prot · GG0968 · 1993-02-25 00:00:00 — Men jag upplever detinte som att detta har varit det bärande perspektivetnär regeringen har hanterat frågan omArlandabanan.Fru talman! Med förlov sagt: Detta är inte fråga omnågot pendelstickspår. Jag kan ju göra enjämförelse som både statsrådet och jag är välbekanta med. Detta är inte detsamma somRoslagsbanan, där man kan sega och dra hur längesom helst i beslutsgången.Jag trodde inte att det skulle bli på samma sätt iKommunikationsdepartementet som det har blivit ilandstingets trafik- och regionplanenämnd, därman kunde använda samma dagordning fram till , eftersom de borgerliga partiernainte kunde komma till skott när det gälldeRoslagsbanan. Så har det blivit även medArlandabanan.Fru talman! Jag tycker egentligen inte om att ståhär och raljera om dessa mycket viktiga frågor.Man måste på något sätt använda galghumor för atthålla oron borta. Orolig är jag, och det av flera skäl.Det är en oro som jag delar inte bara med ett antalsocialdemokratiska riksdagsledamöter, utan medåtminstone nio landshövdingar, ,Tåg i , handelskamrarna iStockholm, och , osv. Jag tror attockså statsrådet känner till denna oro, eftersomman har skrivit ett antal brev i detta ärende tillministern.Arlandabanan måste ses som en del i ett långsiktigtinfrastruktursystem för hela . Detsker en utveckling mot en gemensam arbets- ochbostadsmarknad. Då behövs det bekvämapersontåg i stället för andra transportmedel, jagmenar bussar och bilar, som är betydligt mertärande på miljön. Vi behöver binda ihop Arlandainte bara med utan med helaMälardalen och även södra hantering finns det en stor risk att heladetta upplägg spricker. Jag vet att det t.ex. har förtmed sig att trafikeringsavtalet för Svealandsbananriskerar att gå i stöpet.I det pressmeddelande som vi fick ta del av den 14januari sägs, att innan regeringen tar slutligställning till genomförande av den norra delen avArlandabanan skall alternativa dragningar frånArlanda till Stambanan studeras och utvärderas. Isitt svar säger statsrådet: ''fyrspåret mellanStockholm och samt norra böjen,behandlas i regeringens proposition 1992/93:176om investeringar i trafikens infrastruktur m.m.''Med den propositionen tenderar det att bli sommed jultomten. Alla talar om honom, men ingentror på att han egentligen finns. Jag vill därför frågaom detta skall tolkas som att utvärderingen av dealternativa dragningarna nu är gjord och att man ärberedd att starta bygget av den norraböjen. Eller betyder det att regeringen har tagitintryck av den mycket massiva kritik som framförtsmot beslutet att göra en metkrok av Arlandabananoch ändrar sig? Det kanske finns något annatalternativ som vi inte har kunnat komma underfundmed?Jag vill slutligen ställa en fråga till statsrådet. Ipressmeddelandet från kunde manläsa att förberedelserna för anbudsprocessen vadgäller sträckan --skulle startaomgående. Vad exakt betyder ''förberedelser föranbudsprocessen''? Har man trots det flitigaanvändandet av amerikanska konsulter inte fåttfram något realistiskt förfrågningsunderlag, ellervad är det som händer? Hur länge är det tänkt skall ägna sig åt dessa förberedelser? Har mani glömt ordetnätplanering?Anf. 14 ():Fru talman! I svaret säger statsrådet :''är viktigaste flygplats. -- -- --Från går det också att flyga praktiskt tagetöverallt i världen.'' Det var inte någon nyhet för osssom arbetar med denna fråga. Det är egentligendetta som gör att vi är så många som engagerar ossoch finner det viktigt att verkligen se till att mankan komma till och från från alla håll påett riktigt sätt.För min del blandar jag mig i den här debattendärför att jag representerar den norra regionen, omman räknar från . har vi socialdemokraterfrån län tillsammans med våra kollegerfrån påpekat vikten av attArlandabanan har en nordlig anknytning tillOstkustbanan.I interpellationssvaret betonarkommunikationsministern vikten av att knytaArlanda flygplats till det nationella järnvägsnätet.Det betonas också i svaret att det är viktigt avmiljöskäl att få en väl fungerande och trafiksäkerlösning för trafiken till . Detställer jag mig bakom, och jag tycker att det ärviktigt. finns chansen att infria det somministern framfört viktiga argument för.Att genomföra den norra böjen är att föra inArlandabanan på det nationella järnvägsnätet. få sponsorer skall man visa att det är fråga omhela projektet. Då går det lättare att få frampengar. Här delar jag inte ministerns uppfattning.För att få fram kapital måste man tala om helaprojektet och inte dela upp det i etapper.Regeringen måste visa att man satsar helhjärtat pådetta.Ser man till hur det praktiskt fungerar, är detkonstigt och t.o.m. litet märkligt att människor somkommer norr ifrån skall resa förbiArlandaområdet -- Ostkustbanan går igenom dettaområde -- ända ner till och där ta tågettillbaka norrut mot flygplatsen i . Det ärnaturligt med en förbindelse från Ostkustbanan tillArlanda -- det som man i detta sammanhang kallarför norra böjen.När det gäller de projekterade kostnaderna måstedet hur man än bygger byggas en station vidArlanda. Här har jag hört från trovärdigt håll attdenna kostnad endast lagts till om man skall byggaden norra böjen. Då har man tagit fram kalkylen påalldeles fel grund. Jag kanske kan få ett svar på hurdet ligger till med det. Gör man på det viset kanman naturligtvis avstyra en sak redan i sättet attargumentera och kalkylera.Vi har stor arbetslöshet, och stora pengar gåråt till stödåtgärder. Det är som jag ser det helt rätttidpunkt att nu ge folk arbete och samtidigtgenomföra viktiga projekt. Jag tycker att den helaArlandabanan är ett sådant viktigt projekt.Anf. 15 AXEL ():Fru talman! är ett nationellt projekt.Tillgängligheten till är viktig också för osssom bor norr om . Jag hade för någramånader sedan möjlighet att medkommunikationsminister debattera ettannat för oss angeläget, stort infrastrukturprojekt,nämligen Ostkustbanan, eller OKB. Jag skall avnaturliga skäl inte nu tala om denna. Men detprojektet hänger intimt samman med hur manhanterar Arlandafrågan.Det finns ett avtalmellan OKB, dvs. Ostkustbaneintressenterna, åttakommuner och två län -- två länsstyrelser och tvålandsting --, nämligen ochVästernorrlands län. Dessa intressenter harförbundit sig att bidra med ekonomiseringen avOstkustbanans utbyggnad för att gesnabbtågsmöjlighet mellan ochSundsvall.Dessa ingår i ett avtal därparterna har förbundit sig till vissa saker. Redan i2 § i avtalet står det: Överenskommelsenförutsätter att vid utbyggnad av den s.k.Arlandabanan denna utförs även med en nordliganslutning till Ostkustbanan vid samt attArlanda station medger fjärrtågstrafik.Med och vid diskussionerna innanavtalet slöts har också varit, dvs.delegationen för infrastrukturinvesteringar. Dettaavtal är väl känt i departementet.Med den uppstyckning av somkommunikationsministern aviserar i sitt svar tillInes Uusmann står vi inför ytterligare problem ochytterligare förseningar av Ostkustbaneprojektet.Till hade vi blivit lovade prop. 1992/93:176,den som efterlyste.Kommunikationsministern säger i sitt svar till InesUusmann att den norra böjen kommer attbehandlas i den propositionen.Det är rimligt att kommunikationsministern härförklarar vilken inverkan den nya lösningen påArlandaprojektet har på ostkustbaneprojektet, settur kommunikationsministerns synvinkel, och litetgrand om det numera förlängda tidsperspektivet.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tar till orda i den här debatteneftersom jag representerar en del av Mälardalensom också har intressen i att på ett elegant och brasätt kunna ta sig till . Jag bor ju efterMälarbanan och har jobbat i Mälarbaneprojektettidigare, inte på de senare åren.Det är viktigt för det samlade greppet på despårbundna kommunikationerna i också får den Arlandabana som under mångaår har beskrivits i tidningar och på annat sätt somen verkligt bra lösning på kommunikationerna tilloch från . Ur mitt perspektiv är det ocksåmycket angeläget att man med Arlandabananmenar hela det projektet, inkl. den s.k. norraböjen. Detta leder till att vi kan fåett alldeles perfekt och sammanhållet spårtrafiknäti regionen.Jag kan inte heller undgå att i den här debattennågot kommentera detta med privatfinansieringen.Det är uppenbarligen bl.a. det som har försenatprojektet. Man söker efter riskvilligt kapital -- jagtror att det är formuleringen i det härsammanhanget -- eller privat riskkapital.Förutsättningen för det är väl egentligen att detskall kunna gå att få lönsamhet på detta.Då har jag litet svårt att förstå varför det är såangeläget att staten avhänder sig de bandelar ochdet bannät som är möjligt att göra lönsamt ochlämnar över det till det privata kapitalet. Det bordeinte vara någon konst för staten eller samhället attlåna upp kapitalet och finansiera detta och sedan fåbetalt för det hela. Jag tycker attprivatfinansieringen leder till en blockering iresonemangen som är olycklig för själva saken.Låt mig sedan ta ett par andra aspekter urMälardalssynpunkt. Jag har läst den skrivelse somhar skickats till Kommunikationsdepartementetfrån Tåg i , , som är ensammanslutning av länstrafikhuvudmännen iMälardalslänen. Där pekar de på behovet av detsamlade greppet, men de tar också upp frågan omdriften och verksamheten på de olika banorna. Jagtycker att de på ett bra sätt beskrivernödvändigheten av en samlad syn också på dessafrågor. Även där är det privatiseringsfrågor som,enligt min mening, delvis blockerarresonemangen.Jag vill lyfta fram den här skrivelsen därför att jagmenar att det är angeläget att de överläggningareller förhandlingar som länstrafikhuvudmännen villfå till stånd genom sin skrivelse tillKommunikationsdepartementet verkligen kommeri gång. Det är också angeläget att man kan få ettsamlat grepp på själva tågföringen.Även om det kan sägas att jag lägger ett väl lokaltperspektiv på detta, vill jag peka på att SJ:s planerför nästa tidtabell på det som skallbli innebär att SJ tycker att det ärförenligt med sina intressen att i huvudsakkoncentrera trafikinsatserna på sträckanStockholm--. Området bortom till överlämnar de till ett vidare fält.De hoppas väl att en eller flera länstrafikhuvudmänär beredda att gå in och ta ansvaret för något slagsmatartrafik eller liknande.Det vore angeläget att få hörakommunikationsministerns synpunkter på driftenav tågtrafiken ur ett samlat Mälardalsperspektiv.När vi nu gör insatser på och påMälarbanan på sträckan ----, är det olyckligt om de som hartrafikeringsrätten bara kör delar av detta ochpermanentar ett resmönster som innebär att maninte kan åka på hela den här sträckan på ett enkeltoch bekvämt sätt. Därför vill jag gärna anbefalladen skrivelsen till studier och till konkretaöverläggningar.Jag skulle också vilja beröra en annan sak somkanske är litet mera spektakulär. Det har tidigarefunnits ett projekt som innebar att inteskulle gå in till med nuvarandesträckning utan någonstans vid gå övertill norra stambanan. Häggvik har diskuterats somlämplig plats för anslutningen dit, och det har ocksådiskuterats andra alternativ.Ur Mälarbanesynpunkt skulle det innebära enmycket fin restidsförkortning och en ökadbekvämlighet om en sådan bandel kunde kommatill stånd. Då skulle man dessutom slippa att byggadubbelspår från efter nuvarandesträcka in till . Trafik väster ifrån ochfrån skulle kunna tas över på iHallsberg och köra över ------. Därmed skulle vi också,såvitt jag begriper, kunna minska på trycket i dens.k. getingmidjan och hitta andra och bättrelösningar än de som är föremål förså stark diskussion.Anf. 17 ():Fru talman! Jag skall bara be att få kompletterabilden av representerande Sörmlandoch södra sidan av i den region som vi nupratar om.Jag noterade också i interpellationssvaret attArlanda är viktigaste flygplats och att denfungerar som ett nav i den nationella flygtrafiken.För oss som inte har någon nationell flygtrafik somutgör en eker till det nav som utgör, är detju desto viktigare att vi på något annat sätt kan taoss till den här flygplatsen.Turerna kring och Taxinge gör ju att vi harall anledning att ge upp hoppet om att få enflygplats söder om . Med tanke på attArlanda mer än väl har den kapaciteten sombehövs, tror jag inte att det skulle ha varit klokt attsatsa på det heller.Men vi måste alltså på något sätt ta oss till Arlanda.När vi nu äntligen är på väg att få en anständig ochsnabb tågtrafik söder om och om det nuskall bli en snabb och spårbunden trafik till Arlandakänns det ju mycket konstigt om dessa saker inteskulle hänga ihop. Man undrar om det inte ändåblir så att blir stockholmarnas flygplats ochinte regionens.Vi som bor i länen runt och iStockholms närhet ser faktiskt att modernakommunikationer -- och med en framtida tekniksom sannolikt blir ännu bättre än den som vi kännertill -- verkligen öppnar möjligheterna att göraden här regionen till något som hänger ihop när detgäller arbetsmarknad, kultur och även kontaktermed omvärlden genom att vi effektivt kan ta oss tillflygförbindelser som går till resten av ochtill omvärlden.Precis som har jag med mig ihanden skrivelsen från Tåg i MälardalenAktiebolag. Just det faktum attlänstrafikhuvudmännen i de fem Mälarlänen harslagit sig samman till ett utredningsbolag kringtrafikfrågorna markerar ju hur utomordentligtviktigt vi tycker att det är att sekommunikationerna som en regional angelägenhetnär vi tittar på kartan i Stockholmsregionen.Anf. 18 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tänker inte gå in på , med tal om snömos, jultomte osv. Visom är här är vuxna och bör försöka koncentreraoss på vad det här handlar om. Jag tror att InesUusmann är en mycket klok och förståndigpolitiker och att hon inser att vi i det långa loppetvinner på att vi inte håller oss på den nivån. Annarsär det alltid trevligt med den typen av debatt, menjag tror att vi avstår från den i dag.Det är faktiskt så, fru talman, att 400 människor förnärvarande arbetar med att bygga ,exkl. dem som är sysselsatta hosunderentreprenörer, åkerier osv. Jag konstateraratt inte längre uppmanar mig attstarta byggandet av , vilket har varitämnet för de tidigare debatterna. Man har integärna kunnat undgå att se de gigantiska arbetensom nu pågår på denna bana.Det andra som jag vill säga är att det i sista stycketanförs att vi behandlar detta i proposition1992/93:176. Vad står då i denna proposition? Jagkan avslöja att vi där helt enkelt anvisar de medelsom behövs för att finansiera de kvarvarandedelarna. Vad innebär det? Jo, att det som ni så hårtkritiserar här, att vi söker en privat finansiering,kan spara in förskattebetalarna.Jag tycker inte att det är så klandervärt, med tankepå att vi nu har ett budgetunderskott om ca 200miljarder kronor. Det borde alltså mötas medvarmare känslor, inte minst mot bakgrund av attoppositionen alltid vill satsa på betydligt flera sakerän vad regeringen finner pengar till.Man kan också fråga sig när övriga delar kankomma i gång. Låt mig ta upp den södra delen, somjag har fått ett antal frågor om. Jag minns inte exakthur fråga om förberedelserna förden formulerades, men jag kan nämna, InesUusmann, att systemhandlingar är klara för densödra delen. Bygghandlingar håller på att tas fram,och vid ett snabbt beslut kan det bli byggstart förden delen . kommun harväl ännu inte helt tagit ställning till dragningen.Också när det gäller norra delen blirsystemhandlingar klara under ,. Bygghandlingar kommer att tas frammed början april--, och planerad byggstartinfaller, om samråd och planering går bra, någongång --beträffandeden norra böjen.Arlanda station är naturligtvis den stora delen avdetta projekt, och den tar att bygga.Men jag tycker att det är helt fel att tala om enförsening. Bygget har varit i gång sedan november1991. skrev en proposition därhan föreslog till byggandet avden fyrspåriga banan, och byggena kom i gångnovember 1991.För närvarande pågår alltså en byggverksamhet fördetta projekt omfattande 400 människor. Manarbetar för fullt med att ta fram bygghandlingar ochsystemhandlingar. Jag tycker, fru talman, att densocialdemokratiska oppositionen skulle funderaöver om det är så väldigt oklokt att söka privatfinansiering. Det kommer nämligen inte attinnebära någon som helst försening avianspråkstagandet av denna bana. Tidpunktenhärför kommer att hållas.Anf. 19 ():Fru talman! Statsrådet säger att det välär bra att kunna spara genom attsöka privata finansiärer. Ja, om det vore så. Jagtolkar dock interpellationssvaret så -- till skillnadfrån januaribeskedet med dess mer kaxiga ton -- attdet väl inte är riktigt säkert att det går att hitta dessaprivata finansiärer. Det står i svaret, och det sadestatsrådet också, att man eftersträvar så stor privatfinansiering som möjligt. Jag undrar hur man skalltolka det. För mig låter det mer som en fromförhoppning än som en realistisk kalkyl.Jag vill fråga vad som händer om man trots allt intehittar de här privata finansiärerna. Såvitt jag förstårstår de inte på kö ens till ''metkroken'' eller tillArlanda station. Denna station kommer såvitt jagförstått att kosta en miljard, och det är inte någrasmåpengar. Finns det, om man inte hittar privatafinansiärer, några pengar undanstoppade ijultomtesäcken -- jag återkommer till den --, t.ex.för en eventuell station? Den projektdel som skallprivatfinansieras har ju minskat.Om man delar upp i tre delar ochfunderar över hur man skall göra medtrafikeringsrätten, finner man att det väl är fögarealistiskt att tro att den privata finansiären skullevara villig att gå in innan man vet på vilka villkor entrafikering skall ske. Jag undrar om statsrådet harfunderat över detta. Jag vet att en del har gjort det,t.ex. , men det är ju mera inriktat påhelhetslösningar och är kanske inte lika intressantatt lyssna på, vilket jag tycker är beklagligt.Jag skulle vilja ha svar på frågan om det finns någrafinansiärer som kan köra i gång med detta.Anf. 20 ():Fru talman! Bara en kort replik.Det är självfallet oerhört viktigt vad statsrådet svarar oss i denna debatt på frågan vilken viktman lägger vid det här projektet. Ministerns svar ärnaturligtvis hela regeringens svar, som speglar denvikt som man lägger vid . Finns detnågon allvarlig avsikt bakom orden, och kommeren satsning att göras omgående på helaArlandabanan, som vi har frågat om, bland annatt.ex. på den norra böjen?Hörde jag rätt när statsrådet sade att det skulle blibyggstart ? Eller gällde detprojekteringen? Vi är naturligtvis ute efter att få enlösning avseende hela tillfarten till somfungerar oavsett varifrån man kommer. Vi talar härom en regional angelägenhet, inte om någonenskild pendeltågsbana.Anf. 21 AXEL ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka MatsOdell för den tydliga tidsangivelsen för när dennorra böjen skall komma till stånd. Som jag sade imitt tidigare inlägg är den viktigare än man tror.Den hänger ihop med det stora systemet förförbindelserna --Sundsvall.Jag utgår från att dessa frågor redovisas i denproposition som vi väl får -- jag vetinte hur tidsplaneringen ser ut -- och från att mandär kommer att tydligt redovisa regeringensambitioner beträffande den s.k. norra böjen. Detmåste också finnas medel anvisade till det här. Jagtror inte på att man kan vänta sig några privataintressenter när det gäller den norra böjen. Dettamåste bli ett samhällsåtagande.Liksom är jag intresserad av att hörakommunikationsministern informera oss om vilkaprivata intressenter som har anmält sitt intresse avatt vara med om att finansiera den här banan.Anf. 22 ():Fru talman! Det hade varit intressant omkommunikationsminister något hadekunnat kommentera tankarna i den skrivelse somTåg i har tillställt departementet.Jag begär naturligtvis inte att det skall vara någraraka formuleringar eller ställningstaganden, utanmera kring själva tanken om staten, viadepartementet, kan tänkas vara beredd attmedverka till ett mera samlat grepp, en merasamlad syn, kring tågtrafiken i . Då kande olika bandelarna sättas in i ett sammanhang. Jaghoppas att vi får veta något . Det ärmöjligt att en del av de frågetecken som finns omArlandabanan just nu hade kunnat rätas ut ompropositionen hade lagts fram och vi hade kunnatkika i den innan debatten. Vi får avvakta och se närpropositionen kommer. Det är angeläget att få tillstånd ett samlat grepp kring tågtrafiken iMälardalen.Fru talman! Jag förstår inte riktigt om att det skulle vara så bra med enprivat finansiering av . På det sättetskulle kunna spara 2 miljarder kronoråt skattebetalarna. Det är egentligen inte meningenatt skattebetalarna skall betala detta. Mandiskuterar framför allt pengarna tillinvesteringarna. Såvitt jag förstår är tanken att ivarje fall skall betala sig själv. Dåhar man egentligen inte sparat några pengar meddessa resonemang. Det är möjligt att det är ettförsök att rättfärdiga tanken om privat finansiering.Jag håller fast vid att det här har blockeratbyggandet av . Det kan varaintressant att få höra några kommentarer kringsparresonemanget.Det är lätt att i debatter , då det råder ett stortbudgetunderskott, säga att om vi gör si och såkommer budgetunderskottet att minska. Det är välegentligen inte fallet beträffande investeringar ivare sig vägar eller järnvägar. Det är väl tänkt attdessa investeringar skall finansieras på annat sätt.Det är väl vad som skall finnas med i denproposition vi alla väntar på och som jag hoppaskommer att läggas fram snart.Anf. 23 ():Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att MatsOdell förstod de farhågor och frågor som flera avoss har gett uttryck för. Jag hörde ingentillstymmelse till svar på den oro vi känner införutvecklingen. kanske tycker att oron ärobefogad och att han därför kan förbise den. I såfall skulle jag vilja ha en bekräftelse på det.Låt mig ställa en rak fråga. Är det så i , och om han får råda, att Arlandabananär detsamma som ett pendeltåg till och frånStockholm? Eller ingår i ett nät avregionala snabbtåg i ? Det här har betydelse för tillgängligheten i en ganska vidcirkel kring Stockholm.Anf. 24 Kommunikationsminister ():Fru talman! frågar mig hur mycketen så stor del som möjligt är. Det är närmast enretorisk fråga. Hon undrar om det är en fromförhoppning att vi skall få en så stor del sommöjligt.Vi har med hjälp av konsulter identifierat den delav banan som skulle kunna finansieras utan attengagera statligt kapital eller statliga lånegarantier.Det har varit ett av kriterierna. Jag har angett attmåttet, dvs. besparingarna på de insatser som hargjorts , torde ligga istorleksordningen 2 miljarder kronor.Finns det finansiärer? Alla marknadsbedömaresom har tittat på detta anser det.Gunnar vill ha ett förtydligande omfrågan om byggstarten. Om planerna följs är detmöjligt att starta byggandet. Det förutsätter attriksdagen anslår de pengar som regeringen föreslåri propositionen om infrastrukturinvesteringarna.Göran frågade hur det är medskrivelsen från Tåg i . Vi bereder nu ettsvar på denna skrivelse i departementet. Jag harinte detaljerna för att kunna ge ett mera exakt svar.Jag tror att ett svar på den skrivelsen kommerganska snart.Maj-Lis Lööw undrar om jag förstår oron införutvecklingen. Jag gör det. Jag vill hänvisa till mittsvar. Jag tycker att hela svaret talar om att vi serArlandabanan som en viktig järnväg för helaMälardalen. Den utgör ett nationellt intresse medtanke på att den leder fram till den nationella ochinternationella flygplatsen. Svaret på frågan är ja.Arlandabanan är inte ett pendeltåg, utan ingår i ettnät av regionala snabbtåg i bl.a. Mälardalen.Anf. 25 ():Fru talman! Statsrådet säger attmarknadsanalytikerna har gjort bedömningen attdet skulle finnas finansiärer för ungefär 2 miljarderkronor. har marknadsanalytikerna inte varitså framgångsrika när det gäller att bedöma dentypen av satsningar. Nog har man skäl att vara litetpessimistisk.Å andra sidan är det bra att veta att det handlar omungefär . Om regeringen anvisarmedel i propositionen för resterande belopp, vet vihur mycket pengar som fattas.Det är intressant och viktigt att regeringenuppenbarligen har tagit till sig av den hord av kritiksom kom när det blev känt att det skulleske en avknoppning och att station skullebli en säckstation.