prot · GG0962 · 1993-02-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:62Tisdagen den 16 februariKl. 14.00--16.46Välkomsthälsning till deltagare i afrikansktstudiebesökAndre vice talmannen hälsade gästandeparlamentariker och tjänstemän från ,och välkomna.1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 februari.2 § LedighetAndre vice talmannen meddelade att BarbroEvermo Palmerlund (s) ansökt om ledighet undertiden -- den 30 april.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för BarbroEvermo Palmerlund.3 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1992/93:71Till riksdagenInterpellation 1992/93:71 om Barnomsorg m.m. avEva kommer att besvaras den 25februari 1993.Dröjsmålet orsakas av interpellantens utlandsresavid tidpunkten för tidigare planerat svarsdatum,den 18 februari 1993.Stockholm den 10 februari 1993Bengt Westerberg4 § Svar på fråga 1992/93:365 om skogligaberedskapsarbetenAnf. 1 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att ta nödvändiga initiativ för att skogligaberedskapsarbeten skapas.För innevarande budgetår har historiskt settmycket stora resurser anslagits förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Statsmakternahar vid ett flertal tillfällen fastslagit att det ärArbetsmarknadsstyrelsens ansvar att fördela dessaresurser utifrån behovet i olika regioner och hosolika grupper. När det gäller frågan om att skapaskogliga beredskapsarbeten måsteArbetsmarknadsverket således väga behovet avsådana gentemot behovet av insatser inom andraangelägna områden. Jag har emellertid pekat påbehovet av beredskapsarbeten inom den skogligasektorn i kompletteringspropositionen förinnevarande budgetår och i den s.k.krispropositionen (1992/93:50) samt för allalänsarbetsdirektörer under en gemensamkonferens.Skogs-, natur- och miljövård är sektorer där dennya åtgärden arbetslivsutveckling (ALU) kan fåstor effekt och på så sätt effektivt motverka denhöga arbetslösheten för skogsarbetare. Dennabedömning delas av , som harredovisat en rad olika uppgifter inom dessasektorer som kan genomföras somarbetslivsutveckling.Anf. 2 (-):Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Jag vill också tacka för de påpekanden somarbetsmarknadsministern gjorde i svaret, vilka hani olika sammanhang har framfört och då kanskefrämst till länsarbetsdirektörerna. Detta är bra.Det är ockå bra att man inomarbetslivsutvecklingen, ALU, även kan ta med endel arbeten som utförs ute i vår natur i såväl skogs-,natur- och miljövård.Många av de skogsarbetare som har blivitarbetslösa och som kommer att bli arbetslösa är iåldern 55--. Det förstår väl också en ''gammal''skogsmästare som att de, när dekommer upp i de åldrarna, inte direkt kan varaaktuella för ALU-verksamhet.Jag tror att det är lika nödvändigt , som det varpå 60-talet när rationaliseringsvågen drabbadeskogsbruket, att man iordningställer skogligaberedskapsarbeten. Det finns mycket att göra iskogen, inte minst när det gäller att bygga utskogsbilvägnätet, trots indragna medel från staten.Eftersom arbetsmarknadsministern redan tidigarehar påpekat det viktiga i detta sammanhang, utgårjag från att han inte framöver missar något tillfälle.Jag utgår också från att han kommer att ta initiativför att just de skogsarbetare i 55--65-årsåldern fårde här jobben.Anf. 3 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! och jag har under ettantal år som bänkkamrater resonerat om den härtypen av frågor. Låt mig bara konstatera att manåstadkom många och bra jobb genomberedskapsarbeten och som folkhushållet har godnytta av åren framöver. Detta var dådet var mycket normalt med skogligaberedskapsarbeten, dvs. ochen bit in på 80-talet.Det finns också färdigprojekteradeskogsbilvägar som omfattar ett ganska stort antalmil. Jag har av begärt att få in ensammanställning för att se om det går att göra sakeroch ting framöver. Första steget är att man vet vadsom finns och vad som går att utföra.Anf. 4 (-):Herr talman! Jag får tacka för det tillägget. Jaghann i mitt första inlägg inte nämna attSkogsvårdsstyrelserna säkert har många projektsom skulle kunna sjösättas , särskiltinför våren då snön försvinner i de nordliga delarnaav landet.Som jag nämnde i min fråga är de här arbetena imånga fall, bortsett från vägbyggena, ganska billigaberedskapsarbeten. De ligger långt ifrån de 24-miljonerskurser som AMS har anordnat.Det är mycket billiga, men meningsfulla och nyttigaarbeten som man kan få till stånd i skogen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:369 omdagligvaruförsörjningen i glesbygdAnf. 5 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stoppaen för glesbygden negativ utveckling inomdagligvaruförsörjningen. Hon ger i frågan fleraexempel på problem bl.a. distributionen av varortill avlägsna butiker och ökat antal avslag påglesbygdsstödsansökningar vid länsstyrelserna.Hon säger också att ett allt glesare butiksnät fårorimliga konsekvenser för gamla ochsmåbarnsföräldrar utan bil samt för denkommunala ekonomin.Låt mig börja med att säga att jag delar Inga-BrittJohanssons oro för följderna av ett allt glesarebutiksnät i glesbygden.Låt mig därefter konstatera att det problem somInga-Britt tar upp är mycket komplextmed många intressenter och därmed också mångaansvariga för utvecklingen. Tiden för besvarandeav frågor i räcker egentligen inte till föratt uttömmande diskutera ämnet. Låt mig ändåkort få beröra delar av detta.Vad gäller regering och riksdag kan vi inteadministrera lösningar för de enskildalanthandlarna. Däremot kan vi ta fram verktyg föratt hjälpa till med bevarandet av butiker i glesbygd,vilket också har skett genom det existerande stödettill kommersiell service i form av investeringsstöd,servicebidrag och hemsändningsbidrag. Vidare ären effektiv regional- och glesbygdspolitik försysselsättning och boende i glesbygd engrundförutsättning för ett bibehållet kundunderlag.Men det är på den lokala nivån som det slutligaavgörandet sker om en butik skall överleva. Härhar bygdens befolkning ett stort ansvar mot sinbutik. Det håller inte att åka långa sträckor för attstorhandla och sedan tro att man kan ha kvarlanthandeln som närbutik. Om lanthandlarensvarar upp mot rimliga krav på sortiment ochservice måste byborna också visa köptrohet.Grossisterna måste visa solidaritet mot de mindrebutikerna. Det finns vissa negativa tendenser här.Alla möjligheter till flexibla och otraditionellasamdistributionslösningar måste prövas. Jagförutsätter att länsstyrelserna ochKonsumentverket tillsammans överlägger medgrossisterna om dessa problem.Kommunerna kan på olika sätt påverkalanthandelns överlevnadsmöjligheter. Jag behöverbara som exempel nämna bebyggelseplaneringen,kollektivtrafiken, lokal upphandling, samordnadeservicelösningar osv. Kommunerna har alltså ettstort ansvar och tillhör också de stora ekonomiskaförlorarna om butiken skulle läggas ned.För dagen är det konsumenterna, kommunen,lanthandlaren, grossisterna, handelnsorganisationer, länsstyrelserna ochKonsumentverket som i samverkan har bästförutsättningar att klara av de problem somlanthandeln brottas med. Sjävfallet följer jag nogautvecklingen och överväger behovet avförändringar vad gäller insatser från statsmakterna.Jag förutsätter också att , somnoga studerar dessa frågor, liksom slår larmnär man finner det påkallat.Anf. 6 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag kan hållamed om väldigt mycket i detta svar -- dock ickeslutsatsen, vilket jag skall återkomma till.Det är riktigt att det finns en mängd olika stöd tillglesbygdsbutikerna. Det hjälper dock inte fullt ut,eftersom samordningen och användningen avstöden inte fungerar som de borde. Flera butikerhar fått se sina leveransavtal löpa ut. Flera avtalkommer att löpa ut under de närmaste veckorna.Ett par butiker, bl.a. i och Adolfsström, ärför närvarande utan avtal. Det är en orimlighet attpersonal vid dessa butiker själva måste åka mångamil för att få tag i färskvaror att leverera i sinaaffärer.Det var en attack mot fraktutjämningen såväl inomregionerna som i landet som helhet för några årsedan. Denna attack lyckades man slå tillbaka, tackvare att i det läget kunde fungerasom ett slags motor i samordningen. Man kartladebehoven, och man fick de största grossisterna --framför allt kooperationen och ICA -- att hejda sig.Konsumentverket har inte längre resurser för attkunna fungera som en sådan motor. Det varmeningen att bl.a. länsstyrelse, transportråd ochlivsmedelsverk skulle hjälpa till dåKonsumentverket var tvunget att dra sig tillbaka,men ingenting har hänt. Det ser vi resultatet av nu.Utan resurstillförsel kan inte Konsumentverketgöra ett bra jobb vad gäller transporterna.Det är nödvändigt att kartlägga förhållandenaordentligt -- också det faktum att man påstår attlänsstyrelserna har blivit mer restriktiva. Den endasom kan initiera den kartläggningen ärarbetsmarknadsministern.Anf. 7 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Både kommunerna ochlänsstyrelserna är nära denna verklighet. De bör,som jag ser det, slå larm om de upplever att det integår bra. En styrka när det gäller att arbeta för attlångsiktigt bevara de små butikerna är de 2 000lokala utvecklingsgrupper, dvs. nya råd, som harbildats runt om i landet.Så till frågan om huruvida länsstyrelserna har blivitnjuggare eller inte. Jag noterar att länsstyrelsernapå ungefär har ökat bidragsgivningen tilldenna sektor med ca . Det skulleförvåna mig om i ,som berörs i frågan, skulle ha valt en annan linje.Jag känner människorna där, och de känner singlesbygd. Jag hoppas att så inte är fallet.Den svåra frågan gäller hur grossisterna agerar motmindre enheter. Om inte ansersig ha styrka att ta tag i problemet är jagpersonligen beredd att kalla till mig de ledandeorganisationerna på området för att samtala meddem direkt.Anf. 8 ():Herr talman! Jag ber att ytterligare en gång få tackaför svaret. Det var just det sista beskedet som jaghoppades att jag skulle få här. Jag ser med tillförsiktfram emot att frågan får en snabb behandling.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:383 om försöken medfria sprutor för injektionsnarkomanerAnf. 9 Socialminister ():Herr talman! har frågat statsrådetKönberg om regeringen avser att ta något initiativför att verksamheten medsprututbytesprogrammen skall kunna fortsätta iMalmö/Lund-området. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som skall svara på frågan.Jag för min del är positiv till att programmenkommit till stånd. Mitt personliga intryck, efter attha studerat programmen på plats, är att de sköts påett bra sätt och kan ge värdefulla erfarenheter.Verksamheten utvärderas nu av professorRönnberg vid i görs på uppdrag av ,som kommer att presentera sina analyser ochslutsatser under mars månad.I avvaktan härpå anser jag inte att regeringen börta några initiativ i denna fråga.Anf. 10 ():Herr talman! Jag är tacksam och glad för detta svar.Det innebär en signal ut i den verklighet där demänniskor som arbetar med programmet verkar.Socialministern betraktar det de gör som positivt.Det finns nu erfarenhet av programmet iLund. har 1 500 narkomanergjort nära 10 000 besök. Av dessa narkomaner harca 300 varit regelbundna besökare. De flesta harvarit , och de har missbrukatintravenöst . Många narkomaner harendast missbrukat amfetaminer, och andra heroineller andra tunga droger.Man har observerat att riskbeteendet, dvs. attnarkomaner delar sprutor med varandra, harminskat i gruppen. En annan viktig iakttagelse äratt inte har drabbats av någon epidemi avHIV bland narkomanerna, trots sitt mycket utsattaläge. Narkomanerna själva säger att de har lärt sigmycket om hur de skyddar sig mot smitta. Man harkommit i kontakt med tidigare okändamissbrukare. Detta har gjort att antalet tester harökat kraftigt bland narkomaner. Man harockså genom projektet kunnat vaccinera oerhörtmånga narkomaner mot hepatit B.Jag är säker på att den person som är utsedd attutvärdera projektet kommer att betrakta ocksådessa faktum som något positivt. WHO haruttalat -- jag använde felaktigt i min fråga ordetrekommenderat -- att målet självfallet är ettnarkotikafritt samhälle. På vägen dit bör man inteförmena narkomaner tillgång till sprutor.Jag kan inte annat än att tacka. Jag utgår från attsocialministern tar de initiativ som krävs för attsäkra verksamheten den dagen utvärderingen ärfärdig.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:329 om ochassyriernaAnf. 11 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ jag avser att ta för att uppmärksamma ochmotverka förtrycket mot assyrier i Turkiet.Assyrier är beteckningen för en minoritet iIrak, som bekänner sig till den nestorianska grenenav kristendomen och som även finns representeradi små grupper i och . Även de syrisk-ortodoxa kristna från samma område, de s.k.syrianerna, kallas ibland assyrier. hänför sig till syrianerna i sydöstra kurderna har syrianerna av den turkiskastaten utsatts för en hårdhänt nationellassimileringspolitik. Under det senaste årtiondethar syrianerna i minskat betydligt i antal tillföljd av en omfattande flyktingström till Europa.Enligt en uppgift uppgår antalet syrianer i sydöstraTurkiet till omkring 2 500 av totalt cva 80 000kristna i hela landet. De upptrappade stridernamellan turkisk militär och har lett tillatt situationen för de civila i sydöstra harförsvårats . Syrianernautsätts också för våld och hot från grupper iområdet som vill driva ut dem för att beslagta derasegendomar. Hizbollah har varit aktivai området med våld, hot och mord mot civila.Hizbollahs relationer till andra aktörer i regionenär oklara. följer noga utvecklingen på demänskliga rättigheternas område i , ävenmed avseende på syrianernas utsatta ställning.Ämnet är en ständigt återkommande punkt pådagordningen vid våra bilaterala kontakter medTurkiet.Den svenska inställningen är att alla individer haren självklar rätt att få sina mänskliga rättigheterrespekterade, inkl. rätten att utan risk fördiskriminering använda sitt språk och utöva sinreligion. Det åligger den turkiska staten, liksomvarje annan stat, att skydda sina medborgare ochatt garantera dessa rättigheter. Detta gällersjälvfallet också syrianerna. Efter sitt tillträde ioktober 1991 deklarerade den turkiska regeringenatt respekten för mänskliga rättigheter skulleförbättras, och ett antal lovande inledandereformer genomfördes. tycksprocessen ha stannat upp, medan flera lagreformerinte heller har omsatts i praktisk handling fullt ut.Detta har visats i bl.a. ochEuroparådets antitortyrkommittés senasterapporter om . har PKK trappatupp sin terrorverksamhet i landet.Turkiet är medlem i ESK och , varförvi har skäl att ha särskilt höga förväntningar pådetta land. har anslagit 4,8 miljonerkronor i finansiellt bistånd till de tre centrasom den turkiska driver. stöder finansiellt ochpraktiskt ett projekt i regi förutbildning av turkiska polisaspiranter i mänskligarättigheter. Detta är några exempel på hurregeringen verkar för en förbättring av respektenför mänskliga rättigheter i Turkiet.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är ett merpositivt svar än jag har fått på länge när det gällerförhållandena i . absurdaassimileringspolitik och den nuvarande situationeni de kurdiska provinserna i drabbar intebara kurder utan i lika stor utsträckning andraminoriteter i området.Majoriteten i området består till av kurder,men det finns också assyrier och shiiter samtturkiska tjänstemän, poliser och militärer.Undantagslagarna gör att de förbättringar avrättssäkerheten som infördes i inte gäller ide kurdiska provinserna och inte heller isäkerhetsdomstolarna, som ju förekommer också iandra delar av . Det är alltså inte fråga omatt förbättringarna har stoppats upp, utan de haraldrig införts i dessa provinser.Byvaktssystemet är ett djävulskt påfund av regimenför att skapa motsättningar mellan människorna iområdet. Ställer man inte upp på militärens ochpolisens begäran att man skall vara väpnad byvakt,stämplas man såsom förrädare och riskerarfängelse, tortyr och även död. Ställer man uppsåsom byvakt, stämpas man av PKK såsomförrädare. I båda fallen råkar man lika illa ut.Turkiets sätt att bekämpa terrorismen stärkerterroristernas ställning. Därför finner jag denpolitik som förs så fruktlös. Jag undrar då vadutrikesministern anser om från ESK för att vinnaklarhet ...Anf. 13 har de gått.Anf. 14 Utrikesminister ():Herr talman! har i sin fråga dennagång tagit upp bl.a. syrianernas speciella situation.Det är väldigt svårt att fastställa vilka som liggerbakom övergreppen på syrianerna. Det gäller ävendet överfall som har såsombakgrund till sin fråga. I en situation där mångagrupper agerar med våld försvåras möjligheternaatt klart urskilja ansvaret. Men från svensk sidamåste vi ju alltid hävda den turkiska statensskyldighet att skydda sina medborgare ochgarantera dem deras rättigheter. Det är ju en högstaktuell fråga när det gäller syrianerna.Anf. 15 ():Herr talman! Det är en högst aktuell frågabeträffande all civilbefolkning, inte enbartsyrianerna utan naturligtvis även de andra folk sombor i området. De människor som har gjortundersökningar anser att de överfall som jagbeskrev i min fråga hade utförts av byvakter.Den fotograf och journalist som blev skjuten, vilkethar lett till vissa förvecklingar mellan ochIran, höll just på med att redogöra för kopplingenmellan Hizbollah, PKK och kontragerillan, dvs. demilitärer som är specialtränade just för att spridaterrorn i området.Med anledning av FN:s folkrättsårtionde,ursprungsbefolkningsåret ochEuropakonventionen mot tortyr ...Anf. 16 Utrikesminister ():Herr talman! Som jag påpekade tidigare utnyttjarvi alla möjligheter i bilaterala kontakter att ta uppde mänskliga rättigheterna. Jag gjorde det senastnär jag hade den nye turkiske ambassadören påbesök hos mig. Jag påpekade just det stora intressesom finns i riksdag för situationen för demänskliga rättigheterna i Turkiet.Jag tycker att vi genom våra kontakter med denturkiska , som var i ijanuari och då även besökte UD, på ett väldigtkonkret sätt har uppmärksammat förtrycket. är knuten till den stiftelse sombedriver centra för rehabilitering av tortyroffer. Vihjälper också till med utbildningen av turkiskapoliser. Vi har haft en kurs vidPolishögskolan. Det är väldigt konkreta insatser föratt bidra till en bättre MR-utveckling.Anf. 17 ():Herr talman! Jag fick från Amnesty ett papperom ''fear of torture''. Det gällde fyra fängsladeassyrier. De är mellan 40 och . Manmisstänker att de blir torterade. Assyrierna finns jui Mideat området. Jag tycker att det vore lämpligtatt också arbeta för att skicka till detta område för attutröna vad som händer med assyrierna i Turkietjust . Jag har fått veta att det finns 3 442 assyrieri området och 100 000 såsom flyktingar i europeiskaländer. Även om det är en liten grupp människor,måste vi såsom undertecknare av konventionen tavårt ansvar.Anf. 18 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror att den turkiska , som vi har god kontakt med, är ettutmärkt instrument i dessa sammanhang.Anf. 19 ():Herr talman! Den turkiska MR-organisationenbehöver allt stöd som vi i väst kan ge den. Den ärständigt utsatt för attentat. Dess kontor förstörsoch dess medlemmar trakasseras. Organisationenbehöver verkligen vårt stöd om den skall kunnaarbeta.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:332 om svenskterkännande av MakedonienAnf. 20 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig varförSverige har avstått från att erkännarepubliken anser, i likhet med den av EG tillsattaBadinter-kommissionen, att den tidigarejugoslaviska republiken uppfyller detre traditionella folkrättsliga krav som man kanställa på ett land: en befolkning, ett territorium ochen regering som effektivt utövar kontrollen överdetta territorium. har också vidtagitåtgärder för att främja den fredliga samlevnadenmellan den makedonska befolkningsmajoriteten,den stora albanska folkgruppen och andraminoriteter.Grekland hävdar emellertid bl.a. att namnetMakedonien är så starkt förknippat med dengrekiska historien att det inte bör användas av ettannat land. Det torde vara bekant för var och enhur denna fråga engagerat hela . TrotsEG:s förenade ansträngningar under mer än ett århar därför ingen för båda parter acceptabelkompromiss kunnat nås inom ramen för EG:smedling.Makedonien har ansökt om att få bli medlem iFN. Ansökan behandlas isäkerhetsrådet. Om säkerhetsrådetrekommenderar att väljs in i FN,kommer i generalförsamlingen att stödjaMakedoniens ansökan. Detta är i så fall att likställamed ett uttryckligt svenskt erkännande.Säkerhetsrådets rekommendation om medlemskapskulle innebära att vårt ställningstagande förMakedonien sker i ett brett internationelltsammanhang. Det är en sådan bred lösning somSverige har eftersträvat.Ett avgörande brådskar, och det är Sverigesförhoppning och bedömning att erkännandefråganinom en snar framtid skall nå en lösning i FN. Dennuvarande osäkerheten bidrar inte till stabiliteten iregionen.Avslutningsvis skulle jag vilja tillägga att den ESK-mission som satts upp i och den FN-bataljonmed bl.a. svensk trupp som hargrupperats i är uttryck för den oro somFN, ESK och hyser för att den väpnadekonflikten i det tidigare skall sprida sigtill . Skulle detta ske står hela Europainför en ytterst allvarlig situation.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Det är bra att vi är överens i princip. Låt ossäntligen hoppas på en snar lösning!Sverige har givetvis inget huvudansvar för denjugoslaviska katastrofen, men att omvärlden intehar förmått sig att erkänna republiken karakteristiskt för hur världen, kanske framförallt , misslyckats i nästan varje skede av denhär konflikten med att effektivt bidra till fred ochatt värna mänskliga fri- och rättigheter.Av samtliga republiker i det ärMakedonien den som jämte klarastuppfyller de kriterier som har uppställts förinternationellt erkännande. Ändå har omvärldenvalt att erkänna alla de övriga, men inteMakedonien.Makedonien är den enda stat som har lyckatshålla sig utanför krigsförvecklingar. Menutvecklingen i grannskapet kan mycket snartpåverka även . valde sinsjälvständighet under konstitutionella former ochmed respekt för sina minoriteters ställning.Makedonien har till skillnad från flera av sinagrannar, som är internationellt erkända ochmedlemmar av FN, upprätthållit FN-embargotstrikt. Därmed drabbas den fattigaste republiken idet mycket hårt. Genom att inteerkännas avstängs dessutom fråninternationellt bistånd.Makedonien har drabbats av blockad avinförsel av olja från , ett av de länder somdäremot utan skrupler har brutit FN-blockadenmot Serbien.Herr talman! Vad är det för signal som omvärlden,därmed även , ger genom att inte erkännaMakedonien? Jo, precis som i konflikten i övrigtviker vi undan för kompromisslösa nationalistiskachauvinister som inte tvekar för de mest flagrantaövergrepp för att nå sina syften.Grekland lyckas, med hänvisning till antikasymboler, fullständigt blockera EG från att erkännaMakedonien, ett erkännande som de övriga elvaEG-staterna är för, och omvärlden -- --traskar lydigt efter.Anf. 22 Utrikesminister ():Herr talman! Med all respekt för den beskrivning som ges, konstaterar jagändå att den grekiska folkopinionen inte skulletycka att de hade mycket stöd i får väl något respektera också de starka känslorsom det grekiska folket har i den här frågan och detstarka historiska band som det känner med namnetMakedonien och även med den symbol som denforna jugoslaviska republiken hartagit med i sin flagga. Vi måste ändå inse att detfinns mycket starka känslor på båda sidor, och attdetta inte är en situation som därmed kannegligeras av vare sig EG eller världssamfundet.Dess bättre är man på väg att finna en lösning påproblemet inom FN:s regi. Det kan hända attsäkerhetsrådet kommer att taupp frågan. Det skulle innebära attgeneralförsamlingen kanha frågan på sitt bord. Därmed skulle det finnas enmöjlighet att detta problem får en lösning.