prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Detvar också uppfattningen hos de som talade införutskottet.Vi tycker att bankintressen kanske är litet starktföreträdda i Bankbyrån, vilket också HansGustafsson nämnde. Det kan vara svårt för deförfördelade att över huvud taget känna tilltro tillde beslut som kan föranledas av derasöverklaganden i personliga ärenden.Det är därför synnerligen angeläget attBankombudsmannen kommer till stånd och attarbetet organiseras på rätt sätt. Utskottet begär atten utredning tillsätts och ser fram mot att densnabbt utarbetar ett förslag till hurBankombudsmannen skall organiseras, så att ettbeslut kan fattas under vårriksdagen. Jag tycker attvi har fått signaler från departementen om att såskulle kunna bli fallet.Fru talman! Eftersom ärendet inte ärkontroversiellt, och vi skall spara tid, yrkar jagavslutningsvis bifall till utskottets hemställan ochavslag på meningsyttringen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § betänkande1993/94:NU11 Småföretagsutveckling(prop.1993/94:40).Anf. 21 Näringsminister ():Fru talman! Den första proposition somNäringsdepartementet lade fram varett handlingsprogram på småföretagarområdet föratt stärka svenskt småföretagande. harunder haft västvärldens kanske hårdastebeskattning av mindre och medelstora företag. Dethade lett fram till att vi hade i förhållandetill vår befolkning endast en tredjedel så mångasysselsatta i företag med under 100 anställda somgenomsnittligt i övriga västvärlden.Sedan dess har vi radikalt förändratsmåföretagarklimatet. Vi har tagit bortförmögenhetsskatten på arbetande kapital ismåföretagen. Vi har gjort bolagsbeskattningen tillden mest konkurrenskraftiga i OECD-området. Viär på väg att reformera reglerna när det gällerkvittningsrätt vid nystart av företag och beskattningav handelsbolag.Vi håller på att förändra reglerna för riskkapitaletsbeskattning i mindre och medelstora företag. Detbör kunna leda till att andelen ägarkapital i mindreoch medelstora företag kan komma att närma sigdet som gäller ute i övriga . är andelenägarkapital i genomsnitt ungefär hälften så stortsom i övriga västvärlden. Det har gjort de mindreoch medelstora företagen mer sårbara, och de harhaft svårare att klara stora påfrestningar i sambandmed lågkonjunkturer.Vi har genomfört betydande avregleringar. Vi harkonkurrensutsatt nya marknader, och vi haråterupprättat företagaren som en person som harförmåga och möjlighet att bidra mycket aktivt tillatt föra ut ur nuvarande ekonomiskaproblem.Det går inte att ha företag utan företagare.Beskattar man sönder företagaren förstör manockså i praktiken småföretagarklimatet i Sverige.En av de största saker som har gjorts under degångna två åren är just att förbättrasmåföretagarklimatet.Vi har även introducerat en riskkapitalstruktur viamedel från löntagarfonderna. Det har inrättas tvåstora portföljbolag med sex riskkapitalbolag medsyfte att satsa på snabbväxande mindre ochmedelstora innovativa företag. Dessa företag harsteg för steg kommit i gång och placerar nu pengari den takt som var åsyftad.Alla kommer inte att få riskkapital från denriskkapitalstrukturen. Det har heller inte varitmeningen. Riskkapitalet kommer de företag till delsom har de största förutsättningarna att kunna växaoch därmed skapa nya arbetstillfällen och nyaprodukter.Riskkapitalstrukturen är på väg att steg för steglyckas föra ut riskkapital i det arbete det skallgenomföra i småföretagarstrukturerna. Samtidigtär vi på väg att placera ägandet i dessa bolag på ettsätt som långsiktigt kommer att trygga derasverksamhet inriktad mot innovativa mindre ochmedelstora företag. De är tilldominerande delen ägda av privata personer. Mengenom den proposition som näringsutskottetsbetänkande nr 11 behandlar kommer detlångsiktiga ägandet att säkras och därmed ävenderas inriktning.Vi har även fördubblat Industri- ochnyföretagarfonden och etablerat nyföretagarlån förs.k. fria uppfinnare eller fria företagare medsnabbväxande produkter så att de kan finansiera sinverksamhet och därmed öka expansionskraften idet svenska näringslivet.Industri- och nyföretagarfonden samarbetar medutvecklingsfonderna, handelskammarsystemet,och banker runt om i landetsom försöker ta fram attraktiva nya företag ellernya produkter som skall kunna få stöd ochfinansiering via Industri- och nyföretagarfonden.Fonden har på utomordentligt ökat sinlångivning till denna typ av projekt på ett mycketföredömligt och snabbt sätt. har i mindreskala denna typ av lån även kunnat lämnas avutvecklingsfonderna.Förutom riskkapitalbolagsstrukturen och Industri-och nyföretagarfonden har vi också stärktmöjligheterna runt våra högskolor att kunna dranytta av de nya idéer, nya produkter och nyaforskningsresultat som kommer fram.Genom inrättandet av teknikbrostiftelserna skaparvi den bas som behövs för att gifta sammanforskningen med företagare och entreprenörer ochdärmed kunna kommersialisera en del av de patentoch uppfinningar som kommer fram och ta dem tillvara i nya produkter, nya företag och nyaarbetstillfällen i Sverige.I föreliggande proposition nr 40, som behandlas inäringsutskottets betänkande nr 11, utvärderas ochföreslås förändringar i utvecklingsfondsstrukturensom ett ytterligare ben i förändringen ochstärkandet av småföretagarklimatet i Sverige.Utvecklingsfonderna instiftades . Det ärdärför naturligt att efter deras startutvärdera dem för att kunna stärka deraskonkurrenskraft och vässa dem efter dessa 15 årserfarenhet.I den nya stiftelselagen finns också ett mycket klartoch entydigt krav på att det skulle vara bolag istället för stiftelser i och med att de varanslagsfinasierade. Det finns ett statligt behov attkunna påverka utvecklingsfonder i en del län somtidvis fungerar mindre bra, medanutvecklingsfonder i andra har fungerat alldelesutomordentligt bra. Det finns också ett behov attstärka företagarinflytandet inomutvecklingsfondsstrukturen.Det är av dessa skäl som vi skall bilda ettmoderbolag, ett centralt utvecklingsbolag, somskall arbeta tillsammans med staten ochföretagarorganisationer. De skall sedan äga knappmajoritet i bolagen ute i länen. Därigenom stärkervi företagarinflytandet samt det lokalapolitikerinflytandet i respektive utvecklingsbolag.De får mer karaktär av företagarfolkrörelse ochmindre karaktär av offentligföretagarrörelse. Jagtror att det har en starkt positiv effekt påföretagarnas intresse för utvecklingsbolagen.Vi genomför också en centralisering av lånefonden.Då får vi möjligheter att se till att den kommer ut iarbete i form av lån till bolagen.Utvecklingsbolagen kommer i fortsättningen att haett lokalt beslutsfattande, men det utvecklingsbolagsom inte har möjlighet att utnyttja hela sin lånefondkan låta en del av den utnyttjas av andrautvecklingsbolag och därmed skapa ytterligarehävstångseffekter genom ett bättre utnyttjande avde totala låneresurserna.Samtidigt stoppar vi under ett antal årindragningarna från utvecklingsfondernaslånekapacit eftersom det finns en fortsatt brist påriskvilligt kapital, i synnerhet till de mindre ochmedelstora företagen.I den här propositionen lägger vi också förslag omatt fördela ut en del av ägandet iriskkapitalstrukturen, dvs. Viplacerar av aktieägandet där i Industri- ochnyföretagarfonden. lägger vi i moderbolagettill utvecklingsbolagen. kommer att hamnai teknikbrostiftelserna. Därigenom skapar vi eninbördes konkurrens mellan dessa om kapitalet iAtle och och de sex riskkapitalbolagen. Ingenblir så stor i och att de kan ge order tilldem, men de blir inte heller för små. De måste hakontakter och därmed kontaktytor. De skapardärmed ett mötestorg som är formaliserat förspontana kontakter mellan utvecklingsbolagen,teknikbrostiftelserna, Industri- ochnyföretagarfonden och riskkapitalstrukturen.Därigenom åstadkommer vi också att ochBure får en långsiktig ägare som kommer atttillförsäkra dem möjligheten att jobba med mindreoch medelstora företags riskkapitalförsörjning.Man får en långsiktighet i agerandet, i synnerhetmed de rösträttsbegränsningar som gäller i dessabolag. Därmed skapar vi genom en serie beslut enstark struktur som skall kunna stärka mindre ochmedelstora svenska företag.Jag vill betona att detta är bidrag tilllösningen. Grunden till varje effektivt starktnyföretagande i mindre och medelstora företag äratt näringsklimatet är förmånligt. Då har företagensjälva förmåga att utvecklas och generera vinstersom kan återinvesteras. Därmed stärks företagen.Totalt sett innebär detta närmast en mycket radikalförändring av småföretagarklimatet i . Jagvågar säga att vi är på väg att få ett av västvärldensmest konkurrenskraftiga småföretagarklimat.Förutom alla de förslag och förändringar som hargjorts kommer vi även i samband medbudgetpropositionen att återkomma medytterligare förslag om den s.k.innovationsprocessen med anledning av innovationsutredning. Jag tror att detfinns ytterligare saker att göra i de tidigautvecklingsskedena av nya produkter och nyaföretag.Anf. 22 ():Fru talman! I frågan om småföretagsutveckling harvi socialdemokrater uppfattat att det råder en bredpolitisk enighet om vikten av samrådslösningar.Det är därför olyckligt att regeringsföreträdarnahänfaller till ideologiskt agerande när det gällerkonkreta lösningar.Det har varit vår ambition att öppna diskussionen idessa frågor för att se möjligheten till bredalösningar. Denna förhoppning ökade närnäringsministern i propositionen gjorde ytterligareen reträtt i frågan om utvecklingsfonderna.Det är därför med besvikelse som jag kankonstatera att det inte har funnits samma öppenhetfrån den sittande regeringen. Detta bekräftas ocksåav näringsministerns inlägg i kammaren i dag.Det framkommer även med allt större tydlighet idebatterna ute i landet att avvecklingav alla statliga insatser nu börjar ifrågasättas av alltfler. Man kan fråga sig hur länge ochFolkpartiet kan blunda för denna verklighet.Fru talman! I propositionen omsmåföretagsutveckling påminner regeringen om sinegen regeringsdeklaration . Manbör fästa läsarnas uppmärksamhet på dettadokument. Det tyder på en viss omedvetenhet omhändelsernas gång. Så här uttryckte statsministerndetta: ''Av största vikt för ekonomiskautveckling blir att små- ochnyföretagandet får en renässans''. Vidare angavs attSverige skulle återupprättas som en tillväxt- ochföretagarnation med en stark och växandeekonomi.Dessa stolta paroller skall ses i ljuset av denfaktiska utvecklingen . Sverigestillväxt har varit negativ. Det har aldrighänt tidigare . harfolkhushållet förlorat av BNP, vilket motsvararca 86 miljarder kronor.För småföretagen finns siffror som med förödandetydlighet beskriver utvecklingen. Dessa uppgifternär det gäller konkurser och nyföretagande talarför sig själva. var antalet konkurser nästan10 000. var det 17 000 och 1992 21 000. Närdet gäller antalet nyetableringar var det 199024 000, 1991 19 000 och 1992 17 000. Under deförsta nio månaderna 1993 har 15 000 företag gått ikonkurs.Antalet konkurser har aldrig varit högre. Sedanregeringen tillträdde har över 35 000småföretag gått i konkurs. För första gångenöverstiger antalet konkurser antalet nyetableradeföretag. Småföretagens renässans blev enkonkursernas pånyttfödelse.Här infinner sig frågan vilka åtgärder somnäringsministern vidtagit för att stoppa dennautslagning.Fru talman! Den katastrofala ekonomiskautvecklingen beror till en del på faktorer som interegeringen kunnat rå över. Den dåliga utvecklingeni vår omvärld har dock förvärrats av regeringensmisstag. Den svenska nedgången är så stor att dentill stor del måste förklaras av inhemska faktorer.Regeringens stora misstag har varit att strama åt enredan i utgångsläget extremt svag inhemskefterfrågan. Detta har speciellt drabbatsmåföretagen som är starkt beroende avutvecklingen på hemmamarknaden. Flera avsmåföretagens konkurser hade kunnat undvikas omregeringen hade fört en annan politik.Vi socialdemokrater vill föra en annan politik änregeringen, vilket vi redovisat i partimotionen omden ekonomiska politiken. Vi tror att det är genomen kombination av ekonomisk politik och en aktivnäringspolitik som en god småföretagsutvecklingskall befrämjas. Det främsta problemet försmåföretagen ligger inte -- som regeringentror -- i oförmånliga skattebestämmelser ellerregler om anställningsskydd. Det akuta problemetär helt enkelt brist på kunder och för att åtgärdadetta krävs omedelbara stimulansåtgärder.Den aktiva näringspolitik som skall undanröjasmåföretagens problem handlar om åtgärder inomett brett spektrum. Insatser för småföretagen måsteske inom ramen för en samlad näringspolitik somsyftar till att befrämja en nödvändig förnyelse avsvenskt näringsliv. Vår framtid ligger inte i attkonkurrera med enkla produkter och låga löner.Det är viktigt att stödet till småföretagen befrämjaren utveckling mot ett allt större inslag av enkunskapsintensiv produktion.De för dagen viktigaste åtgärderna för att befrämjaen bra småföretagsutveckling är, enligtsocialdemokraternas uppfattning, insatser för attstimulera till kompetensutveckling ochproduktförnyelse samt för att underlättakapitalförsörjningen. Här spelarutvecklingsfonderna en central roll. Den frågan harvi behandlat i vår motion och i våra reservationertill utskottets betänkande.När det gäller kapitalförsörjningen, som förnärvarande är den kanske viktigaste frågan försmåföretag, är det bara att konstatera attregeringens konstruktion med riskkapitalbolag ärett misslyckande. Kapitalet i bolagen inte småföretagen till godo. Helakonstruktionen är ett misslyckande ursmåföretagarnas perspektiv. I vår motion har viföreslagit att staten skall sälja aktierna i ochBure och i stället föra pengarna tillutvecklingsfonderna.Vi delar regeringens uppfattning att den tidigarebeslutade indragningen av medel från fonderna inteskall genomföras. Enligt vår uppfattning bör deregionala bolagen ha stor frihet att arbeta med olikafinansieringsformer. Denna möjlighet tillflexibilitet bör inte begränsas, vilket delvis skullebli effekten av propositionen i fråga omanvändande av amorteringslån.När det gäller avkastningskrav på Lånefonden bördet sättas så lågt att de regionala bolagen inteförhindras att satsa på nya produkter och nyaföretag. Detta innebär att det föreslagnaavkastningsmålet -- dvs. att hålla fonden realtintakt -- kan vara alldeles för högt ställt. Vi anser i stället bör sätta målet till att fonden nominelltskall bevara sitt kapital. Detta skulle skapa ettstörre utrymme för nysatsningar.För att snabbt underlätta situationen har vi vidareföreslagit att AP-fonderna ska medges rätt attplacera ytterligare i aktier imindre och medelstora företag. För att nå en breduppslutning är vi självklart beredda att diskuteraformerna för denna utökade placeringsrätt.Fru talman! Låt mig också peka på det faktum attSocialdemokraterna har lagt fram ett stort antalförslag om olika småföretagssatsningar i riksdagen.Förslagen ingår i en strategi för att åstadkommanyetablering av småföretag, men framför allt för attfå de redan befintliga företagen att växa. Förslaghar framförts om exportstöd, tekniköverföring,forskningsinsatser, kompetensutveckling ochåtgärder mot ekobrott.Alla dessa för småföretagsamheten viktiga åtgärderhar blockerats av den borgerligariksdagsmajoriteten. Det är förödande. Vi behöversamverkan, inte motsättning, kringsmåföretagsfrågorna.Fru talman! Vi socialdemokrater finner förslagetatt överföra utvecklingsfonderna till bolagändamålsenligt. Vi tycker dock att det centralabolaget bör ligga under . Det är ocksåviktigt att företrädare för näringslivet gesmöjligheter att som ägare i moderbolaget ingå istyrelsen.Vad som förvånar oss är att detta inte skall gällaLandstingsförbundet, som enligt förslagetutestängs från moderbolaget trots att man därifrånär beredd att tillskjuta medel. Vi socialdemokratertycker att grundprincipen för ägarförhållanden ochstyrelserepresentation är att de som tillskjuteraktiekapital ges inflytande därefter.Lika ologiskt är det att regionala organisationerinte skall ha möjlighet att få majoritet i de regionalabolagen. Detta förhållande visar vilken tilltro tilldecentralisering som regeringen har. Visocialdemokrater anser att en av de viktigasteuppgifterna för näringspolitiken är att den liggernära den verklighet som finns på de lokala ochregionala planen. Det är av mycket stort intresse attdet finns en uppslutning kring fondens verksamhet.Fru talman! Den borgerliga majoriteten visar sincentralistiska syn på dessa frågor. Det tycker vi ärolyckligt. Därför anser vi att det centrala bolagetskall kunna välja den regionala lösning som gerbästa effekten för småföretagsverksamheten.Också när det gäller det kvinnliga företagandetsaknas visionerna. Vi anser att man bör görasärskilda insatser för att stödja kvinnor som villstarta egna företag eller på annat sätt engagera sigi små och medelstora företag.Detta gäller inte minst verksamheten på mindreorter i glesbygd. har i en rapport pekat påatt kvinnor har speciella problem när de ska startaegna företag. Därför föreslår man särskildastödåtgärder när det gäller utbildning, forskning,ekonomiskt stöd och rådgivning och även förkvinnligt nätverksbyggande.Fru talman! När det gäller frågan om uppsägning avavtalet med landstingen tycker vi socialdemokrateratt det är viktigt att utvecklingsfonderna inte blirlamslagna fram till dess att en ny organisationträder i kraft. Det förslag som ges i propositionenkan innebära att personalen sägs upp redan före jul.Att döma av den osäkerhet som finns när det gällerfinanseringen kan det dröja innan nyanställningarsker i det nya bolaget.Detta är orimligt. Förslaget innebär också storarisker för att de bästa medarbetarna hoppar avutvecklingsfonderna. Därför anser vi att det ärviktigt att via sitt ägande fårinsyn i moderbolaget och därigenom kan föra debesvärliga personalfrågorna till en så bra lösningsom möjligt.Jag vill ta tillfället i akt att fråga näringsministernom hur han praktiskt vill gå till väga för att lösaproblemet. Det kan väl inte vara så att de anställdaskall få uppsägningen som en julklapp?Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillsamtliga socialdemokratiska reservationer.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Det finns anledning att konstatera attnäringsklimatet i steg för steg gått tillbaka. Den relativatillväxten har under den senaste tjugoårsperiodenhela tiden sjunkit i förhållande till övrigavästvärlden. Det sker nu en vändning.Vi fick överta en finanskris som kanske var denvärsta genomlevt och enindustrikris som var fullt i klass med 30-talets. Denkrisen ändrar man inte på annat sätt än genom attstärka villkoren för det svenska näringslivets sätt attarbeta och konkurrera.Det går inte att tro att det vore en lösning att ökakonsumtionen, låna mer pengar och driva nedvalutans värde ytterligare. Det var det man gjordeunder . Man drev att bli ettlåglöneland, i stället för att göra det till ett land somsatsar på investeringar i näringslivet, investeringar iproduktionen och investeringar i personalen. Dettaskulle ha stärkt nationellakonkurrenskraft, och därmed skulle vi hakonkurrerat med kompetent personal och nyaprodukter.Regeringen har därför valt att steg för steg påområde efter område försöka skapa de mestkonkurrenskraftiga reglerna för svensk produktionoch svenskt företagande. Därmed vill vi dra Sverigeur det utomordentligt besvärliga läge som landetbefann sig i vid tiden för förra valet.Vi ser nu att produktionen börjar stiga. Vi ser attkonkurskurvan viker och att näringslivet steg försteg börjar dra iväg uppåt. Vi är på väg mot ett avde största handelsöverskott per capita vi har haft iSverige.Vi tacklar också allt som rörekobrottslighet beträffande företag. Vi reformerarnu utvecklingsfondstrukturen för att göra denvassare så att svenskt småföretagande kan stärkas.Vi försöker skapa en företagarfolkrörelse meddecentraliserade beslutsfattanden bland lokalaföretagare och politiker. Besluten skall inte fattasav enbart politiker, vilket är fallet . Vieffektiviserar Lånefonden och skapar enriskkapitalstruktur som kanske gör att någonmiljard kronor investeras i mindre och medelstoraföretag innevarande år. Vi skapar ett bra klimatkring universitet och högskolor med hjälp avteknikbrostiftelser som skall gifta sammanentreprenörer med ny vetenskap, nya produkteroch nya rön. Det skulle kunna dra urnuvarande problem. Vi eftersträvar nya produktersom orkar bära ett bra löneläge.Jag vill inte ha ett land där man tror att man kandriva företag utan företagare. Jag vill ha ett landdär företagarklimatet är bra och där vi konkurrerarmed avancerade produkter och kompetentpersonal. Jag vill inte att blir ettlåglöneland. Det är därför vi måste investera iproduktionen, i företagen, i framtiden.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är bra att näringsministern tar uppatt utveckling måste bygga på en fortsattutveckling framför allt av nyskapande ochlivskraftiga produkter med stort kunskapsinnehåll.Jag delar den uppfattningen.Näringsministern undvek att svara på mina frågor.När det gäller regeringens satsning på utbildningkan vi konstatera att det inte sker någon utbildningi de svenska företagen . Skälet är att något stödtill den typen av vidareutveckling av personaleninte finns i regeringens nuvarande arsenal.En annan sak som jag tycker att det är viktigt attnäringsministern funderar över är frågan om hurriskkapitalet skall finansieras och hur det skallkomma ut till de berörda företagen. Det är mycketfå av de små och medelstora företagen, om ensnågot, som har kunnat få riskkapital frånriskkapitalbolagen.Därför tycker vi att det är bra att näringsministernhar ändrat uppfattning om utvecklingsfonderna ochsatsar mer på lånefonden för utvecklingsfonderna.Anf. 25 Näringsminister ():Fru talman! Det är ingen tvekan om attföretagarklimatet behövde stärkas. Under dengamla regeringen hade vi förmodligen de hårdastbeskattade mindre och medelstora företagen ivästvärlden. Det är ingen tillfällighet att det leddetill att vi fick väldigt få småföretag i problemet löser man inte, som tro, med industristöd, bidrag och lån, som görföretagaren totalt beroende av politiker.Småföretagarkultur skapas genom stoltaföretagare, som om de är duktiga har möjligheteratt tjäna pengar och bygga upp sina företag.Det är därför som vi ipraktiken genomför nästan hela handlingsprogram för att stärkaföretagen. Vi går igenom utvecklingsfonderna föratt delvis -- och jag menar delvis -- avpolitisera democh öka företagarinflytandet. Det är vad vi sysslarmed. Självfallet skall det vara lokala företagare utei länen som jobbar i utvecklingsbolagen. Detskapar det bästa beslutsfattadet.När det gäller övergången från utvecklingsfond tillutvecklingsbolag är det uppenbart så, att vi redannu ligger långt framme i förberedelserna för enförändring. Den skall ske så smidigt som möjligt,och vi räknar med att kunnatillsätta organisationskommittén, i första rummetmed företrädare för de anställda iutvecklingsfonderna men självfallet också med folkfrån landstingen.Mats borde titta litet påriskkapitalbolagens aktivitet. De är inte lösningenpå företagens riskkapitalförsörjning, men de är endel av lösningen. När man innevarande år placeraruppemot i mindre ochmedelstora företag löser det långt ifrån allaproblem, men det är ett bidrag till snabbväxandeföretag med ungefär så mycket att göra som deklarar av.Riskkapitalbolagsstrukturen kommer självfallet attsteg för steg bli effektivare, men i grunden är detändå så, , att det är lönsammaföretagare och företag som bygger företagandet.Det är inte bidrag eller politikerstyrning utan ettbra företagarklimat.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är viktigt att företagen ärlönsamma. Det är förutsättningen för tryggaanställningsförhållanden i företagen. I den frågandelar jag helt näringsministerns uppfattning.Myten om de hårda beskattningsregler som alltidhar funnits i enligt näringsministernstämmer inte helt. Jag kan medge att det har funnitsdelar i skatteförslagen som har varit betungande förframför allt småföretag och egenföretagare.