prot · GG0962 · 1993-02-16 00:00:00 — Avsvaret ser jag att en del åtgärder redan har vidtagitsefter den uppvaktning som i mitten av januarigjordes hos . Delegationen bestod avtaxiägare i speciellt , som hardrabbats av den tolkning som görs där.Uppenbarligen får taxiägare i inteett förmånsvärde baserat på det halva basbelopp,som nämns i svaret, utan landsvägstrafikenundantas. I och med att landsvägstrafiken undantasfrån möjligheten till ett halvt basbelopp blirkonsekvensen att hela värdet, dvs. 35e% avRiksskatteverkets prissättning av bilar, tillämpas.I många fall anpassar man storleken på bil när detgäller landsvägstrafiken till de krav som ofta ställsfrån kommunens sida, vilken är denstora kunden till de här taxiägarna. Det leder till atttaxiägarna inte sällan måste uppge beloppet 90 000kr som förmånsvärde. Därpå skall det läggas 20 %moms, vilket betyder i skatt. Därtillkommer det egenavgifter ochinkomstskatt, vilket innebär att -- även om man intekommer upp till skattegränsen --marginalskatten blir . Man betalar alltså54 i skatt. Det tycker jag är fel.Jag frågar därför: Hur länge kommer det att dröjainnan de här åtgärderna som nämns i svaretkommer att förverkligas?Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Jag är fullt medveten om det problemsom har redovisats mig, bl.a. vid besöket iSundsvall. Jag kan också inse problemet och förståde synpunkter som har lämnats.Principen är ju att stiftar lag motbakgrund av vad regeringen föreslår -- emellanåtkan det även vara fråga om att stiftar lagpå egen hand, även om det inte är normalfallet.Tillämpningen hanteras därefter avskattemyndigheterna, som i det här fallet. Det finnsockså en utväg att frångå en fullkomligthundraprocentigt stel tillämpning, med denjämkningsmöjlighet som har införts. Själfallet skallden jämkningsmöjligheten, när det finnsförutsättningar för det, kunna tillämpas.Jag är medveten om att det förekommer fall däreffekterna -- åtminstone betraktat utifrån --förefaller bli orimliga. Det är då i första hand förRiksskatteverket och skattemyndigheterna att setill att med utgångspunkt ifrån lagstiftningenrimligare effekter nås. Om det skulle visa sig atttillämpningen skapar den här typen av problem ärdet självklart att vi måste överväga att ändralagstiftningen. Det kan i så fall knappast komma attske före . Min utgångspunkt äratt när det finns jämkningsregler ochförutsättningar att tillämpa dem, de naturligtvisockså skall tillämpas.Anf. 97 ():Herr talman! Jag tackar för den upplysningen. Denkompletterar tidigare svar.Vi står här och diskuterar den här frågan väldigtlugnt, eftersom problemet ligger så långt ifrån oss.Verkligheten för dessa taxiägare är att de hartaxerats retroaktivt för inkomster och1992 med det här förmånsvärdet, som avviker såmycket från det förmånsvärde som tillämpas ibranschen i landet i övrigt.Därtill kommer att taxiägarna när det gäller den F-skatt som de skall börja betala måstebetala skatt som är baserad på inkomster under1991, plus kvarskatt. Det innebär i princip att dehär taxiägarna inte har de inkomster som gördet möjligt att betala kvarskatt och preliminärskatt. De lägger ned verksamheten.Jag tycker att det trots allt är något upprörande attdet inte skall gå att få ett besked så fort som detbåde är lämpligt och är motiverat när det gäller dehär taxiägarnas problem.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte och vill inte diskuteraenskilda fall och den bedömning som kan göras isådana fall. Men rent generellt hoppas även jag , i den mån det finns tveksamheter, ser till attsnabbt undanröja eventuella osäkerheter.Om det skulle visa sig att skattemyndigheternabedömer att lagen inte kan tillämpas på annat sättän att orimliga effekter uppnås, då måste visjälvfallet ändra lagstiftningen. Det finns viss reglerför hur detta skall gå till. I normalfallet rör det sigom ett årsskiftesbeslut -- . Låt ossstudera frågan ytterligare och utgå ifrån atttillämpningen kommer att ske på ett korrekt sättoch på ett sätt som ger rimliga effekter.Anf. 99 ():Herr talman! Kan man också utgå ifrån att denförändring som förhoppningsvis kommer väldigtsnabbt även sker retroaktivt. Även om vi tillhör ettparti som inte tycker om retroaktiv beskattning,kan man ju tänka sig att vara positiv till retroaktivaförändringar som skapar bättre förutsättningar förde här företagarna att verka framöver.Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Låt oss ta en fråga i taget ochinledningsvis utgå från att tillämpningen kommeratt ge rimliga effekter.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:386 om antagningentill gymnasie- och vuxenutbildningenAnf. 101 (m):Herr talman! refererar till mittsvar på en fråga om specialkurser.Han vill veta vilka åtgärder jag har vidtagit sedandess, och vilka ytterligare åtgärder jag är beredd attvidta.Låt mig först konstatera att det bara är ett par årsedan beslutade om det nya mål- ochresultatinriktade styrsystemet för skolväsendet.Genom det fick kommunerna en betydande frihetoch ett betydande ansvar när det gäller inriktningenav skolväsendet. Det är kommunerna som har detfulla ansvaret under löpande verksamhetsperiodför att verksamheten bedrivs i enlighet med deövergripande mål som riksdag och regering harfastställt.Skolverket svarar för uppföljning och utvärdering.Resultaten därav redovisar verket i en fördjupadanslagsframställning . Det är viktigt attregeringen får ett gediget underlag. Regeringen hari särskilda direktiv för denna anslagsframställningålagt att redovisa i vilken utsträckningkommunerna erbjuder vuxna utbildning, somsvarar mot deras efterfrågan och behov.När den fördjupade anslagsframställningenkommer , skall jag se mycket noggrant på deproblem som kan komma att redovisa.Dessförinnan finner jag ingen anledning att föreslånågon ändring i det styrsystem som har införts.Självklart känner jag stor oro, om det finnstendenser till att en del av yrkesutbildningen iSverige riskerar att försvinna eller om den bara ståröppen för vissa sökande. Jag vet att åtskilligasökande har klagat på att de inte får gå denutbildning som de har sökt till, därför atthemkommunen inte åtar sig att betalainterkommunal ersättning.Jag har begärt att skyndsamtskall redovisa för mig det aktuella läget när detgäller överklagandeärenden, specialkurser ochgymnasial vuxenutbildning.Anf. 102 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag vill belysa min fråga med ett parexempel.Låt oss ta två systrar som går genomgymnasieskolan. Den ena systern går ut ensamhällsvetenskaplig linje och kommer därefter inpå en påbyggnadskurs inom gymnasieskolan,exempelvis i vårdsektorn.Den andra systern går ut social linje, vill efter etttag utbilda sig inom vårdsektorn och kommer då attsöka sig till en specialkurs med särskildabehörighetskrav. Detinnebär att vederbörande inte kommer in på denutbildning som hon sökt till.Ett annat exempel som jag vill ge gäller enlantbrukarson, som gickfordonsteknisk utbildning. vill hanskaffa sig lantbruksutbildning. Han söker till en 40-veckorskurs inom lantbruk, men hemkommunenvägrar att betala interkommunal ersättning.Grannkommunerna däremot betalar för sinaungdomar, som därför kommer in på kursen.Det finns många sådana exempel. Jag kan ocksåsäga att förtvivlade föräldrar och ungdomarerbjudit sig att själva betala utbildningen, menderas hemkommun har vägrat. Så här får det inteatt gå till, som jag ser det.Nu vill jag referera till vad statsrådet sade idecember 1992: Jag är inte beredd att stillatigandese att de flesta inte kan skaffa viktigayrkesutbildningar. Om ingen kommer att gå vissautbildningar, får det tråkiga konsekvenser förarbetsmarknaden.När jag ser statsrådets svar här, tycker jag att detungefär verkar som så att statsrådet vill vänta ochse. Jag hade för min del förväntat mig att betydligtmer kraftfulla åtgärder hade föreslagits.Anf. 103 (m):Herr talman! Jag hade kunnat hjälpa till att göralistan längre med exempel på de problem som vi fårinformation om. Efter att ha diskuterat vad mankan tänka sig att göra för att åtgärda dessa problemhar jag emellertid konstaterat att vi inte kommerifrån ingrepp i de styrsystem som harbeslutat om. Jag tycker därför att det är oerhörtviktigt att få ett gediget beslutsunderlag frånSkolverket.Den allvarliga situationen för de ungdomar som dethär handlar har emellertid gjort att jag frånSkolverket har bett att få en preliminär bedömning.Man har genomfört en mätvecka ,och man kommer att genomföra flera. Det finnsockså en mängd överklagandeärenden som mankan studera. Jag hoppas därför att jag relativt snartskall ha ett något bättre underlag än vad jag har , som belyser om det finns en tendens eller omdet är enstaka händelser som vi får in rapporter om.Vi har också vidtagit den åtgärden -- som framgårav regeringens budgetförslag som lagts påriksdagens bord -- att vi när det gällerteknikerutbildningen, som är en utbildning inomden kommunala vuxenutbildningen , sagt att vivill att skall ge kommunernaskyldigheten att betala interkommunal ersättningom utbildnignen inte erbjuds i hemkommmunen.Vi säger också att detta skulle kunna gälla en delandra utbildningar och vill ha ett bemyndigande tillregeringen att göra en bedömning därvidlag. Det ären markering av att vi menar allvar med minauttalanden , som viinser att vi går in på ett område där vi litet grandpetar på det ansvar som vi gett kommunerna. Jagvill fortfarande tro att kommunerna är ''vuxna'' nogatt ta det ansvaret och fatta långsiktigt kloka beslut.Anf. 104 ():Herr talman! kom ca 1 500 överklagandenin till . Ett meranormalt antal skulle kanske ha varit 100 eller 200.Jag tycker att antalet överklaganden belyser väldigtväl dessa frågor. Dessutom vet statsrådet säkert atten hel del av besluten inte får överklagas enligtgällande regler. Så det är väldigt många fler somkänner sig orättvist behandlade.Jag skulle vilja fråga med anledning av detstatsrådet nu säger om att hon begärt att Skolverketskyndsamt skall redovisa det aktuella läget när detgäller överklagandeärenden, specialkurser ochgymnasial vuxenutbildning: Vad menas med''skyndsamt''? När kommer utredning?Anf. 105 (m):Herr talman! Jag talade med Skolverketsgeneraldirektör för någon vecka sedan om dettaoch begärde det muntligt. Det har bekräftatsgenom ett brev, som bör ha gått i väg vid det härlaget och där jag litet grand går in på detaljer i frågaom vad jag menar om en sådan utredning. När jagsäger ''skyndsamt'' utgår jag ifrån att det tar någonvecka, men jag törs inte ge något besked omexakt hur snabbt det kan gå.Det handlar ju om att försöka få en ännu tydligarebild. Det finns anledning för oss att skaffa fram denbilden, inte minst mot bakgrund av frågan om manskall ge ett bemyndigande till regeringen när detgäller teknikerutbildningen. Såvitt jag förstår finnsdet inom en del partier här i riksdagentveksamheter till om man skall fatta ett sådantbeslut.Jag tror att det är oerhört centralt att ungdomarsom vill fullfölja sin yrkesutbildning också har denmöjligheten, och inte är beroende av vilken de manbor i. Så är det tyvärr i dag.Anf. 106 ():Herr talman! När det gäller bemyndigande fickregeringen, om jag inte minns alldeles fel, ettbemyndigande redan under våren 1992.Regeringen hade alltså möjlighet att utnyttja det ivissa sammanhang.Det är riktigt som statsrådet säger att man i frågaom teknikerutbildningen har kommit med ettförslag som, såvitt jag kan förstå, innebär attkommunerna inte kan säga nej. Jagskulle vilja fråga: Är det en öppning som statsrådetavser att utnyttja även i andra sammanhang? Jagför min del ser gärna att regeringen får ettbemyndigande. Det finns ganska många merlågfrekventa utbildningar som i så fall borde fallainom samma ram som teknikerutbildningen. Är detstatsrådets avsikt att öka antalet kurser? Det kaninte bara röra sig om teknikerutbildningen.Anf. 107 (m):Herr talman! är detteknikerutbildningen som är aktuell, men låt osssäga så här: Det finns ett antal yrkesutbildningaroch vidareutbildningar som faller inom ramen fördet som är specialkurser ochpåbyggnadsutbildningar. Liknande utbildnigarfinns på andra yrkesområden, men då ligger deunder högskolan.Jag tror att det är nödvändigt att se till att vissasmala yrkesutbildningar finns tillgängliga för eleverfrån hela landet. Då kan man välja att fatta centralabeslut på litet olika sätt. Det är det jag vill ha ettordentligt underlag för, eftersom det något bryterdet mönster som vi har för den nyaansvarsfördelningen inom skolan. Jag är inteberedd att göra allvarliga ingrepp i det kommunalaansvar som kommunerna nu har fått. Jag tror attdecentralisering är rätt, men vi måste se till attmöjligheterna för elever att söka till vissayrkesutbildningar inte försvinner eller begränsas.Annars har vi fått ett problem som inte var förutsettoch som ingen heller är intresserad av att ha.Anf. 108 ():Herr talman! Jag skulle vilja säga som så att bådeden tidigare regeringen borde ha uppmärksammatoch den nuvarande måste uppmärksamma dessafrågor på ett helt annat sätt än man gjort. Man ärinne på en farlig väg när man införde de breda ochenhetliga programmen. Det innebär med andra ordatt det finns en mycket stor risk att mångfalden ochflexibiliteten försvinner ur vårt utbildningssystem.Som jag ser det måste det finnas plats förlågfrekventa utbildningar, och det måste finnasplats för olika former av påbyggnadsutbildningarosv. Det kan inte vara rimligt att en elev som är 15--definitivt skall bestämma sig för vilketyrkesområde han eller hon skall syssla med sedan.Det måste finnas flexibilitet, valfrihet och mångfaldi vårt framtida utbildningssystem. Delar statsrådetmin uppfattning i det avseendet?Anf. 109 (m):Herr talman! Mitt svar är ja. Jag vill också säga attjag tycker att det -- förutom att man inte kan väljaså tidigt -- skall vara möjligt att välja en bredaregrundutbildning i gymnasieskolan, även om man såsmåningom kommer på att man vill söka till enspeciell yrkesutbildning. Den möjligheten är tyvärrjust nu något begränsad. Det är ett fel som harkommit in i det nya systemet och som vi kanskemåste göra någonting åt.Anf. 110 ():Herr talman! Jag har en känsla av att statsrådet villså väl och att vi i många avseenden är ganskaöverens. Men jag tycker nog att det är väldigtviktigt att statsrådet tar itu med dessa frågor. Jagskulle vilja säga att det kanske är viktigare än attarbeta väldigt hårt med ett framtida betygssystem.Här har vi alltså många exempel på hur elever somhar goda betyg och är studiemotiverade sätts åtsidan under det att elever med sämre meriter ochsämre intressen inte kommer in på den utbildningsom de sökt till. Så tycker jag inte att det får vara.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:368 om riskkapitalför småföretagenAnf. 111 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förstärka de ickenystartade småföretagens tillgång på riskkapital.Riksdagen beslutade om riktlinjerför utskiftningen av vissa medel ur de förutvarandelöntagarfonderna. Sex riskkapitalbolag och tvåportföljförvaltande bolag har tillförts totalt 6,5miljarder kronor.Utskiftningen till privata ägare är i allt väsentligtgenomförd. Det innebär att verksamheten bedrivsi enlighet med resp. bolagsordning.Riskkapitalbolagen skall på kommersiella grunderinvestera i små och medelstora företag genom attförstärka företagens egna kapital. Det ökarmöjligheterna för banker att lämna lån. Därigenomfrämjas dessa företags långsiktiga utveckling.Samtidigt skall verksamheten leda till god ochlångsiktig avkastning för riskkapitalbolagens ägare,vilket måste beaktas i investeringsverksamheten.Industri- och nyföretagarfonden tillförs nu ökaderesurser och kommer att handlägga frågor om stödtill utvecklingsprojekt och nyföretagarlån. Stödettill produktutveckling m.m. avser i första handredan tidigare etablerade företag.De regionala utvecklingsfonderna har möjlighet attlämna lån m.m. på hög risknivå till små ochmedelstora företag, även sådana som inte ärnystartade. Denna möjlighet passar i de fall somMartin berör i sin fråga. Flera avutvecklingsfonderna har resurser kvar förnyutlåning. Fondernas verksamhet utreds förnärvarande.Jag vill betona att regeringens småföretagspolitik ihuvudsak är inriktad på generella åtgärder, såsomskattesänkningar och avreglering. Slutligen vill jagerinra om att statsmakterna har beslutat ominsatser för att tillförsäkra fortsatt verksamhet ivissa banker. Dessa åtgärder är av fundamentalbetydelse när det gäller småföretagens framtidamöjligheter att få lån.Anf. 112 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Jag tycker dock inte att svaret var helttillfredsställande.Denna fråga har sin bakgrund i situationen för ettenskilt företag. Jag har inte närmare gått in på detfallet, eftersom jag vet att näringsministern inte kanyttra sig om det. Det rör ett enskilt företag i minhemtrakt i , , det svenskasmåföretagandets , som det ibland kallas.Det stora problemet för svenska småföretag är justnu tillgången på riskkapital. Det är inte en enstakaföreteelse, utan det är en reaktion som vi möterganska ofta när vi i olika sammanhang är ute ochtalar med representanter för näringslivet. När manhör näringsministerns beskrivning av läget ochverkligheten kan man tyvärr till viss del märka attden inte överensstämmer i alla avseenden med denbeskrivning som småföretag i min hemregion germig.De nya riskkapitalbolag som skall tillförsäkratillgång på kapital gör det först och främst genomägartillskott. Småföretagen i min hemregion, ochsäkert på många andra ställen, är inte specielltintresserade av att bli socialiserade eller övertagnai en eller annan form av riskkapitalbolag. Industri-och nyföretagarfondens produktutveckligsstödriktar sig främst till nyföretagande, och man harmycket svårt att få resurser därifrån. Dessutom ärutvecklingsfondernas medel i det närmaste slut ochmycket svårt att få.Detta visar att statliga insatser är en nödvändighetnär den finansiella marknaden inte klarar avsituationen. Det är viktigt att man nu inte låtermarknadseuforin gälla. Om inte annat bordefinansministerns tilltro till bankerna och detfinansiella systemet uppmärksammas avnäringsministern.Det som behövs är nya former och ännu mer nyamedel. Det är det jag vill ha från näringsministern.Jag hoppas att han kan ge mig besked i nästa inlägg.Anf. 113 Näringsminister ():Herr talman! Först skall konstateras att de svenskasmåföretagens egna kapital är mycket lågt jämförtmed företag i nästan hela . Det är enföljd av en hårdbeskattning av denna kategoriföretag i . Det gör att de ärmer sårbara.Det finns mycket pengar i banksystemet totalt setti form av lånekapacitet, ungefär 1 000 miljarder.Statliga medel kan aldrig ersätta dem. Det är därförvi går in med bankgarantin, så att bankerna skallbörja bedriva mer normal verksamhet med vanligkreditgivning.Riskkapitalbolagen skall vara kommersiella. Precissom säger vill de flestasmåföretagare inte ha statliga delägare.Riskkapitalbolagen kan gå in med ett delägande ibolagen, men de kan också ge vinstandelslån ocholika typer av risklån. Det står öppet att användaalla upptänkliga olika instrument.Dessa riskkapitalbolag representerar de absolutstörsta satsningarna som gjorts i undersenare tid på att stärka riskkapitalmarknaden fördenna typ av företag. Det kommer alltid att ställaskrav på mer medel. Men det är ofta nog krav påsubventioner, pengar som vi inte tror skall delas utmed skattemedel. Vi skall i stället se till, vilket vihar gjort, att sänka skattetrycket totalt sett förföretagen så att lönsamheten ökas och därmedderas förmåga att kunna finansiera sig.Herr talman! Jag vill nämna att riksdagenunder har beslutat omskattesänkningar för företag på 40 miljarder kronorper år. Vi har fått konkurrenskraftsförbättringar påuppåt , de största i modern tid.Anf. 114 ():Herr talman! Jag instämmer i vikten av att på olikasätt få konkurrensfördelar för det svenskanäringslivet gentemot omvärlden. Det kankonstateras att den största effekten gavs avregeringens -- och oppositionens, det skallmedges -- misslyckande med den ekonomiskapolitiken. Det har sina både goda och dåliga sidor.När det gäller bankgarantin och tillgången påriskkapital är det bästa på lång sikt självfallet attbankerna och det finansiella systemet tillgodoserdessa krav. Men det gör de inte , och dekommer antagligen inte att kunna göra det underöverskådlig tid. Finansministern har uttalat sig omdet kraftiga räntegap som finns. Jag vet inte vadfinansministern anser om det. Jag skall inte läggaord i munnen på henne. Men det finns ett problemmed en oerhörd restriktivitet.Riskkapitalbolagen gör stora satsningar, somnäringsministern säger. Det är mycket storaresurser som förs in. Men det är konjunkturen somkräver det. Det finns ingenting som tyder på attmedlen behöver minskas.Anf. 115 Näringsminister ():Herr talman! Först till riskkapitalbolagen. Det ären mycket stor satsning. De har varit i gång i sexveckor. De har ännu knappast haft möjlighet attvisa framfötterna och vad de kommer att göra. Vifår utvärdera dem när de fåttvisa upp sig i sin verksamhet.När det gäller konkurrenskraftsförbättringarmedför delvis de stora skattesänkningarna sådana.Sedan håller jag gärna med om att de facto-devalveringen gav en stor förbättring, även om vigärna hade sett att det i stället hade skett genomännu större sänkningar av arbetsgivaravgifterna.Det hade blivit bättre ur många synvinklar.Till sist: Företagen måste ges möjligheter att tjänapengar. Lån är endast ett substitut för det egnakapitalet. Egentligen har småföretagen för mycketlån i förhållande till det egna kapitalet. De har förlåg lönsamhet.Anf. 116 ():Herr talman! Den låga lönsamheten behöver vi intetvista om. Vi är väl i dessa tider tämligen överensom att det är ett stort problem.Jag kan hålla med näringsministern om att det ännuså länge är för tidigt att definitivt döma de olikaformerna av riskkapitalbolag. Men många svenskasmåföretag upplever svårigheterna som akuta. Därdet finns idéer, framtidstro och optimism finns intemöjligheterna. Det är just detta som jag hoppas attregeringen kommer att studera ytterligare. Icentrum för utvärderingen av riskkapitalbolagenmåste finnas de svenska småföretagens möjligheteratt göra produktiva investeringar.Anf. 117 Näringsminister ():Herr talman! Den uppfattningen delar jag helt ochhållet. Hela arbetet med bankgarantin syftar till atttillgodose företagens försörjning av vettigakrediter. Skulle staten gå in ytterligare, skulle vitvingas låna upp pengar och knuffa ut andra företagfrån kreditmarknaden för att kunna ge till vissasorters bolag. Det är det som är problemet. Dentypen av operationer är vi inte betjänta av.Bankgarantin skall däremot syfta till att få en mernormal försörjning av krediter. Det skall den ledatill under detta år och . Dettaskall föjas upp, precis som riskkapitalbolagensförmåga att agera. Det skall också göras medytterligare åtgärder som kan bli aktuella för demindre och medelstora företagen, bl.a. påskatteområdet.Anf. 118 ():Herr talman! Det känns skönt att veta attnäringsministern avser att göra en sådan översyn.Jag tror dock att det är felaktigt och litet farligt atttotalt döma ut möjligheten att staten i olika formerlånar till detta. Till viss del lånar man till allverksamhet som staten bedriver i olika former. Jagtror att det är för tidigt att döma ut detta. Detbehöver inte innebära att övriga långivare trängsut. Det är en något förenklad verklighetsbild.Det bästa vore naturligtvis om de svenskasmåföretagen kunde klara sig på den ordinariefinansiella marknaden. Men det finns inte någonordinarie finansiell marknad. De svenskasmåföretagen kommer därför att behöva ett ännustörre riskkapitaltillskott än vad riskkapitalbolageni dag förfogar över. Regeringen har därmedanledning att återkomma till . Det hoppasjag i varje fall.Anf. 119 Näringsminister ():Herr talman! Först bör kanske noteras att man skallskilja på lån och riskkapital. Lån skall i normalfalletinte vara riskkapital.