prot · GG0988 · 1993-04-01 00:00:00 — Om detta beror påokunnighet eller bara är något slags missriktatsparnit, vet jag inte. Men så är det i alla fall. Vi fårhoppas att man tar sitt förnuft till fånga. Frågan ärhelt enkelt om man kan göra detta helt ensidigt.Länsbiblioteken får ju ordentliga statsbidrag fördelar av sin verksamhet.I en bibliotekslag, som vi har verkat för och vill ha,borde man naturligtvis ta fasta på de viktigauppgifter som biblioteken har. Bibliotekens roll närdet gäller undervisning, såväl den individuellabildningen som den officiella med skola ochuniversitet, är, skulle jag vilja påstå, omistlig redanfrån daghemmen som undervisningscentrum. Enbibliotekslag skulle naturligtvis vara en garant förfria fjärrlån. Jag vill påstå att dessa fria fjärrlån ären förutsättning för att studier och forskning överhuvud taget skall kunna bedrivas över hela landet.Det är inte bara distansstuderande som behöverdetta, utan det behöver alla.Bibliotekens samlingar speglar också vårtkulturella arv. En bibliotekslag skulle vara engarant för och säkra tillgången till dessa samlingarmen också till samlingarnas fortbestånd ochförnyelse i takt med samhällets utveckling ochförändring.Yttrande- och tryckfrihetsrätten levandegörs avbiblioteken. Att ha fri tillgång till information ochsjälv kunna bilda sig en uppfattning i olika frågor ären av demokratins grunder. Mångfalden ochvariationen i utbudet av litteratur är viktiga, särskiltnär det gäller barn- och ungdomsåren, då grundenför ett litteratur- och läsintresse läggs. Jag tror attlusten för läsande och läsvana skapas bl.a. genomatt man tidigt ger barn tillgång till böcker. Baradetta att ha många böcker omkring sig utgörgrunden för en framtida läsglädje och lust tilllitteratur. Väldigt få barn skulle ges dennamöjlighet att tidigt få leva med böcker om intebiblioteken med sitt rika utbud hade funnits. Det ärinte möjligt att köpa och ge barn den storamängden böcker som jag tror att de behöver. Dethandlar naturligtvis inte bara om mängden böckermen tillgången till dem, möjligheten för det lillabarnet att få välja.En bibliotekslag skall också garantera fri och gratistillgång till all information, litteratur och service föralla åldrar på våra bibliotek. Jag menar också i en bibliotekslag skall definiera deövergripande målen för biblioteksverksamhetenoch ange ramarna för den kommunala ochregionala verksamheten utan att detaljreglera den.Kommunerna skall som driva biblioteken ochutforma deras verksamhet efter lokalaförhållanden. Men bibliotekslagen behövs som engrund för deras verksamhet.Fru talman! Vi behöver en nationellbibliotekspolitik, och vi måste ha en bibliotekslag.Vänsterpartiets första motion om en bibliotekslagväcktes . Vi har ända fram tillnu varit ganska ensamma om detta förslag, om manundantar stora delar av de biblioteksanställda somhar stött det från början. Men drivs denna fråga,vilket vi alla vet, av . Mångasocialdemokrater och enstaka politiker från andrapartier talar också om behovet av en bibliotekslag,vilket jag tycker är glädjande.Självklart löser en bibliotekslag inte alla dagensproblem. Det troliga hade väl varit att det hadevarit lättare att undvika aktuella nedskärningar närdet gäller biblioteken om Vänsterpartietsbibliotekslag redan hade varit genomförd.Fru talman! När det gäller kulturpolitikensinriktning över huvud taget, tycker jag ibland attdet är litet svårt att urskilja vad regeringen har föridé och vad den vill med sin kulturpolitik. Men ettord som ofta förekommer i dessa sammanhang ärprofessionalism. Det låter mycket stiligt.Yrkeskunnande och yrkeskunskap är självfallet braoch måste finnas inom kulturens område. Kvalitetär ett annat ofta förekommande begrepp. Det ärockså mycket bra. Men frågan är hur man skall nåmålen om professionalism och kvalitet. Kan manöver huvud taget få kvalitet och professionalism inågot, dvs. en topp eller en elit i någon verksamhet,utan att sörja för bredden och basen?Fru talman! Nästa ärende som skall behandlas i dagär idrotten. Låt mig låna idrotten somen bild just för verksamhet med en professionelltopp och en bred bas. Verklig toppidrott utanbreddidrott och utan bas finns inte. Jag tror att allaär överens om det. Det går inte att få framtoppidrottsmän utan att man har en bred bas ochen bred verksamhet bland barn och ungdomar ochbland människor i allmänhet.Det går inte heller att få publik till storaidrottsevenemang utan ett brett idrottsintresse ochett idrottskunnigt folk.Jag vill påstå att det är på precis samma sätt medkulturen. Utan ett eget och aktivtkulturengagemang hos barn och ungdom, ochockså hos människor i allmänhet, har denprofessionella kulturen ingen publik och överhuvud taget ingen, eller en mycket snäv grupp, attkommunicera med. Det är i barn- ochungdomsåren som ett framtida kulturengagemang,ett kulturellt liv och skapande, måste grundas.Om jag vore kulturminister och hade idéer omprofessionalism och kvalitet i kulturen, skulle jagständigt sysselsätta mig med funderingar om hurman skulle kunna skapa den nödvändiga basen ellerbredden för kulturverksamheten, så att toppen,eliten, professionalismen och kvaliteten kan säkras.Jag skulle fundera på hur jag skulle kunna gynnaframtidens kulturarbetare och kulturkonsument.Hur skulle jag kunna ge alla barn och ungdomarmöjligheter att på olika sätt bli både aktiva ochmottagliga och uppfostrade i kulturutövande ochkulturfrågor?Jag tror att jag snart skulle komma fram till, att ettsätt att nå dessa barn och göra insatser för dem äratt gå via skolan. Alla barn går i skola. Det finns ensak till som alla barn, i varje fall de alla flesta, hartillgång till, och det är TV. Satsningar på barn ochungdomar borde för att ge god utdelning rimligengöras dels i skolan, dels via TV.Jag tänker här bara ta upp skolans kultursatsningar.Ett oslagbart sätt vore att föra inkulturen på ett helt annat sätt i skolan än vad somsker . har föreslagit ett mycketblygsamt anslag på för att kunnastimulera en kulturverksamhet i skolan som gårutöver den ämnesbaserade undervisningen. Mendet säger utskottet nej till. Det får kommunernasköta själva. Jag beklagar detta, fru talman.Tydligare kan det inte sägas. Barn och ungdomar --framtidens kulturpublik och kulturutövare -- haringen plats i den borgerliga nationellakulturpolitiken. Vad finns det för täckning att talaom professionalism och kvalitet när man intebekymrar sig mer om just dem som skall bliframtidens kulturkonsumenter, men ocksåkulturproducenter?Det är genom skolan, och genom att upppmuntratill kulturaktiviteter i skolan, som man skulle kunnanå denna bredd. Kulturarbetare kan på olika sättkomma till skolor. I kommunerna kan man sätta och diskutera hur man skall kunna startakulturprojekt. Det finns alla upptänkliga förslag påmånga områden. Det finns också goda erfarenheterav detta.Dessa 7 miljoner hade kunna vara en början för eni framtiden betydligt bredare satsning på barn- ochungdomskultur.Fru talman! Jag skall nu fatta mig ganska kort. Jagskall beröra ett par frågor som harfört fram i motioner. Den första frågan gällerinternationellt kulturutbyte. Vi är nog överens omatt kulturutbyte med olika länder är viktigt. Detframgår om inte annat av direktiven till denkulturpolitiska utredningen.Vi menar att det är särskilt viktigt att ha ettkulturutbyte och en kulturdialog medÖstersjöländerna och . Här harkontakterna alltför länge varit dåliga. Det finns inte tillräckligt med medel för att kunna skapaett väl fungerande kulturellt samarbete. På olikahåll finns pengar för tekniskt bistånd ochsamarbete, men det finns inte några pengarspecialdestinerade för kulturutbyte.Vi har i vår motion inte låst oss för hur enkulturfond för och Rysslandskulle administreras. Det tror jag inte är det storaproblemet. Jag menar att den frågan går att lösa.Man kan lägga uppgiften på ellernågot annat organ. Det viktiga är enligt min meningatt vi ger signaler om att vi vill medverka till ettbreddat kulturutbyte. Vi har säkerligen en hel delatt lära och att lära ut.Jag menar att borde anta detta förslag.Det är heller inte några stora summor det rör sigom. Det är mer en markering av ett intresse.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtligaVänsterpartiets motioner inom dessa områden ochde meningsyttringar som vi har fogat till utskottetsbetänkanden, men jag yrkar enbart bifall tillmeningsyttringarna 1 och 2 till betänkande 17 ochtill de meningsyttringar som avser mom. 21 och 30i betänkande 18.Anf. 5 ():Fru talman! Eftersom detta är den första störrekulturdebatt jag har som vice ordförande ikulturutskottet, skulle jag vilja börja med någrainledande allmänna ord om min syn på kulturen.För mig är det naturligt att all kulturpolitik präglasav öppenhet, vidsynthet och tolerans.Kulturpolitiken skall ha utrymme både för dettraditionella och för det nya, det okonventionellaoch det sökande. Vi möter kulturen i mångaformer, inte bara i det som vi vanligen brukar kallakultur -- litteratur, musik, konst, teater, film ochdans -- utan också i många andra former, ilandskapet och miljön, i byggnader, i vårt folkligakulturarv. Det är en kedja av upplevelser mellangenerationer, mellan landsdelar och länder, mellanolika folk, religioner, raser och språk. Vi har genomårhundraden blivit påverkade av andra, och andrahar påverkat oss. I den svenska kulturen finnsinslag av många andra länders kultur. är endel av och av europeisk kultur.Nationell självtillräcklighet och självgodhet ärfrämmande för en liberal kultursyn. Men självfalletkänner jag stolthet och tycker att vi skall slå vaktom t.ex. våra folkliga traditioner, vår natur, kulturoch miljö. Det avgörande är mångfalden, att fålyssna till många röster, få uppleva olika alternativoch möta andra kulturer. För mig är det oerhörtstimulerande att besöka andra länder. Det gerperspektiv på den egna tillvaron och på den iblandganska förenklade svenska debatten. Ett näraeuropeiskt samarbete innebär inget hot mot vårtkulturliv, tvärtom skulle det innebära en stimulans.Eftersom kulturverksamhet inte är lagreglerad,måste riksdag och regering föregå med gottexempel. En satsad statlig kulturkrona ger tre nyakronor till kulturen. Bland de kronorna finnskommunpengarna. Därför är de statliga beslutenviktiga för att kommunens kulturpolitiker skallkunna försvara kultursatsningarna.För att få litet perspektiv är det också viktigt attkomma ihåg att de statliga kulturutgifterna t.ex.bara är knappt en tiondel av försvarskostnaderna.Hela det statliga kulturstödet skulle kunnafinansieras med en och en halv karensdag.Samhällets utgifter för kulturen är bara drygt 1 %av de offentliga utgifterna. Trots detta hamnar viändå på femte plats i en europeisk jämförelse. Mensjälvfallet tror jag alla vi som jobbar medkulturfrågor gärna skulle se att en ännu större andelav kakan kom kulturen till del. Även om vi skullegenomföra verkligt stora besparingar ikulturbudgeten, så skulle ändå statens ekonomiskaproblem kvarstå, och vi drar på oss än störreproblem på sikt.Kulturen är än viktigare i svåra tider! Jag tycker detär särskilt angeläget att prioritera verksamhet somär riktad till barn och ungdom. Hur skall vi kunnalocka fler ungdomar att bli aktiva kulturutövare?Det är en viktig utmaning till oss kulturpolitiker ochkulturarbetare. Jag känner en viss oro för ökadavgiftsbeläggning, nedläggning av kommunalamusikskolor och indragning av skolteaterbesök,vilket sker i vissa kommuner. Fria boklån är enprincip som är oerhört viktig att stå fast vid!Kulturpolitiker, kulturbyråkrater ochkulturarbetare har ett stort ansvar för att hållalandets kulturliv levande. Vi skall stödja frihet,mångfald och kvalitet i kulturen. Vi måste se till attprofessionella kulturskapare har drägligaarbetsvillkor. Vi skall skapa mötesplatser för alla isamhället, låta invandrare behålla sitt egetkulturarv och låta dem bli delaktiga i vårt.Gemensamt måste vi kämpa för att denekonomiska krisen inte blir kulturens kris. Detmåste också finnas ett kulturensandningshål i ett samhälle som tendenar att bli allttuffare.Fru talman! Bland representanterna frånregeringspartierna i utskottet har vi delat uppdebatten så här , att jag ska tala om deövergripande kulturfrågorna, allmän kulturverksamhet, haransvaret för ersättning och bidrag till konstnäreroch kulturmiljövård och , bildkonst och konsthantverk.Så även om det är frestande att gå in på en del avde frågor som berört som handlarom dessa ämnen, skall jag försöka avhålla mig fråndet så vi inte får en dubbel debatt.Dagen efter det att budgeten presenterats, den 12januari, var rubriken på DN:s kultursida ''Kulturenfår mer av kakan''. stod''Kulturen vinnare i budgeten'' och iGöteborgsposten ''Viss stolthet'', med texten under''Det blev som man hade hoppats, Friggebolyckades hävda sitt revir''.Budgetförslaget och övriga insatser inom detstatliga kulturområdet bekräftar att regeringenanser det angeläget och nödvändigt att bedriva enaktiv samhällspolitik på kulturområdet också iekonomiskt besvärliga tider. Kulturområdetundantags från de generella besparingskraven.Trots det statsfinansiella läget är statenskulturbudget större än föregående år. Det handlarom ökade insatser på ca 35 miljoner. Jag skall baranämna några av de satsningar som görs.Länsteatrarna i och samtkammarorkestrarna i och fårökat stöd, och kulturfestivalerna likaså. Det blir entioprocentig ökning av anslaget till fria dansgrupperoch koreografier samt ökade statsbidrag tillDansens hus på nära 11 miljoner. Att nu somVänsterpartiet föreslår tillsätta en utredning omdanslivet tycker jag skulle vara att i onödan tvingasvänta på ytterligare satsningar. Dessutom kanfrågan i så fall ju tas upp i den kulturpolitiskautredningen.Vidare föreslås långtidsstipendier för ytterligare 15konstnärer och ett författar- och översättarcentrumpå . Jag vill här säga till detta kanske kan vara det allra första embryot --och man kan bygga vidare på detta -- till att skapaden fond som önskar. Man satsar 3miljoner extra till barn- och ungdomskultur.Jag menar att det inte behövs någottillkännagivande i denna fråga, vilketSocialdemokraterna och föreslår.Regeringen har redan nu den uppfattningen attbarn- och ungdomskultur skall prioriteras. Det äroerhört väsentligt. När det gällerSocialdemokraternas förslag att skall redovisa sina insatser för barnoch ungdom, utgår majoriteten från att så kommeratt ske. Därför yrkar jag avslag på reservationerna7, 8 och 9. Samisk kultur får också ökat bidrag med2,5 miljoner.Fru talman! Frågan om de lönebidragsanställdainom kultursektorn har länge varit föremål fördiskussion och oro inom kulturutskottet och förinstitutionerna. har man efter förhandlingarkommit fram till att en omfördelning skall ske.Särskilt utsatta kulturinstitutioner skall behålla ettincitament att anställa arbetshandikappade somarbetsförmedlingen anvisar, resp. behålla dem somnu är anställda med lönebidrag. Det står klartuttalat att effekterna av förslaget noga skall följasoch utvärderas, så någon redovisning till riksdagenanser jag inte behövas. Jag yrkar avslag påreservation 10.När det gäller de musei- och teaterfrågor somredovisas i betänkandet KrU17 har vi faktiskt varithelt överens i sak i utskottet, och jag skall därförbara helt kort ta upp några frågor som jag tycker ärsärskilt angelägna. Utskottets ledamöter besökte ihöstas bl.a. i , och jag ärnog ganska övertygad om att utskottets ledamöterhåller med mig om att det museet har en storbetydelse inte bara för regionen utan också förövriga landet.Detta gäller också tillskapandet av ett nyttnationellt glasmuseum i . Utskottet harinhämtat att verkar för att Växjöglasmuseum skall få nya lokaler, och det instämmerutskottet i. Det gladde mig naturligtvis speciellt attordföranden i utskottet särskilt nämnde detta i sittanförande. Då det gäller frågan om museetsformella status anser utskottet, liksom också fört.ex. , att museiutredningensarbete inte skall föregripas.Också teaterfrågorna hänvisas ju i huvudsak tillutredningarna. Jag tycker personligen att det ärangeläget att understryka vikten av att även de friagruppernas roll för teaterlivet skall behandlas där.Stina och jag har motionerat om enframtida satsning på barn- och ungdomsteater, medVäxjö som en lämplig lokaliseringsort. Men vi fårför dagen nöja oss med att konstatera att vi harmöjlighet att bevaka det i kulturutredningen.Eftersom en viktig uppgift där är att skapakulturcentrum utanför har jag ändå ettvisst hopp.Jag vill gärna lugna gotlänningarna med att de medall sannolikhet kommer att få statsbidrag tillBryggeriteatern också i framtiden.Fru talman! Så några ord om utredningarna.Det är bra att dessa nu är tillsatta. Visst kan jaghålla med om att det tog litet väl efterriksdagens beslut, men det viktigaste är ju ändå attdirektiven när de kom var bra. Att denkulturpolitiska utredningen skall ha enparlamentarisk sammansättning är vi alla överensom. Jag måste också säga att det skall bli mycketintressant att sitta i den och ta tag i alla de uppgiftersom den har.Vi skall ägna särskild uppmärksamhet åtdecentraliseringsmålet och hur tillkomsten avkulturella centra i landet kan främjas. Utredningenskall noga beakta sambandet mellan dekulturpolitiska ställningstaganden som görs avstaten, primärkommunerna och landstingen.Utredningen skall titta på utformningen avkulturpolitiken i ett längre tidsperspektiv. Vi skallockså lämna förslag om åtgärder för att undanröjaeller mildra effekterna av hinder förkulturverksamheterna och institutionernasutveckling.Utredningen skall redovisa sitt arbete i december1994, och vad som är viktigt är att man har frihetatt själv välja vilka aspekter på kulturpolitiken somden önskar lyfta fram. Kulturminister pekar i direktiven på några speciellaämnen som är angelägna att uppmärksammas ochsom jag också tycker pekar på vad som är viktigt fören liberal kulturpolitik.Elisabeth sade att hon var litet undrandeöver vilken kulturpolitik som regeringen egentligenstår för. Jag tycker att hon skall läsa om direktivenför den allmänna , där det somman framför allt vill understryka är följande:behovet av kulturella centra utanför ;kulturen i det mångkulturella samhället; deninternationaliserade kulturen; medieutvecklingenoch kulturpolitiken; värnet av kulturarbete;insatser för barn och ungdom; ideellaorganisationers roll i kulturen; kulturensfinansiering samt kulturpolitikensgenomslagskraft.Åke gick igenom de önskningar somutskottet ställde ut på denna utredning, och såvittjag kan förstå tillgodoses de mycket väl genomdessa direktiv.Den andra utredningen handlar om Riksteaternsbetydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningenmellan och länsteatrarna.De statliga insatserna för att stimulerateaterverksamhet i hela landet sker främst genombidrag till , regionala och lokala teatrarsamt fria teatergrupper. Det totala statliga stödetinom detta område uppgår till närmare 500miljoner kronor. Under den senaste 20-årsperiodenhar nätverket av länsteatrar byggts ut kraftigt, ochflera fria teatergrupper turnerar nu runt omkring ilandet på ett mycket positivt sätt. Allt detta geranledning att göra en översyn av Riksteaternsbetydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningenmellan och länsteatrarna.Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbeteföre utgången av mars 1994.Den tredje utredningens uppgifter är mål ochstrukturfrågor inom museiväsendet. Utredarenskall bl.a. göra en allmän analys av museernas måloch uppgifter, granska de centrala museernasorganisation och samverkan, se över det statligastödet till regionala museer samt granska Statenskulturråds uppgifter på museiområdet. I uppdragetingår också att överväga museiväsendets uppgifterinom forskning och kulturmiljövård samt att belysaRiksutställningars verksamhet.Utredningsarbetet skall redovisas före utgången avmars 1994.Också för de två senare utredningarna är utredarnatillsatta. Vi som representerar regeringssidan harfullt förtroende för ensamutredarna . Det äruppenbart att det är lättare att hålla tidsramarnaom en utredare har ansvaret och om de nödvändigapolitiska övervägandena på områdenakoncentreras till den kulturpolitiska utredningen.Självklart är det viktigt med ett långtgående -- ochjag vill verkligen understryka långtgående --samråd mellan de olika utredningarna. På detta sättundviker man att förslag av en parlamentariskkommittés arbete skall prövas av enannan parlamentarisk kommitté. Vi anserdessutom, som framgår av reservation 11, att det ärregeringen som avgör hur en utredning ska se utoch anger riktlinjer för hur den skall bedrivas.Då det gäller utredningen om deninternationaliserade kulturen anser vi detegentligen inte motiverat med en separatparlamentarisk utredning, eftersom det finns ettnära samband med den kulturpolitiskautredningen.Vi tror helt enkelt inte att det skulle vara bra förkulturen med fyra utredningar med närliggandeoch i hög grad besläktade frågor. Vi tycker inteheller att det kan vara samhällsekonomiskt vettigt.Det anförs ju uttryckligen att ett av de åtta målenskall vara att främja utbyte av erfarenheter ochidéer över språk- och nationsgränserna.Jag vill säga till att det verkligeninte tyder på något dåligt intresse i EG-frågan frånKulturdepartementets sida att man inte harförespråkat en sådan här separat utredning. Manhar tvärtom gett ett uppdrag till olika instanser --till , till och tillandra -- att se på konsekvenserna av ett svensktinträde i EES och EG. Detta har också utförts, ochnu kommer departementet snart med eninformationsskrift om detta, vilken vi kommer attha nytta och glädje av i den parlamentariskaKulturutredningen.Birgit har sagt att hon kan tänka sig attöverlämna dessa frågor till en särskild utredning.Jag tycker att detta definitivt borde vara tillräckligtför att i varje fall nyd och vänstern skulle stödjaregeringspartiernas linje att åtminstone de övrigautredningarna skall kunna varaenmansutredningar. I den kulturpolitiskautredningen har vi, som sagt, alla möjligheter att taupp de frågor som vi tycker är väsentliga förkulturen.Jag vill fråga om han eller övrigas-ledamöter i utredningen inte anser sig klara dettaeller vad som egentligen är anledningen till attnågra andra skall genomföra dessa utredningar.Jag har en känsla av att Ny demokrati kanske ärlitet lurat. Såvitt jag förstår av är Ny demokrati framför allt intresseratav kulturturism och av att kulturens betydelse förnäringslivet belyses ordentligt. Om nu riksdagenskulle besluta i enlighet med utskottsmajoritetensförslag, kommer troligtvis alla utredningar attfördröjas, och kulturturismen kommer attbehandlas i två olika utredningar. Detta kommeratt verka splittrande. Inflytandet från riksdagensmindre partier kommer ju inte heller att vara såsärskilt stort, och det blir sannerligen inte störregenom denna splittring.Jag beklagar att Vänstern har sällat sig till demsom vill ha de parlamentariska utredningarna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3och 4 samt till att utskottets hemställan under mom.38 bör utgå, som framgår av reservation 11. I övrigtyrkar jag bifall till betänkandetsmajoritetsskrivningar.Anf. 6 () replik:Fru talman! Vi socialdemokrater i utredningenklarar att hantera dessa frågor väl. Vi är dockövertygade om att frågorna kan hanteras bättre avhela utredningen om det blir ett brett politisktunderlag. Vi är alla i utredningen överens om attdet här är komplicerade och viktiga frågor. Därförär det en tillgång att ha en ingående beredning. Nuhar jag svarat på frågan.Vad som förvånar mig är att ,med hänvisning till kulturministern, säger att det nugår bra att tillsätta en utredning om internationellafrågor. Det går alldeles utmärkt. Det är väl bra attfå till stånd en sådan utredning. Men i nästaandetag yrkar bifall tillreservation 1 i betänkandet, som hon har skrivitunder. Där framgår det att: ''Sammanfattningsvisgör utskottet den bedömningen att det inte skullevara till gagn för det kulturpolitiskautredningsarbetet om det nu tillsattes en särskildutredning om den internationaliserade kulturen. ''Vilket ben står ni på? Vad är det som gäller?