prot · GG0966 · 1993-02-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:66Tisdagen den 23 februariKl. 14.001 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid kammarens sammanträde torsdagen den 25februari lämnar arbetsmarknadsministerBörje () information om aviseradproposition om företagshälsovård.2 § Anmälan om kompletteringsval tillsocialutskottetFörste vice talmannen meddelade att Centernsriksdagsgrupp som suppleant i socialutskottetunder ledighet anmält hennesersättare ().Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i socialutskottetAnna Corshammar-Bojerud3 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16 och 17 februari.4 § Svar på frågorna 1992/93:396 och 399 omfärjeolyckan i ÖstersjönAnf. 2 Utrikesminister ():Herr talman! Förlisningen av den polska färjan utanför den tyska ön den 14januari har föranlett att fråga migvilka åtgärder som vidtas för att de kvarvarandesvenskarna i färjan skall bli bärgade ochtransporterade hem till sina anhöriga. Dessutomhar frågat vad den svenska regeringengör för att påskynda undersökningen och bärgningav den polska färjan. Jag avser att besvara dessabåda frågor i ett sammanhang, även om jag förståratt en av frågeställarna är sjuk i dag.Ombord på det förlista fartyget fanns totalt sjusvenska medborgare. Två av dessa återfannsomkomna under det inledande räddningsarbetet.De kvarvarande fem svenskarna har ännu intepåträffats. En särskild krisgrupp organiserades iYstad kort efter olyckan för att ge stöd åt deanhöriga. har ocksåfortlöpande hållit de anhöriga orienterade omundersökningsarbetet.Den polska regeringen tillsatte kort efterförlisningen två haverikommissioner. Den enakommissionen söker genom omfattande dykningarefter de saknade och förbereder bärgning avfartyget. Den andra kommissionen har till uppgiftatt klarlägga orsaks- och ansvarsfrågorna.Den polska marinen har med ett tjugotal dykareunder flera hundra timmar genomsökt den svårtskadade färjan med hjälp av undervattenskameror.Arbetet har försvårats av att färjans inre ärbelamrat med rester av sönderslitna tågvagnar,långtradare och fartygsdelar. Undersökningarnahar också komplicerats av svåra strömförhållandenoch kraftig sjögång. Färjan har dessutom drivit påbotten från den ursprungligapositionen. Under driften har de flesta avlastbilarna och tågvagnarna kastats ur färjan.Fartyg med ekolod och hydrografisk utrustningförsöker lokalisera de fordon som har fallit urfärjan.Regeringen har hos det polskatransportministeriet lyckats utverka att enhaveriexpert från det svenska påplats kunnat följa arbete.Denne hålls kontinuerligt underrättad omdykningarna av en polsk kontaktman. Samarbetethar enligt fungerat mycket väl, ochman har inte kunnat finna någon anledning attkritisera den polska arbete.Den polska marinen har gjort bedömningen attdykarna löper stora risker vid genomsökning avfärjans innandöme. delar helt dennauppfattning.Med hänsyn till de svåra väderförhållanden somvintertid råder i södra anser de polskamyndigheterna att bärgning först kan ske undervåren. Polsk räddningstjänst har fått i uppdrag attbärga färjan och undersöker hurbärgningen skall ske.Jag vill i detta sammanhang uttrycka min starkamedkänsla med de anhöriga. Det faktum att svåraundersökningsförhållanden fördröjer slutförandetav efterforskningarna medför att de anhörigasoroliga väntan förlängs. Ovissheten innebärsjälvfallet att familjernas oro och sorg blir änsvårare att bära. Det är min förhoppning att depågående undersökningarna skall ge klarhet såsnart som möjligt.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret,vilket jag upplever mycket positivt. Jag tror att detär mycket viktigt att det klarläggs att stora ochviktiga insatser görs för att finna de omkomnasvenskarna. Jag tror inte att någon av oss egentligenkan förstå hur smärtsamt det är för de anhöriga attförlora en anhörig och sedan inte veta när eller omman skall få begrava sin kära.Det är också positivt att regeringen nu genom enhaveriexpert kan följa arbetet på nära håll, och detär viktigt att allt som kan göras görs. Jag tror att detär viktigt att agerande framstårsom mycket kraftfullt, och att man på alla sättförsöker påskynda arbetet med att bärga färjan.Både det svenska och de polskamyndigheterna bedömer det vara oerhört riskabeltatt undersöka färjan i det läge den ligger i . Minföljdfråga till utrikesministern blir följande: Ärregeringen beredd att gå in med svenska resurser,svensk kunskap och svensk expertis för att ommöjligt påskynda i första hand bärgningen, för attdärmed också få hem svenskarna till ?Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! Det är precis så som . Även säkerhetsexperter vid det svenskasjöfartsverket säger att en bärgning under rådandeväder- och strömförhållanden skulle vara mycketriskabel. Svenska ambassaden har tidigt framförtatt vi från svensk sida är måna om att bärgningensker så snart som omständigheterna tillåter. Detfinns inte någon anledning för oss att tro att dettaintresse inte delas av polackerna. Vi skall kommaihåg att det även i finns sörjande anhörigasom är angelägna om att vinna klarhet.Det svenska framförde redan sammadag som förlisningen inträffade erbjudande omsvensk medverkan i själva utredningsarbetet. Depolska myndigheterna har inte ansett sig behöva tadenna hjälp i anspråk.Anf. 5 ():Herr talman! Förs det konkreta diskussionermellan och polska regeringeneller polska myndigheter om eventuell svenskmedverkan? Jag förmodar att vi har en del resursersom kanske inte polackerna har.Anf. 6 Utrikesminister ():Herr talman! Som jag nämnde i mitt frågesvar harvi nu en man som står i kontakt med depolska myndigheterna och som även via konsulat iStettin och via svenska ambassaden hela tidenföljer arbetet. Om den situationen skulleuppkomma att polackerna behövde någon form avteknisk hjälp från svensk sida, förutsätter jag att viockså skall vara beredda att bistå med sådan.Anf. 7 ():Herr talman! Jag vill ställa en sista fråga. Kanutrikesministern försäkra de anhöriga att svenskaregeringen är beredd att satsa resurser för att påsäkrare och snabbare sätt bärga denna färja om detfinns möjligheter och behov? Det gäller kanskenärmast att de anhöriga skall känna att regeringenskraft finns bakom detta.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att vi följer fråganmycket noggrant, och att vi naturligtvis om behovuppstår skall försöka stötta polackerna. Jag trorsamtidigt att vi kan hysa ganska god tillförsikt tillatt polackerna gör vad de kan.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:391 om skattereglernaoch kultursektornAnf. 9 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i fråga om delsmervärdesskatt på biljetter vid kulturinstitutioner,dels beskattningen av utländska artister.När det först gäller mervärdesskatten har LennartFridén, med hänvisning dels till ett tidigarefrågesvar rörande i första hand situationen för dekommunala teatrarna, dels till EG:smervärdeskattedirektiv, frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att ändra de nuvarandereglerna i fråga om mervärdesbeskattning avkulturinstitutioner.Teaterföreställningar och andra aktiviteter påkulturområdet skall beskattas i EG enligt det s.k.sjätte mervärdesskattedirektivet. Det finns dock enmöjlighet att beskatta dessa tjänster med en lägreskattesats än normalskattesatsen.På grund av de betydande offentliga bidrag som iSverige ges till vissa institutioner inomkulturområdet skulle emellertid en skatteplikt tillmervärdesskatt för dessa tjänster kunna medförabetydande konkurrenssnedvridningar till nackdelför t.ex. privatteatrarna. Det ärende rörande denkommunala teaterverksamheten som jag har berörti ett tidigare frågesvar och till vilket har därför överlämnats till Utredningenom vissa mervärdesskattefrågor. Utredningen, sombl.a. har att undersöka i vilken utsträckningreglerna om mervärdesskatt kan ge upphov tillsnedvridningar i konkurrenshänseende, kommerenligt vad jag har erfarit att avsluta sitt arbete undervåren. Jag är därför inte beredd att nu vidta någraåtgärder för att ändra gällande bestämmelser.Lennart tar också upp frågan ombeskattningen av utländska artister.Fr.o.m. har reglerna på dettaområde ändrats genom att lagen om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.ersatt reglerna lag om bevillningsavgifterför särskilda förmåner och rättigheter.Enligt de tidigare gällande reglerna betalade iutlandet bosatt fysisk person, som medverkade vidoffentlig föreställning m.m. här i landet,bevillningsavgift på ersättningen förframträdandet. Avgiften beräknades på helabruttoersättningen inkl. naturaförmåner,kostnadsersättningar och omkostnader sombetalades direkt av arrangören. Skatten uppgick till30 % av ersättningen. Befrielse frånbevillningsavgifter för ett framträdande kunde ivissa fall medges genom särskilt beslut avregeringen eller av Riksskatteverket.Enligt de nu gällande reglerna tas särskildinkomstskatt ut av utomlands bosatta artister, somutövar artistisk verksamhet här i landet.Skattepliktig intäkt utgörs av vad som erhålls ikontant ersättning eller annat vederlag. Frånskattepliktig inkomst undantas däremot vederlagför nödvändig resa eller transport samt förmån avkost och logi i samband med inkomstensförvärvande eller för styrkta kostnader härför.Skatt tas ut av den skattepliktigainkomsten. Någon möjlighet att medge befrielsefrån skatten föreligger inte.För artister som enligt de äldre reglerna kunde fåbefrielse från bevillningsavgiften kan de nyareglerna naturligtvis leda till en skärpt beskattning.De flesta har emellertid genom gällandedubbelbeskattningsavtal möjlighet att avräknaskatten i sitt hemland. För artister som inte harkunnat bli befriade från bevillningsavgift innebärde nya reglerna påtagliga förbättringar genom attskattesatsen sänkts och genom att skatt inte längretas ut på förmån av kost och logi eller på ersättningför resa.Som jag nämnde inledningsvis trädde lagen omsärskild inkomstskatt för utomlands bosatta artisteri kraft och har således tillämpatsbara . Det är därför enligtmin mening för tidigt att göra en slutgiltigbedömning av om den nya lagstiftningen harmedfört några oförutsedda problem. Det finnsemellertid anledning att bevaka om problem i vissafall kan uppstå vid tillämpningen av nuvaranderegler.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påmina två frågor. Om den första frågan vill jag heltkort säga att jag väl får se tiden an och hoppas påatt det i samband med att vårblommorna slår utkommer ett bra förslag från utredningen ommervärdesskatten. Jag vill bara skjuta inbeträffande nackdelen för privatteatrarna, somstatsrådet nämnde, att systemet som det kom attutvecklas nog har varit till större nackdel för deoffentligägda teatrarna.Det är bra att gamla lagar försvinner, t.ex. 1908 årslag. Det finns ett antal gamla lagar som inte äranpassade till hur samhället ser ut . Samtidigthar det uppstått problem -- det har jag fått bekräftatunder . De är inte somstatsrådet säger oförutsedda problem, utan de harvarit något förutsedda. Man kan även hänvisa tillatt de nuvarande regeringspartierna enhälligt varemot förändringen såsom den kom att utformas.Redan före årsskiftet har utländska artister, välmedvetna om vad som skulle komma att hända medskatteläggningen i , trissat upp sinagageanspråk. Ändringen har redan haft de effektersom branschen befarade.Jag får väl tacka för att statsrådet säger att manskall bevaka dessa problem om reglernasnuvarande tillämpning inte är bra. Man jag kanredan nu konstatera att tillämpningen inte är bra.Då finns det som jag ser det anledning att mycketnoga följa utvecklingen och, när man får ett bättreunderlag, snabbt fatta de beslut som behövs för attvidta de förändringar som blir nödvändiga.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag har i olika sammanhanguppmärksammats på att det skulle föreliggaproblem. Vi kan vara överens om att den nyaordningen innebär en förbättring för dem som intefick befrielse från den tidigare avgiften. Dem kan vilämna därhän. Problemet gäller artister somtidigare kunde få en befrielse frånbevillningsavgiften men som måste betala enskatt på . De kan uppleva den nya ordningensåsom en skatteskärpning. Detta gör attarrangörerna utsätts för större gageanspråk.Om man har en rimlig dubbelbeskattningsordning,skall man vid skatteläggningen i artistens hemlandta hänsyn till den skatt som betalas i . Ienstaka fall kanske hemlandet inte beskattarinkomsten över huvud taget. Men i normalfallet,t.ex. i ett stort land såsom , beskattar mandessa inkomster, om ingenting annat är bestämt idubbelbeskattningsavtalet.Det har sagts att en del dubbelbeskattningsavtalinte kan hantera denna problematik. Jag är fulltberedd att studera i vilken mån dessa problemexisterar och, i så fall, vad man kan göra för att lösadem. Det är detta jag menar med avslutningen påmitt frågesvar.Anf. 12 ():Herr talman! Det är egentligen exakt dessa sakersom jag tänker på. Flera avdubbelbeskattningsavtalen är inte riktigt bra. Vikan också konstatera att skatteministern, fastänhan är ganska glad åt att kunna sänka skatter, harkolleger i utlandet som inte har något emot attskärpa skatter rejält. Det har drabbat också densvenska kultursektorn. Vi kan även se -- vilket vigemensamt har hävdat -- att ett braskattesystem också är en väsentlig förutsättning fören bra kultursektor.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Min ambition är att sänka skatternaså mycket som det finns utrymme för med hänsyntill den samhällsekonomiska balansen. I detta falltalar vi om en skatt på på en nettointäkt efteravdrag för kostnader och annat. Skattesatsen äralltså förhållandevis låg jämfört med vad t.ex. ennormalarbetande svensk får betala. Det är klart attäven detta kan innebära ett problem, särskilt omdet inte sker någon avräkning. Då får vi fundera påom det finns sådana problem.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:397 om beskattningenav lant- och skogsbrukares insatskapitalAnf. 14 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att föreslå ändringar i skattesystemetsåvitt gäller lant- och skogsbrukares beskattning föravkastningen av insatskapital i ekonomiskaföreningar.Inkomst av lant- och skogsbruk beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet. En särskildfråga i skattereformen var hur ränta och utdelningpå näringsbetingade andelar i kooperativaföreningar skulle beskattas. I lagrådsremissen fannsförslaget att avkastningen på sådana andelar skullebeskattas i inkomstslaget kapital. Efteröverväganden valdes slutligen den lösningen attsådan avkastning skall utgöra inkomst avnäringsverksamhet som andelarna ingår iunderlaget för skatteutjämningsreserv, s.k. K-surv.Jag är inte beredd att föreslå några ändringar i detavseendet.Däremot vill jag nämna något om de planer somregeringen har att förbättra skattesituationen förföretagen och särskilt de enskilda näringsidkarna.En enskild näringsidkare befinner sig allmäntsett i en sämre skattesituation än den som drivernäringsverksamhet i ett aktiebolag. För enskildanäringsidkare utgör hela inkomstenförvärvsinkomst. Drivs verksamheten iaktiebolagsform, kan däremot en del av inkomstentas ut som lägre beskattad kapitalinkomst.Regeringen hade avsikten att fr.o.m inkomståret1993 få till stånd en mer likformig beskattninggrundad på förslagen i betänkandet (SOU1991:100) Neutral företagsbeskattning. Ett positivteget kapital i näringsverksamheten skulle genäringsidkaren rätt att redovisa en schablonmässigtbestämd avkastning som inkomst av kapital. Dessaplaner ändrades tillfälligt genom beslutet ikrisuppgörelsen mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen.Jag vill därför erinra om att regeringen i olikasammanhang och senast i årets finansplan harförklarat att kommer att föreläggas ettförslag, som bl.a. innebär att nya regler för enskildanäringsidkare skall gälla fr.o.m (prop. 1992/93:100 bil. 1 s. 46).Av intresse i sammanhanget är också att en särskildutredare (1992:11) skall föreslå lättnader idubbelbeskattningen av aktiebolagens och deekonomiska föreningarnas vinster. Arbetet väntasvara avslutat före sommaren.Anf. 15 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. I flera avseenden innehöllsvaret mycket som var positivt förnäringsverksamheten, de små och medelstoraföretagen och egenföretagarna rent allmänt. Dettackar jag för.Däremot var svaret på min specifika fråga inte såpositivt. Man kan väl säga att det var ett blanktavslag.Som statsrådet nämde i sitt svar fanns just det härförslaget i lagrådsremissen, men efteröverväganden valdes slutligen en annan lösning.Det skulle vara intressant att höra vilkaöverväganden som gjordes.Min utgångspunkt är att det skall vara likartadbeskattning på avkastning oavsett var kapitalet ärplacerat och oavsett hur det har intjänats -- om detär genom näringsverksamhet i småföretag eller ijord- och skogsbruk. utgör de areellanäringarna en missgynnad sektor. Det är inte riktigtbra. För att just den här sektorn inte skallmissgynnas borde också denna lilla skönhetsfläckkunna tas bort, när det ändå pågår en översyn avreglerna och när omfattande förbättringar görs försmå och medelstora företag och egenföretagare.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Såvitt jag kan bedöma borde denproposition som jag tänker förelägga riksdagenunder detta år innebära att problemet blir löst påett bättre sätt.Att ändra nuvarande regelsystem är naturligtvistveksamt. Men om vi får en situation däravkastningen på det egna kapital som man sätter ini näringsverksamheten -- av detta egna kapital är juvärdet av insatserna i ekonomiska föreningen ocksåen del -- skall beskattas som kapitalavkastning,visserligen schablonberäknad, löser manproblemet, därför att då blir ju avkastningen baraenkelbeskattad med 30 %.Jag har nämligen svårt att se att räntan ochutdelningarna på insatskapitalet skulle vara störreän statslåneräntan, med tanke på den policy somfinns vid fördelningen av efterlikvider och annat,men det kan alltid diskuteras.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tar fasta på statsrådets uttalandeom att problemet skall lösas på ett bättre sätt. Merän så kan jag faktiskt inte begära.För mig var den modell som jag föreslog den rättaoch enklaste. Men om man kan lösa problemet påett lika bra och t.o.m. på ett bättre sätt är jag fulltbelåten.Jag väntar med spänning på förslaget.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:404 om villkoren förallemanssparandetAnf. 18 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad jagtänker göra för att minimera vad hon ser som enorättvisa mellan sparande på ett allemanssparkontooch vanligt banksparande, nämligen att det gälleren uttagsavgift för allemanssparandet trots attnumera samma skatteregler gäller för alltbanksparande.Frågan har ställts mot bakgrund av att de särskildaskattelättnaderna för sparande påallemanssparkonto, som en följd avöverenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna, har slopatsfr.o.m. Beskattning kommer därmed attske med den allmänna kapitalskattesatsen 30 %.Den uttagsavgift som anser missgynnarallemansspararna infördes för att markera denlångsiktiga karaktären av sparandet (prop.1983/84:30 s. 28).Uttagsavgiften uppgår till av uttaget belopp,dock , och tillfaller banken.På de medel som har satts in på ettallemanssparkonto utgår årlig ränta som fastställsav . Räntan skall motsvara lägstRiksbankens diskonto, minskat med treprocentenheter. Räntan uppgår fr.o.m. den 15februari till 9,5 %.När bestämmer räntenivån skerdet med utgångspunkt i att allemanssparandet skallutgöra ett konkurrenskraftigt alternativ till detlångsiktiga banksparandet. Härvid har både dentidigare skatteförmånen och uttagsavgiftenbeaktats. I samband med att skattefördelen påallemanssparandet togs bort har räntan höjts somkompensation.Något missgynnande av allemanssparandet iförhållande till andra långsiktiga sparformer anserjag mot denna bakgrund inte att man kan tala om.För övrigt förekommer det inte sällan olika formerav uttagsbegränsningar vid annat banksparande.Anf. 19 ():Herr talman! Den första försämringen iallemanssparandet kom inte med denskatteöverenskommelse som regeringen gjordemed Socialdemokraterna , utan systemethar försämrats successivt. Detta gör att mångakänner sig lätt irriterade -- om jag skall uttrycka migså att talmannen inte klubbar av mig -- och nästanlurade.Dagens situation stämmer dåligt med de premissersom gällde när man lockades in i detta sparande,som från början var mycket förmånligt.Att många verkligen är irriterade kan inte minstpersonalen på och de som sitteri bankernas kassor intyga. De får åtskilliga samtalom detta.Man kan flytta sina pengar till mer förmånligtsparande. Jag håller faktiskt inte med statsrådetLundgren om att det är så ypperligt förmånligt attallemansspara.Jag har ringt runt till banker, och på vägenhit hörde jag talas om en sparform som är den mestförmånliga som jag har hört talas om -- mendet kanske dyker upp ännu bättre. Det är någotsom heter , , som har ettsparande utan några villkor alls, ränta.De stora handelsbankerna har också sparformermed en förmånligare räntesats änallemanssparandet har.Då undrar jag, statsrådet , vilka motiveni dag är för att spara i allemanssparande i stället föri annat sparande.Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! Man kan ha många synpunkter på omstaten skall bedriva allemanssparandet.Allemansfondssparandet har en annan betydelseför att skapa större intresse för delägande inäringslivet via allemansfonder osv. Man kan hamånga synpunkter på detta, men frågan gäller intedetta. Låt oss ta detta vid ett annat tillfälle.Det är klart att det går att hitta sparformer som har högre förräntning än allemanssparandet.Men oftast -- inte alltid -- är de inte jämförbarasparformer.Exempelvis olika former av privatobligationer harkanske en högre räntesats, men det finns ocksåkursrisker. Det är inte samma tillgänglighet. Mankan ju vinna på en fastränteobligation när räntan iövrigt går ner. Men man kan förlora när den gårupp. Det finns alltså ett riskmoment i detta. Jagantar att sparkassa intefungerar med samma garantier som kan finnas iandra former av sparande, vilket i sin tur gör attriskerna kanske är större för den typen avsparande. Man kan inte riktigt jämföra de härräntesatserna.Jag har själv funderat på hur man skall se påuttagsavgiften i ett läge när man ändrar reglerna.Eftersom man tog hänsyn till uttagsavgiften vid densammanvägning av olika räntesatser som mangjorde, när man bestämde vilken räntaallemanssparandet skulle ha, anser jag att det intefinns någon anledning att nu genomföra enförändring.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar även för detta svar, men --här får man väl göra reklam för olika banker antarjag -- både SE-banken och harsparformer som inte är bundna till sådant somhöggradigt fluktuerar, utan det är rentbanksparande.Det kan möjligen vara så att pengarna är bundnaunder , men det kan också vara så att de inteär bundna alls. Och räntenivån mycket väl kanjämföras med den som man får i allemanssparandetoch t.o.m. överstiger den har man ju dessutom somlök på laxen en enprocentig uttagsavgift påallemanssparandet.Det känns inte som om detta sparande kankonkurrera med annat sparande. Jag undrar därförvarför det finns kvar.Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Man kan, som jag sade tidigare, frågasig hur man skall se på allemanssparandet, men detfår vi återkomma till i ett annat sammanhang.De mycket förmånliga sparkonton som finns i olikabanker -- utan att nämna någon speciell vid namn --har ofta krav på exempelvis ett, två eller högst fyrauttag . Vid uttag utöver detta tas vissauttagsavgifter ut. Det finns den typen av konton.Vissa banker har konton som är renaavistakonton -- man kan göra uttag när som helst.De har betydligt lägre ränta än 9,5 %.Man får ju väga in de förmåner som man har hafttidigare på sitt sparande. Också förräntningen avett gammalt kapital som har varit förmånligtbehandlat kan påverka bedömningenav uttagsavgiften.Vad gäller nyinsättningar har ju var och enmöjligheten att bedöma var det är lämpligast attsätta in sina pengar.Anf. 23 ():Herr talman!