvalda partier. Detta är den grövstaformen av inblandning i andra länders inreangelägenheter, anser liberalen . Hanhar rätt!Det är en demokratisk grundregel i vårt land attSverige inte skall ge finansiellt stöd till politiskapartier i andra länder. Bryter vi mot dennagrundregel innebär det en direkt svenskinblandning i ett annat lands politik. Att detta ärorimligt borde vara självklart för alla partier i vårriksdag.Lika väl som det skulle vara stötande om ett parti iSverige skulle erhålla ekonomiskt stöd frånfrämmande makt, är det stötande om gersådant stöd till ANC.Även om det kan ifrågasättas om överhuvud taget bör ge bistånd till -- ett avAfrikas rikaste länder -- finns det motiv för ensvensk biståndsinsats. Fattigdomen är mycketutbredd, och levnadsförhållandena är svåra imånga svarta bostadsområden.Sydafrikas ekonomi befinner sig i djup kris. Denekonomiska situationen i landet begränsarmöjligheterna för politikerna att motsvaramänniskornas högt ställda förväntningar på att fådet bättre och lyftas upp ur misären.Ett av de största hoten mot demokratin i Sydafrikaär, som jag ser det, de svåra förhållanden sommånga svarta lever under. Miljön i kåkstädernaskapar en grogrund för våld och kriminalitet. Ettvillkor för att trygga stabilitet och demokrati iSydafrika är att landets ekonomi kommer på fötter.Om inte människorna i kåkstäderna snart märkeratt de får det bättre, riskerar hela den demokratiskaprocessen att förvandlas till nya oroligheter,kriminalitet, våld och kaos.Därför är det viktigt att vi i medverkar bättre ekonomisk situation i . I detsammanhanget är det en helt felinriktad politik attsom enda land ha kvar sanktionspolitiken motSydafrika. Alla andra länder har insett atthandelsutbyte och investeringar är den effektivastebiståndsmetoden om man vill bidra till endemokratisk utveckling.Såväl det djupt inhumana apartheidsystemet somden destabiliseringsstrategi och de terroraktionersom bl.a. ANC och andra grupper stått för harbidragit till att försämra levnadsförhållandena förde svarta. Det är främst de svarta som har fåttbetala priset för apartheid- ochdestabiliseringspolitiken. Det är också främst desvarta som förlorat på sanktionspolitiken.Behoven är mycket stora när det gällerbiståndsinsatser för att förbättra bostäder,utbildning, hälsovård, ekonomiska och socialaförhållanden.Sverige kan och bör bidra till en demokratiskutveckling i genom att upphävasanktionerna och genom att ge ett humanitärtbistånd som inriktas på att förbättralevnadsvillkoren för dem som drabbats avapartheidpolitikens konsekvenser.Herr talman! Jag anser att finansiering avANC:s verksamhet skall upphöra ochyrkar därför bifall till reservation nr 23, som jagkommer att stödja vid voteringen.Anf. 129 ():Herr talman! Det var ett beklagansvärt anförandeav . Jag hade hoppats att få slippahöra ett sådant anförande. Det var mer ett uttalatstöd för regimen i än för de människorsom strävar mot apartheidsystemet, bort från det,för frihet och människovärde.Herr talman! Det är faktiskt så att ANC är enbefrielserörelse. ANC är inget politiskt parti. Detbehöver kanske framhållas för attANC:s medlemmar inte har rösträtt.Vi har hälsat på här i vårt hus. Hanhar talat till oss. Denne fantastiske företrädare försitt folk, som kom hit obruten efter nästan tredecennier i fängelser, har alltså interösträtt i sitt land.ANC är en befrielserörelse. ANC arbetar för ettdemokratiskt icke-rasistiskt . Därförstöder vi ANC. Vi hade en ANC-delegation hos ossi utskottet . Vi lyssnade noga på dem.Deras budskap var klart också när det gällersanktionspolitiken.Det är på deras uppmaning vi har införtsanktionerna mot . Vi är också överensmed dem -- det finns en klar majoritet för det iutrikesutskottet -- om att vi lyfter sanktionerna dendag har tagit ett avgörande steg mot ettdemokratiskt . Detta steg är på väg, menfredsprocessen är skör. Mycket kan hända. Detförsta som gäller är val till en konstituerandeförsamling.Anf. 130 () replik:Herr talman! ANC är och verkar som ett politisktparti. ANC värvar medlemmar bland de svartagrupperna i på samma sätt som vi värvarmedlemmar till våra partier i Sverige.ANC gör detta i den förhoppning som vi alla har,och som jag delar med dem, nämligen att dendemokratiseringsprocess som pågår i såsnart som möjligt skall leda fram till allmänna val.Som ett led i att stabilisera landet och demokratinär de biståndsmedel som vi i ger tillSydafrika, som jag ser det, mer verkningsfulla omvi ger dem, inte till ett politiskt parti, utan på ettsådant sätt att de kommer fram till de svartamänniskor i kåkstäderna som lever under uruslaförhållanden. Det är bara om dessa människor fårdet bättre och märker detta som vi kan undvika denrisk för kaos som jag ser finns i i daggenom den stigande kriminalitet som sprider sig urmisären.Det är ganska avslöjande att lyssna till herrSvartberg. Det visar hur den här politiken har förtsi . Man har lyssnat till ett parti, enorganisation, från och rättat in densvenska utrikespolitiken på detta område helt efterdetta partis linjer. Jag anser att det äranmärkningsvärt.Det finns fler partier och organisationer i , liksom ANC, kämpar för en demokratiseringav landet.Anf. 131 ()replik:Herr talman! Det är faktiskt så att ANC, som jagsade, är en befrielserörelse som inom sig rymmerett stort antal grupperingar. Ja visst finnskommunistpartiet med som medlem. Men det finnsflera medlemmar! ANC är inget politiskt partioch har inga medlemmar som politiskt parti. Manhar medlemmar som befrielserörelse. Så är det,oavsett vad säger här i kammaren.Vi stödjer alltså denna befrielserörelse i dess kampför ett fritt, demokratiskt, icke-rasistiskt Sydafrika.Jag skulle vilja be att försöka sättasig in i den vrede och det hat som växer i den misärsom finns i de fattiga delarna av landet, ikåkstäderna, i Sydafrika.Då skulle måhända bli litet merpositivt inställd till fortsatt stöd åt ANC, somförsöker att företräda dessa människor -- framförallt de unga. Observera, , att ävenANC har svårt att tygla vreden och hatet somväxer i misär, i kåkstäderna. Det ärdärför det är viktigt att fortsätta stödet så attbefolkningen kan utbilda sig och förbereda sig förden demokrati som vi förhoppningsvis snart skallse.Innan kan betraktas som demokratisktskall det hållas val till en konstituerandeförsamling. Det skall finnas en övergångsregeringeller något motsvarande. Detta har vi varit överensom med bred majoritet i riksdag. Jag ärövertygad om att vi som i utrikesutskottet just nubehandlar denna fråga kommer till samma resultatigen.Karin Falkmer kan vara lugn för att det bredastödet för Sydafrikapolitiken finns kvar.Anf. 132 () replik:Herr talman! hävdar med endåres envishet att ANC inte är ett politiskt parti.Faktum är ju att det betraktas som ett politiskt partii -- det land där det verkar.Jag tilläts att ta en titt i de svarta kåkstäderna. Jagkan berätta för att jag har varit iKajlitza, Guguleto, Crossroads, i svarta kåkstäderutanför , i och i . slutsatserna av vad jag såg där och slutsatsernaav de samtal som vi i fördemed representanter för olika organisationer, intebara för ANC, som har fått mig att ta den ställningjag har tagit.Det som säger stämmer. Det ärANC som vill ha kvar sanktionerna och som vill attSverige skall vara sista hästen på vagnen. Andrasvarta organisationer och många andra människor iSydafrika gav oss ett helt annat budskap.För att se till att göra vad vi kan för att lyftasituationen för människorna i dessa kåkstäderträffade vi också organisationer som arbetar ochbedriver verksamhet som fungerar mycket väl idessa områden. Det märkliga med de tvåorganisationer vi träffade var att ingen av dem ficknågot som helst bistånd från genom SIDA.Den ena organisationen var Get AheadFoundation, som arbetar mycket framgångsrikt föratt få i gång småföretagsamhet. Det har skapatstusentals arbeten för de svarta genom dennaorganisations initiativ. En annan organisation hetteUrban Foundation, vilken främst arbetar med attskapa möjligheter för invånarna i kåkstäderna attkunna förbättra sina bostadsförhållanden.Det är den formen av insatser jag anser varaoerhört angelägen. Jag undrar om Karl-ErikSvartberg möjligen delar åtminstone denuppfattningen att det är anmärkningsvärt att deorganisationer som drivs av svarta, vars verksamhetger resulat, inte har nåtts av det svenska biståndet.Anf. 133 ()replik:Herr talman! betecknade mittförsvar och stöd för befrielserörelsen som endåres envishet.Herr talman! Jag tar det som ett beröm.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 134 ():Herr talman! Det finns säkert organisationer iSydafrika och på många andra håll som behöversvenskt bistånd. Det kan säkert letas upp tusentalssådana organistaioner och bra projekt om pengarnainte räcker till. Det är säkert lätt att finna.Herr talman! Jag tycker att utgångspunkten och detfundamentala för inställningen till stödet till ANCskall vara frågan vilken av de krafter som verkar iSydafrika man lyssnar till. Är det de krafter som iårtionden har arbetat för en demokratisering ellerär det de krafter som motarbetar endemokratiutveckling? Det är bakgrunden tillställningstagandet, och det är den avgörandefrågan.Vi har klara signaler från dem som arbetar fördemokrati, bl.a. inom ANC. Det finns önskemålbl.a. om att skall ha kvar sanktionerna tillsdatum för ett val finns på papper, och tills det finnsen överenskommelse om ett s.k. övergångsråd --Transitionary Executive Council.Innan vi har fått dessa signaler tycker jag att detskulle vara mycket olyckligt om gick emotANC:s -- den kraft som arbetar för demokrati --önskan. Varför skall vi lyssna på andra signaler?Det jag tyckte var mest märkligt i här var att det lät som om det varANC:s fel att det finns våld i . Jag förstodinte riktigt hur ANC kan vara orsaken till att det finns våld i . Skulle jag kunna få enförklaring till vad menar med det?Vi vet att det finns otroliga orättvisor vad beträffarresurser för de svarta och för de vita i den processsom nu pågår. Jag såg en uppgift omatt de vita har 100 kontor för förberedelser av detval som skall komma, under det att de svarta har 7.Det visar obalansen. Min inställning är att Sverigeskall ha kvar bidraget till ANC så länge vi kan --ända fram till den dag då man klart håller ettpolitiskt val.Anf. 135 ():Herr talman! Det anmärkningsvärda med att de tvåorganisationer som nämndes inte fick stöd frånSIDA var ju, , att det var tvåorganisationer som Sydafrikadelegationen blevpresenterad för. Man pratade om dem bl.a. påambassaden. Det anmärkningsvärda var ju att deinte fick något som helst stöd från . Jagtycker att det är konstigt, eftersom det är tvåorganisationer som bevisligen jobbar på ett mycketbra sätt.Karl-Göran Biörsmark talar om att det är fråga omvem man lyssnar på. För mig är det självklara svaretatt man lyssnar på alla.Det är enligt min mening fel att som Biörsmarklyssna bara till en part. Det är ett fel som jag anseratt man i har gjort sig skyldig till . Detta gick upp för mig bl.a. när jag var iSydafrika, då jag träffade företrädare för de mångaandra organisationer som finns och för alla demänniskor som har en avvikande uppfattning.Vad gäller våldet vill jag säga att det är detinhumana apartheidsystemet som har skapat devidriga förhållanden som kommer att fåleva med . Det måste stå klartför alla och envar att det kommer att ta mycket långtid att komma till rätta med de konsekvenser somdetta system har medfört. Men jag tycker att vi iSverige skall använda de medel som vi anslår tillSydafrika för att försöka hjälpa upp förhållandenaför de människor som lider mest av dessakonsekvenser.Det våld i som vi läser om i tidningarnaberor till mycket stor del på den kriminalitet som är en följd av misären. Men vi får inte blundaför att det också finns ett politiskt våld, i vilketmånga parter är delaktiga. Det är fråga omextremister på högerkanten och på vänsterkanten,men också om ANC och Inkatha, som åtminstone iNatal bedriver ett regelrätt maktkrig mot varandra.Vad gäller orättvisorna vill jag säga: Javisst, det ärenorma orättvisor i . Möjligheterna attkomma till rätta med detta kan man erhålla genomatt få ordning på ekonomi. Det är på dengrunden som jag tycker att vår sanktionspolitik ärså felaktig. Det finns ingen form av biståndspolitiksom är bättre och som har större verkan än attbedriva handel, att öppna sig mot och finnas ilandet. ''Handel är bättre än bistånd'' är en gammalkänd och erkänd devis.Anf. 136 ()replik:Herr talman! Jag är övertygad om att vi intehade varit inne i en demokratisk process, om vi intehade genomfört massiva sanktioner mot Sydafrika.Det har ju också erkänts av de vita i attdetta har påskyndat utvecklingen mot endemokratisk stat. Det blev kännbart.Karin Falkmer kan vidare rätta mig om jag har fel,men jag har aldrig hört att någonsinförordat sanktioner mot . På den punktenskiljer sig våra uppfattningar. menaratt om vi bara hade haft en handel med Sydafrikaoch hade låtit utvecklas såsom det hadeönskat, hade allting gått väl, och vi skulle ha haft endemokrati i . Jag tror inte det.Det hade stärkt den vita minoritetsregimen, ochäven apartheidsystemet hade stärkts. Attapartheidsystemet är på fallrepet beror bl.a. påsanktionspolitiken, men framför allt på de kraftersom har funnits bland de svarta i Sydafrika.Jag har förundrat mig litet över den optimism somibland har framkommit, bl.a. från denSydafrikadelegation som gjorde ett besök där nere.När den kom hem sedanlät det som om det nu bara var att köra vidare --demokratin var genomförd.Jag varnade då och jag varnar för denoptimismen. Det finns mycket att göra, och detviktiga för oss nu är att gärna vara de sista somupphäver sanktionerna. De är ett moraliskt stöd fördem som arbetar i bland de svarta. Dehar själva här i , i vårtutrikesutskott, suttit och sagt samma sak. Varförskall vi inte lyssna på dem utan på andra? Jag kaninte få det att gå ihop.Anf. 137 () replik:Herr talman! Återigen: Den enda som Karl-GöranBiörsmark i detta sammanhang lyssnar på är en avparterna, ANC.Javisst har sanktionerna bidragit till att dra nerSydafrikas ekonomi i botten. Sanktionerna harlockat att satsa på felinvesteringar för attkunna klara sig självt. Bland annat har man en egenförsvarsindustri, och man har konverterat kol tillolja. Det har varit enormt oekonomiska ochdumma projekt.Men det som främst har bidragit till detta är inte dehandels- och investeringssanktioner som vi hardeltagit i, utan det är de ekonomiska sanktionerna.Det var som sade upp lånen och drog bort deekonomiska möjligheterna, och det var det somdrog ner ekonomin.Är man i ser man att det där inte finnsnågon som helst brist på varor. Det finns t.ex. ingenbrist på bilar. Det är bara det att det inte finns någraVolvobilar eller . Det utbud som finns iett västland finns också där. Andra länder harfortsatt att bedriva handel. En del har haftsanktioner på pappret, men ändå handlat. Andrahar inte haft några sanktioner alls.Effekten av våra sanktioner är att de drabbarsvensk företagsamhet och svensk sysselsättning. Ivarje fall jag är nu förhoppningsfull införmöjligheten att landet står inför endemokratisering, men om det tar lång eller kort tidär svårt att säga efter de senaste händelserna.Svenska företag borde vara med och bygga upplandet. Vi har oerhört duktiga företag när det gällerelektrifiering, hushållsapparater och telefoner, justsådant som merparten av befolkningsaknar. Majoriteten i riksdag säger: Stoppoch belägg! Här skall ni inte vara med. Vi låter istället andra länders företag, våra svenska företagskonkurrenter i utlandet, gå in och ta marknaden.De får göra det jobb som jag tycker att våra företagskulle bidra till.Detta är intressant och viktigt även ur vårsynpunkt. , när vi har så storasysselsättningsproblem, finns det faktisktmöjligheter för t.ex. ASEA i att få ett parhundra nya jobb, om företaget kan vara med iSydafrika.Anf. 138 ()replik:Herr talman! Detta skall bli mitt sista inlägg här , så att det kan bli ett slut på denna debatt.Jag vill säga att våra uppfattningar skiljer sigfundamentalt. talar nu om vikten avatt de svenska företagen skall få vara med.Utgångspunkten för sanktionspolitiken harnaturligtvis över huvud taget aldrig varit de svenskaföretagen, utan den har varit situationen iSydafrika.Som jag sagt har över huvudtaget aldrig -- rätta mig om jag har fel -- varit förnågra sanktioner mot . Skillnaden är denatt jag och majoriteten i har velatanvända sanktionerna som ett påtryckningsmedel.Vi vet nu också att vi har lyckats komma ett brastycke på väg, vilket vi inte hade varit, om vi följtKarin Falkmers recept.Man kan vidare beklaga att andra länder inte harvarit uthålliga. Det beklagar också jag. Jag menaratt det har varit ett misstag från världssamfundetsoch olika länders sida att backa tillbaka så tidigt.Det är egenintresset som har tagit över, inteSydafrikas sak.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jag anser att det är en fullständigtorealistisk tanke att svenska sanktioner motSydafrika har någon som helst effekt i någonriktning på demokratiseringsprocessen i Sydafrika.Det är bara fråga om ett sätt för Karl-GöranBiörsmark och andra som tycker som han atttillgodose ANC:s intressen.Men det är som jag ser det inte primärt ett intresseför den svarta befolkningen i att vi hejdarvåra företag och hindrar dem från att genomförainvesteringar. Bl.a. har våra företag varit med ochstartat en utveckling av småföretagsverksamheten iSydafrika. Vi träffade representanter för dessasmåföretag, som bad oss att be våra svenska företagatt fortsätta den här utvecklingen och upprätthållakontakten med de sydafrikanska småföretagen,eftersom de såg det som oerhört värdefullt.Det är en mycket kluven inställning man möterbland dem som är ANC-medlemmar men inte sitteri den högsta toppen. De vill gärna att Sverigekommer in mer i landet och har mer verksamhetdär. Man får egentligen väldigt divergerandebudskap från olika ANC-medlemmar på olika nivå.Om dag beslöt sig för att nuupphäva sanktionerna, att säga åt våra företag attvara med där nere och hjälpa till att bygga upplandet, om vi lät de sydafrikanska företagen handlamed , tror på allvaratt detta då på något sätt skulle försena dendemokratiseringsprocess som vi i alla fall i dennakammare är eniga om är så önskvärd?Anf. 140 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Tillsammans med ett parriksdagskolleger hade jag innevarande år tillfälleatt delta i en 14 dagars studieresa i . Dåträffade vi företrädare för närmare samtliga partier,från vänster till höger. Vi träffade företrädare fören rad skilda organisationer, och vi träffadeföreträdare för svenska företag i var ingen, förutom givetvis ANC, som ansågatt pengarna till ANC var något korrekt och riktigt.Alla undrade hur kunde ge bistånd just tillANC, som av samtliga andra betraktades som ettpolitiskt parti.Vi besökte ANC på deras högborg, och jag kan påheder och samvete intyga att även ANC ansåg attsanktionerna borde upphöra, med två undantag,nämligen vapen och olja.