prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Så kan det inte fåfungera.Den här konflikten har tidigare påpekats avKonkurrensverket, ochStatens pris- och konkurrensverk. Jag vill ställa enfråga: Vad tänker statsrådet göra för att förtydligalagen? Tänker statsrådet använda länsstyrelsensnya instruktion eller införa någonsanktionsmöjlighet, som verkar varaKonkurrensverkets linje?Anf. 180 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag kan inte ge ett rakt svar på fråganom vilka medel som skall användas eller inte. Såmycket kan jag säga att detta inte ärtillfredsställande. Jag kan fortfarande inte gå in pådet aktuella fallet. Om det i en bygd finns ett ellertvå företag som har nätt med serviceunderlag är detinte ett riktigt beslut att ytterligare en konkurrentkommer till. Det skapar inte fler arbetstillfällen.Ytterst syftar ju starta-eget-bidraget till att ge flerarbeten.Anf. 181 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet så mycket för detsvaret. Det visar ju att vi har exakt samma syn pådetta. Det är bara en fråga om hur tillämpningenskall ske och vilka metoder man skall använda.Det som störde mig särskilt när jag satte mignärmare in i ärendet var reaktionen frånlänsarbetsnämnden. Jag är medveten om attstatsrådet inte kan gå in i det, men jag vill ändå...Anf. 182 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Ej heller ledamoten har rätt att göra detta. Deenskilda myndighetsbesluten får inte diskuteras iriksdagen.Anf. 183 ():Herr talman! Jag får ändå tala om vad som stod itidningen, vad företrädaresade. Denne hade den uppfattningen att vi följerlagen, medan man från myndighetshåll menar attdet kanske inte är så, utan att man också skall tahänsyn till konkurrensaspekterna. Det här visar attdet här finns en oklarhet. Jag tycker att den härdiskussionen verkligen har fyllt sitt syfte om vi ärense om att man kanske skall se över med vilkametoder man bör klargöra detta, så att dessakonflikter i fortsättningen inte uppstår. Jag tror attdet i så fall är ett förtydligande påLänsarbetsnämnderna som kommer att behövas.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1992/93:706 om MönsteråsbrukAnf. 184 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågatnäringsministern om regeringen avser att ta uppöverläggningar med Södra Skogsägarna ABangående statliga insatser för tidigareläggning avplanerad utbyggnad vid bruk.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Inledningsvis kan nämnas att företaget har byttnamn till . Jag kallar deTfortsättningsvis för Södra.Bakgrunden till frågan är att Södra planerar attutöka produktionen i i län.Råvarutillgång, marknad, givna tillstånd m.m. talarför en utbyggnad, men enligt ärSödras eget kapital inte tillräckligt för enutbyggnad.Jag är väl medveten om situationen i de aktuellaområdena. I brukets upptagningsområde finns i dagett stort massavedsöverskott, och i mångakommuner är arbetsmarknaden besvärlig. Jag äralltså, liksom , väl medveten omatt en utbyggnad av bruket är av stort intresse långtutanför brukets hemmakommun. En utbyggnadoch en utökad verksamhet vid bruket innebär ettstort antal arbetstillfällen, såväl vid bruket och ibyggsektorn som hos underleverantörer och iskogsbruket. Vi skall inte heller glömma att dethandlar om en av våra viktiga basnäringar och attbrukets verksamhet påverkar landetsexportinkomster med ett avsevärt belopp.Liksom hela den svenska exportindustrin harSödra, bl.a. som en följd av den lägre kronkursen,och framåt ett mycketgott konkurrensläge. Till detta vill jag lägga sänktaarbetsgivaravgifter och det tvåårsavtal påansvarsfull nivå som är på väg att gå igenom påarbetsmarknaden.Ett av regeringens främsta mål är att genom enlångsiktig ekonomisk politik förbättra landetsinvesteringsklimat. Jag vill också peka på att vi förförsta gången befinner oss i en periodmed kraftigt sjunkande räntor. Ränteläget ärkanske den tyngst vägande faktorn vid ettkapitalintensivt företags investeringsbeslut. Densänkta räntenivån har stor betydelse förinvesteringskalkylens resultat.Regeringen kan genom sin politik förbättra detnäringspolitiska klimatet. Men en långsiktigtpositiv utveckling förutsätter att företagenövertygas om politikens trovärdighet så att de,bokstavligt talat, vågar sätta spaden i jorden ochrealisera existerande investeringsplaner.Avslutningsvis vill jag nämna att jag har kontaktmed företaget.Anf. 185 ():Herr talman! Jag vill verkligen tacka statsrådetBörje för det här positiva svaret. Jag ärmycket nöjd med att arbetsmarknadsministern ochjag delar uppfattningen att en utbyggnad avMönsterås bruk är viktig för hela landet.Mönsterås bruk är ett av de pappersbruk somkommit längst i världen när det gäller miljöteknik.Bruket kan tillverka blekt lövmassa utanklorblekning. Av totala investeringarpå ca är närmare 1 miljardmiljöskyddande och energibesparandeinvesteringar.Detta är miljösatsningar som visar på ettengagemang i tiden från företaget. Miljösatsningarbrukar annars vara det som först får stryka på foteni ekonomiskt kärva tider.Herr talman! I detta sammanhang är det viktigt attpåpeka att det finns en mängd olika företag somstaten har hjälpt på olika sätt. Jag anser också attstaten när det är möjligt tar ett vidare ansvar förindustriinvesteringar som betyder mycket för vårtland. Givetvis skall staten inte intervenera ienskilda företag, orättvist subventionera vissaverksamheter och lämna andra åt sidan.Det finns emellertid andra sätt att ge stöd. Ett av desätten är att låna ut pengar. Jag vill gärna påminnaom att staten tidigare -- jag tror det var i början av80-talet -- har lånat ut pengar till Södra förinvesteringar. Detta skulle kanske kunna vara enlösning även . betalar en rejälränta på lånen, en indikation på att företaget vill ståpå egna ben, men med ett visst stöd i en ekonomisktsvår period.Jag hyser inga tvivel om att Södra vill bygga ut.Beslutet är egentligen redan fattat. Frågan är baranär det kan förverkligas. Det är i dettasammanhang som regering och riksdag kan kommain och stödja företaget.Anf. 186 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag kan bara kort meddela att entidpunkt är fastställd när jag skall träffa ett antalföreträdare för företaget, för att dessa skallredogöra för sin situation.Anf. 187 ():Herr talman! Jag vill tacka för det konkretabeskedet. Jag förstår då attarbetsmarknadsministern och jag är överens om attdetta är oerhört viktigt för hela vårt land, eftersom,om jag har den rätta siffran, avproduktionen går på export, inte minst till . Jag ser det i det här läget som oerhörtväsentligt att vi tillsammans på något sätt kan stödjaMönsterås bruk, så att man kan göra den härutbyggnaden.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1992/93:720 omnedläggningen av stålverket i DegerforsAnf. 188 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågatnäringsministern vilka åtgärder regeringen avservidta med anledning av nedläggningen av stålverketi , som kommer att innebära att 380personer mister sina arbeten.Frågan har överlämnats till mig.Enligt vad jag erfarit har MBL-förhandlingar ifrågan ännu inte påbörjats, men låt mig ändå sägaatt jag ser allvarligt på de problem som drabbar enliten ort som när en så omfattandeföretagsnedläggning planeras och genomförs.Regeringens övergripande ansvar är att, bl.a.genom uppbyggnad av en stark infrastruktur ochgoda allmänna förutsättningar för näringslivet,skapa en god ekonomisk tillväxt i hela landet. I detmycket svaga konjunkturläge och under det storaomvandlingstryck som vår ekonomi nu befinner sigi, är det verkligen angeläget att förutsättningarnaför både nya och befintliga företag är sågynnsamma som möjligt, så att fasta och nya jobbbehålls och tillkommer.Utöver dessa generella åtgärder bedriverregeringen en ambitiös arbetsmarknads- ochregionalpolitik som hjälp till arbetslösa och utsattaregioner.Medlen för arbetsmarknadspolitiska åtgärderfördelas till Länsarbetsnämnderna av AMS, somvid fördelningen skall beakta och ta hänsyn tillarbetslöshetens omfattning och struktur i länen.När det gäller de regionala utvecklingsmedlen, des.k. länsanslagen, gör regeringen en fördelning avmedlen utifrån de regionala problemens art ochsvårighetsgrad.Degerfors kommun är inplaceradi temporärt stödområde.Kontakt mellan departementet och länet har för entid sedan upprättats, och jag har telefonledesinformerats av landshövding omläget i Degerfors.Jag utgår från att företaget i det uppkomna läget taransvar och i samarbete med anställda, kommun ochlänsmyndigheter, aktivt medverkar till nya jobb påorten.Avslutningsvis vill jag säga att jag noga kommer attfölja utvecklingen i Degerfors.Anf. 189 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Jag kan berätta att nya fakta har kommit framsedan jag ställde frågan. Man går miste om någotsom heter långa ämnen, och därför kommerytterligare 70 personer att förlora sina jobb iDegerfors. Sammanlagt kommer det nu att röra sigom 450 personer.Som arbetsmarknadsministern påpekade i svarethar MBL-förhandlingarna ännu inte påbörjats, ochjag anser därför fortfarande att det ärnäringsministern som skulle ha svarat på frågan.Frågan måste bli: Är näringsministern, mannenmed de stora aktieportföljen, jävig i den frågan?Enligt uppgifter jag har fått har en löntagarkonsultundersökt förhållandena i . Han påstårsjälv att lönsamheten där är god och att fortsattdrift av stålverket vore att föredra. Man har alltså idagens läge fulla orderböcker.Det engelska storföretaget har blivitdelägare i Avestakoncernen, där stålverket iDegerfors ingår. Då måste man fråga sig: Harregeringen varit med och godkänt detta avtal, ochhur ser avtalet i så fall ut? Jag tror kanske attnäringsministern hade bättre kunskaper om detta.Jag missbedömer inte arbetsmarknadsministern pådet viset, men jag tycker faktiskt att det här ärendetrör näringsministern mer än det rörarbetsmarknadsministern.Arbetsmarknadsministern vill efter vad jag förstårmed aktiva arbetsmarknadsåtgärder se till att någoträddas i . Men för att sådana åtgärderskall bli aktuella skall människor faktiskt ha mistsina arbeten och inte fortfarande vara anställda.En annan fråga är: Vad händer med ,som ägde och som avsadesig detta ansvar och överlät en del påAvestakoncernen?Ungefär samma fråga som den här om Degerforshade näringsministern att svara på förra tisdagen.Då gällde det järnverkAnf. 190 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Någon kännedom om avtal mellanolika företagsgrupperingar har jag tyvärr inte.Sedan vill jag säga att här icke gör mig gladare än jag var innanjag lämnade svaret. Han talar ju om en ökning avantalet varslade till 450 personer. Med tanke på denkringverksamhet som alltid finns när det gäller tungverksamhet handlar det om många ytterligarearbetstillfällen i regionen. Det blir således tungt förlilla om detta till fullo blir verkställt.Anf. 191 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernockså för det kompletterande svaret.Men jag tycker fortfarande att detta är en fråga förnäringsministern. Jag vet inte vad det är som liggerbakom att man skjutit över den här frågan påarbetsmarknadsministern.Arbetsmarknadsministern har ju nog av problemredan, och kommer att att få än fler även när detgäller -- såvitt jag kan bedöma.Om MBL-förhandlingarna går igenom hade jag ialla fall tänkt återkomma med en fråga tillarbetsmarknadsministern om vad som skall göras åtden uppkomna situationen.Trots allt hoppas jag att man, om det finns någotavtal mellan det engelska stålföretaget som ingår i Avestakoncernen, tarupp frågan och för den vidare till näringsministern.Jag hoppas alltså att man fullföljer sitt åtagande, såatt människor kanske slipper hamna i nämndasituation. Också arbetsmarknadsministern slipperdå kanske en besvärlig situation och kommerdärmed undan problemen i detta sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1992/93:762 omungdomsarbetslöshetenAnf. 192 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag som arbetsmarknadsminister avser attvidta för att dämpa den galopperandearbetslösheten bland unga människor.Lågkonjunkturen och inte minst 80-taletsinflations- och spekulationsekonomi har bl.a.skapat en svår situation på arbetsmarknaden ochsom en följd därav en hög ungdomsarbetslöshet.Den absolut viktigaste politiska frågan är därför attså snabbt som möjligt skapa en fullgod ordinariearbetsmarknad där ungdomar efterfrågas.I regeringens kompletteringsproposition föreslåsmycket stora satsningar mot arbetslösheten --satsningar som i stor utsträckning är ämnade attmotverka öppen arbetslöshet bland våraungdomar. satsning på att hjälpaarbetslösa ungdomar, det är jag övertygad om, ären investering som är avgörande för Sverigesframtid.89 000 ytterligare utbildningsplatser kommer tillinom det reguljära utbildningsväsendet. Det gällergymnasieskolans tredje år, komvux, folkhögskoloroch högskolor. Vidare föreslås ungdomspraktikenfortsätta under nästa budgetår, och antalet platserföreslås öka från 75 000 till 100 000. Också starta-eget-anslaget kommer att ökas.Akademikerpraktik föreslås bli införd för ungaakademiker som inte etablerat sig påarbetsmarknaden. Syftet är att underlättaövergången från studier till arbete. Nyexamineradeakademiker i åldern 25--skall ges möjlighet attpraktisera . Därefter skall praktikenkunna övergå i anställning med rekryteringsstöd.För att inte störa den reguljära arbetsmarknadenunder sommaren gäller ett uppehåll om tvåmånader för de ungdomar som anvisats enpraktiktid som sträcker sig över sommaren. En viss,om än för liten, sommararbetsmarknad finns. Detkan gälla jobb som sommarvikarie eller inom vissabranscher t.ex. turist- och restaurangnäringen, därman behöver personalförstärkning överhögsäsongen. Att ersätta dessa företags behov avarbetskraft med ungdomspraktik kan inte varaönskvärt för någon, särskilt inte för ungdomarnasjälva. För många ungdomar är dessutomsommaren den tid då de liksom övrigasvenskar ser en månad som normal ledighet.Till hösten fortsätter Arbetsmarknadsverketspersonal, tillsammans med de arbetssökandeungdomarna, att intensivt arbeta med de åtgärdersom står till deras förfogande för att finna lösningarpå enskilda ungdomars arbetslöshetssituation.Anf. 193 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Vi är många som talar om arbetslösheten --men vi är inte tillräckligt många -- och tyvärr är detännu fler som har drabbats av arbetslösheten. Omnågra dagar kommer ytterligare hundratusentalsunga människor att lämna gymnasieskolan.Sommarlovet väntar med både lockelser och glädjemen, tyvärr, också med ganska allvarliga och svårastunder. Resultatet av det kommer vi att få se omnågra år. Detta oroar mig.Arbetsmarknadsministern känner till problemet,och det gör jag också. Dessutom känner jag igendem som drabbats, och det gör mig illa.Arbetslösheten slår ju undan fötterna på folk.Människor tappar fotfästet och förlorar hoppet omframtiden. Det är alltför många som inte längre harnågot att planera för eller drömma om.Eftersom vi vet hur illa det är och hur många det ärsom har drabbats, måste vi hitta gemensammalösningar. Då räcker det inte med tillfälligaungdomspraktikplatser eller med kortsiktigautbildningar. Dessa är bra i sig. Men staten somhuvudman för landet har ett jättestort ansvar närdet gäller att värna medborgarna. Jag tror att manfrån statens sida måste sätta sig ner och funderaöver hur vi bättre kan använda de resurser vi harför att hjälpa företag och myndigheter att anställa,alltså ordna med riktiga jobb -- inte bara ordna medåtgärder.Därför undrar jag vilka diskussionerarbetsmarknadsministern och regeringen för då detgäller ungdomsarbetslösheten också på lång sikt.Förekommer det några långsiktiga diskussioner omhur vi skall använda våra gemensammaresurser på bästa sätt? Jag anser att sådanadiskussioner är utomordentligt viktiga.Vår erfarenhet t.ex. avungdomspraktikplatserna är att de på lång sikt inteskapar någon stabilitet alls på arbetsmarknaden närdet gäller unga människor.Anf. 194 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Alla tecken tyder på att svenskekonomi när det gäller våra exporterande företagnu tar fart. Tyvärr är den internationella efterfrågansvag. Jag besökte ,och man bedömer i en rapport som kommer tillhösten att det blir ungefärligen nolltillväxt iEuropa. har dock ett besvärligt läge. Detgör att det inte blir det efterfrågetryck som så välhade behövts här.Det råder dock inget tvivel om att exportindustrinskostnadsläge aldrig någonsin har varit så bra somdet är . Jag tänker då på kronkursen, på desänkta arbetsgivaravgifterna och på det tvåårsavtalsom ser ut att bli verklighet för större delen avarbetsmarknaden. Som jag ser saken gör det att enhel del av den verksamhet som flyttats över tillutländska underleverantörer torde kunnaorienteras om, så att den i större utsträckninghamnar i vårt eget land.Jag håller med om att ungdomspraktiken inte är enlångsiktig åtgärd. Det är, tyvärr, de unga som nubär den stora bördan. Genom att de inte haryrkeserfarenhet och genom att de har kortanställningstid är det de som först får gå, om dethänder något i ett företag. I stort sett är det så.Det här gör att det krävs litet extraordinäraåtgärder. har, efter viss diskussion, blivitenig om detta.Jag kommer atthinna träffa i stort sett samtliga partsföreträdarefrån arbetstagarhåll och arbetsgivarsidan just föratt diskutera bl.a. frågan om ungdomarnassituation. Det är ju väldigt viktigt att vi nu görinsatser.Anf. 195 ():Herr talman! Jag uppskattar attarbetsmarknadsministern tar upp sådana härdiskussioner med företrädare för industrin. Det ärotroligt viktigt att så sker.Arbetslösheten handlar i och för sig mycket omkänslor. Den berör oss alla, och alla känner vinågon som har drabbats av den. Men också för dearbetslösa själva är det här en stor ekonomiskfråga. Det gäller både den som blir föremål förnågon form av kortsiktiga åtgärder och den som bliröppet arbetslös. De unga människor som går utgymnasiet -- det kan vara antingen de som lämnaren avgångsklass eller de som bara går påsommarlov -- kommer att drabbas ännu mera avden ekonomiska situationen, eftersomsommarstudiebidraget fr.o.m. dras in förde studerande.Det gäller att på lång sikt komma fram till lösningarsom på något sätt kan öppna arbetsmarknaden förunga människor mycket mera än som är fallet.Detta är något som måste ligga i allas vårt intresse.Jag tror att man måste sätta tilltro till ett större ochstarkare politiskt inflytande. Man skall kanske inteså mycket se enbart till konjunkturen här hemma.Det handlar också om ett större internationelltsamarbete.Anf. 196 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag håller med om det senaste UlricaMessing sade. Det är de stora länderna i världensom måste ta litet extra ansvar för att få hjulen attrulla litet snabbare och bättre.När det gäller ungdomarna ser jag tyvärr framförmig en mycket besvärlig sommar, en besvärligvinter, men jag ser också framför mig att ungdomarunder 90-talet återigen kommer att var eftersöktapå svensk arbetsmarknad.Däremot hyser jag litet mera oro för folk sombörjar närma sig som sägs upp, som harsex- eller sjuårig folkskola som bakgrund och somvarit på en och samma arbetsplats hela sitt liv. Därär det en litet tyngre väg tillbaka. Men jag tror somsagt att ungdomarna kommer att bli eftersökta.Anf. 197 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attjag tror att arbetsmarknadsministern har helt rätt.Svenska ungdomar är otroligt duktiga. Därför trorjag industrin och arbetsmarknaden kommer attvara intresserade av att få till sig unga människorsom arbetskraft. Frågan är bara om det är så enkelt,när konjunkturen vänder, för de unga människornaatt anpassa sig på arbetsmarknaden igen, eller omarbetslösheten har gett sådana konsekvenser att detinte går av sig självt.Till sist skulle jag vilja förtydliga mig litet grand. Viär överens om vikten av internationellt samarbete.Jag hoppas att arbetsmarknadsministern inte troratt jag inte tycker att den svenska regeringenspolitik spelar in när det gäller att försöka dämpaarbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:692 omskogsrenskötselnAnf. 198 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt och jag avser attåterkomma till i fråga om skogssamernasrättsliga ställning och skogsrenskötselns villkor motbakgrund av beslut i anledning avsamepropositionen.Riksdagen uttalade i samband med behandlingenav samepropositionen att det fanns anledning attytterligare överväga frågan om skogssamernasrättsliga ställning. förutsatte attregeringen överväger frågan om skogsrenskötselnsvillkor och att frågan i lämpligt sammanhangredovisas för i förening med eventuellaförslag. uttalade också att det finns skälanta att framöver kommer att tillförafrågan synpunkter.Frågan om skogsrenskötselns villkor övervägs förnärvarande inom . Somriksdagen uttalat kan väntas tillförasynpunkter i frågan. Tinget påbörjar sinverksamhet . Det går inte att nu avgöra närtinget på allvar kommer i gång med sitt arbete. Jagkan därför inte ange någon exakt tidpunkt närfrågan kan redovisas för riksdagen.När det gäller skogssamernas rättsliga ställning,som särskilt frågat om, vill jagerinra om att omfattandeutredning om samernas rättsliga ställning avsåghela renskötselområdet. Utredningensöverväganden avsåg självfallet ävenskogsrenskötselns rättsliga ställning. Utredningensförslag och regeringens ställningstagande i demredovisades i samepropositionen. Någonytterligare utredning i just den frågan anser jag inteerforderlig.Anf. 199 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Anledningen till att jag ställde frågan äratt envisa rykten gjort gällande att frågan inteföranlett någon större aktivitet pådepartementsnivå. Därför är svaret ett fall framåt.Sametinget öppnas ju formellt iKiruna. Då får departement och riksdag ett forumatt diskutera just dessa frågor med demokratisktvalt organ. Jag tror att det är bra att man kan hålladen dialogen. Jag tror att den oro som bl.a.samerna har uttryckt är skingrad.Jag har full förståelse för att statsrådet inte i dagkan ge besked om någon exakt tidpunkt för närfrågan skall tacklas och när han kan återkomma tillriksdagen.Ett par ord, herr talman, om skogssamernasrättsliga ställning. Statsrådet vill inte där ha någonnärmare utredning. Som bekant finns det delademeningar på den punkten. Även den frågankommer självfallet att upp. Därför trorjag att vi kommer att möta den både iriksdagssammanhang och i sametinget.Kanske kan jag komplettera med en fråga när detgäller tidpunkten: Är det eller någongång vi kan vänta ett närmare förslag ifrågan?Anf. 200 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågan om skogssamernas rättsligaställning togs upp av , somarbetade . Där gjorde man inte någonskillnad mellan fjäll- och skogssamebyarna.Samerna hade sju representanter i utredningen.Nu har begärt att regeringen vidare skallöverväga villkoren för skogsrenskötsel. Även omdet är svårt att se att någonting skulle halämnats utanför i den långa utredningen som gjortsär jag naturligtvis, om det finns önskemål om det,beredd att tala med samerna i frågan.Beträffande frågan om den exakta tidpunkten, somjag inte vill ange, kvarstår mitt uttalande. Det äravhängigt av framför allt vad kan tänkassäga i frågan.Anf. 201 ():Herr talman! Med det senaste svaret känner jag migmera tillfredsställd. Jag tycker att det är bra attstatsrådet säger att han är beredd att föra en dialogoch diskussion med skogssamerna.När kommer i gång och vi får ettfruktbart samarbete, tror jag att en del av dessafrågor kan grävas ner så att man får en bättredialog.Jag är nöjd med svaret.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:719 om ett stärktdjurskyddAnf. 202 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att stärka djurskyddeti ett flertal i frågan nämnda fall.Regeringen har betonatambitionen att i EG-förhandlingarna upprätthålladet goda djurskydd vi har i . Flertalet avEG:s regler på djurskyddsområdet är minimikrav,vilket innebär att vi kan ha kvar våra strängareregler på detta område.