prot · GG09114 · 1993-05-24 00:00:00 — Vi har haft ett antal problem. Det harvarit den allmänna djupa lågkonjunktur som vibefinner oss i, den djupaste . Denhar också påverkat inrikesflyget och flygtrafikenöver huvud taget.Det andra problemet är sammanslagningen av SASoch Linjeflyg. Det har skapat problem av olika slagrent företagsmässigt. Passagerarna har upplevtdetta negativt under den här tiden.Det tredje problemet är avregleringen. Det finns entendens att man skyller de problem som har varit påsjälva avregleringen. Jag tror att vi skall varamedvetna om alla dessa tre steg.När det gäller utrikesflyget och Europatrafiken ärdet mycket som talar för att --Arlandakommer att vara mycket viktigt som ett nav också iframtiden. I de studier som gjorts inomAlcazarprojektet visar det sig att --inte kommer att drabbas av någonförsämring av trafiken jämfört med nuläget. Detfinns kritiker som upprepar den felaktiga bilden attdetta projekt skulle innebära att SAS skulle flyttaöver linjer från till Köpenhamn.SAS har haft strategin att först startainterkontinentala linjer från . Närsedan trafikunderlaget har ökat eller konkurrenteretablerat sig, har man kompletterat meddirektlinjer till och Oslo.Under 1980-talet växte den svenska marknadenmycket snabbare än exempelvis den danska ochden nordtyska, som ju utgör Köpenhamnstrafikunderlag. Därför har det blivit så att allt flerdirektlinjer har tillkommit till Stockholm.Alcazarstudien innebär alltså ingen förändringhärvidlag. kommer att fortsätta attvara SAS huvudnav, kompletterat med direktlinjerdär så är ekonomiskt lämpligt. Det räcker med attstudera befolkningsunderlaget när det gäller deinrikeslinjer som matar på till resp.Köpenhamn för att förstå att kommeratt fortsätta att ha en mycket stark ställning i dendelen.Sedan frågar om det beror på attregeringen inte vet, att mitt svar inte innehållernågra mer detaljerade uppgifter i denna del. Ja, detär faktiskt så att det inte finns någon somexakt kan förutsäga hur det här mönstret kommeratt utveckla sig.När det gäller sysselsättningssituationen för deanställda innebär det förslag som ligger att självaflygverksamheten fortsätter i de nationellabolagens regi. SAS kommer fortsättningsvis att ägaflygplanen och ha sitt eget huvudkontor kvar iFrösundavik. De anställda i flygverksamhetenkommer att vara direkt anställda i SAS. Det ärandra faktorer än ett eventuellt projekt av Alcazarstyp som kommer att påverka möjligheten att fåbehålla sin anställning.Det här projektet har tillkommit just för att SAS ärstarkt hotat i sin nuvarande form. Det är för att setill att företaget kan fortsätta att utvecklas somföretagsledningen har tagit initiativ till den härstudien.Herr talman! Slutligen vill jag peka på att någradirekta förhandlingar ännu inte har inletts. Det ärinformationsprocessen och processen inomföretaget som skall leda fram till att man skall taställning till huruvida man skall gå in iförhandlingar. Jag har erfarit att statensrepresentant i har en positiv värderingav det här projektet. Regeringen har ännu inte haftanledning att ta ställning till hur förhandlingarnaskall bedrivas.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för den senareinformationen. Sammanfattningsvis kan man alltsåsäga att statrådet nu säger att det inte sker någonförändring i förhållande till när det gäller deninternationella verksamheten på Arlanda.Huvudkontoret kommer, precis som , att varakvar i , och vi kommer att ha den del av detinternationella navet som har befunnit sigpå kvar.Det var precis den informationen som jag saknadei det ursprungliga svaret. Jag tycker att detta ärutmärkt. Men låt mig citera en artikel som stod attläsa . Den är egentligen en replik på denartikel om statsrådet har skrivit. Där säger , som är ordförande för kabinpersonalen,att: ''Den detaljerade analysen, som genomförts i16 olika arbetsgrupper, har givit slutsatsen att ettsamarbete är bättre än att fortsätta var för sig. ''Detta är ett citat ur statsrådets artikel. Ordförandeför kabinpersonalen kommenterat detta medföljande:''Det förvånar oss att kommunikationsministernhaft möjlighet att sätta sig in i deras resultateftersom företagsledningen hävdat att deras arbeteännu inte är avslutat och eftersom någon som helstredovisning inför de fackliga organisationerna intehar skett.Dessutom, vore det inte bättre att sig en egen objektiv uppfattning i stället föratt oförbehållsamt lita på de företagsinternauppgifterna? ''Det som jag känner en oro inför är dettasistnämnda. Kommunikationsministern talar nu omformuleringar som han känner igen från en delandra håll, men var finns regeringens egen,självständiga bedömning av effekterna av det somsker? Jag vill understryka att det ärmycket möjligt att fusionsplanerna är riktiga och attdet är möjligt att de ger den effekt för bolaget sombolaget och ger uttryck för, men var kanman få en uppfattning om effekterna för de svenskakommunikationerna och för möjlighet attsätta sitt namn på den internationella kartan?Jag har berört effekterna för , mendet väsentligaste är självfallet effekterna förSverige i stort och för svenskt näringslivsmöjligheter. Vi har i alla andra sammanhangansträngt oss ganska mycket för att göra Sverigeoch naturligtvis också och Stockholmslän kända på den internationella kartan. Det ärklart att jag känner en utomordentligt stark oro, omvi nu står inför förändringar som gör att dessaansträngningar visar sig fruktlösa.Jag vill återkomma till frågan om statsrådet avseratt göra en sådan självständig bedömning aveffekterna av de fusionsplaner som SAS nu är innepå.Anf. 45 ():Herr talman! Jag har tagit mig till i dagför att delta i debatten med anledning av deninterpellation om som harriktat till kommunikationsministern. Eftersom jagkom litet tidigt, fick jag nu också höra hur man skall kunna skydda och bevarainrikesflyget och även utrikesflyget i . Jaghar även läst artikel i samma ämne.Jag vill rent politiskt säga att detsocialdemokratiska partiet har blivit ett parti som isamma sak kan tala med flera tungor. bevara och utveckla flygtrafiken i ,vilket är nödvändigt inte minst med tanke pågeografiska förhållanden. Socialdemokraterna iStockholm vill lägga ned , som ärförutsättningen för att huvudstaden skall ha en braflygservice och för att skall ha ett bra,billigt, avreglerat och servicehögt inrikesflyg.Anf. 46 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag upprepar det som jag sade i mitttidigare inlägg, att regeringen ännu inte har gjortnågon analys av . Jag harredovisat det material som vi har fått från SAS, ochdet är det som vi har att hålla oss till. Jag harockså sagt att statens representant i SAS styrelsehar ställt sig positiv till projektet. Regeringen harännu inte genomfört någon egen analys och har integett några instruktioner om hur förhandlingarnaskall drivas.Jag vill bara säga till att detrafikpolitiska mål som har antagitsjälvfallet ligger fast. Jag delar också om , som är oerhörtviktigt. Vi skall snart här ha en debatt om Brommaflygfält, och det finns all anledning att i olika delartillse att denna region med sitt mycket storaexportberoende och med sitt enorma behov avkontakter inte bara med utan också medresten av världen kan utvecklas och förbättras. Idenna region har ju vår exportindustri fortfarandei stor utsträckning sitt säte.Anf. 47 ():Herr talman! I sitt senaste inlägg sade statsrådet attregeringen ännu inte har gjort någon analys. Jaghoppas att jag får tolka orden ''ännu inte har gjort''som en öppning för att regeringen ändå har föravsikt att göra en självständig analys. Det är gottoch väl att bygga sin analys och sinaställningstaganden på informationer från kunnigapersoner inom bolaget. Jag utgår från att man dåockså tar hänsyn till det som tas fram av fackligaorganisationer och andra bedömare avutvecklingen när det gäller fusionsplanerna.Men det väsentliga för -- och jagförmodar att det gäller också för regeringen -- är attgöra en självständig analys, baserad på avoberoende personer gjorda utvärderingar,siffergenomgångar och bedömningar avutvecklingen inom både den internationella ochden europeiska flygverksamheten.Jag tolkar alltså, herr talman, avslutningsvisstatsrådets senaste svar så, att dennainterpellationsdebatt åtminstone har lett fram tillnågot, nämligen att regeringen har för avsikt attkomma tillbaka med en självständig analys aveffekterna av de fusionsplaner som SAS har föravsikt att genomföra.Anf. 48 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag vill inte på något sätt underskattadenna interpellationsdebatts betydelse. Jag villbara försäkra om att regeringen hardiskuterat . Jag har gjort enredovisning för regeringen, och vi har sagt att viskall avvakta tills vi får fram mera material ochdärefter skall komma fram till en slutsats.Inriktningen är tills vidare att vi skall följautvecklingen och att vi skall göra en analys ochframöver instruera vår representant i styrelsen.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1992/93:180 omBromma flygplatsAnf. 49 Kommunikationsminister ():Herr talman! har till mig ställt ettantal frågor rörande framtid.Den första frågan gäller om regeringen avser attföre valet besluta om en förlängning av avtaletmellan staden och staten om flygplats.Regeringen beslöt att geLuftfartsverket i uppdrag att med stadoch andra berörda parter förhandla fram ett nyttupplåtelseavtal för ommarkutnyttjande och verksamhet. Dettabeslut togs efter att staden i flera skrivelser begärtsådana förhandlingar. Såväl somden har således Stockholmskommunfullmäktige beslutat att skriva tillregeringen om detta. hänvisar iinterpellationen till majoritetsförhållandena iStockholms stadshus. Även om det givetvis är enönskan att ha breda majoriteter i olika frågor är detemellertid enligt vanliga demokratiska spelreglerdet beslut som majoriteten i kommunfullmäktigefattat som regeringen har att förhålla sig till.Vad gäller frågan om ett beslut om markupplåtelseskall avvakta koncessionsnämndens yttrande i denförnyade prövning av enligtmiljöskyddslagen som kommer att inledas inomkort, gäller att regeringen anser att detta är tvåolika aspekter av framtid. För att enfortsatt flygverksamhet skall kunna bedrivas påBromma krävs dels att det nuvarandemarkupplåtelseavtalet, som löper ut den 1 januari1997, ersätts med ett nytt avtal, dels att tillstånd ochvillkor enligt miljöskyddslagen fastläggs. Dessabåda processer avses ske parallellt och är enligtregeringens syn inte i sig kopplade till varandra.Kent tredje fråga gäller hur stortunderskott för som Luftfartsverketkommer att behöva täcka till följd av MalmöAviations konkurs. Det är riktigt att verket förnärvarande har en fordran för uteblivnaluftfartsavgifter på detta bolag. Detta är dock enfråga om uteblivna intäkter till ochflygplatssystemet som helhet. Det är enligt minmening fel att koppla denna fråga enbart tillBromma flygplats ekonomi, som fyra gäller om jag bedömer att kapacitet förreguljärflyget kan erbjudas på , åtminstoneefter det att en tredje rullbana kommit till stånd.Svaret på denna fråga är ja. kommer nären tredje rullbana öppnats att ha möjligheter tilltrafikökningar under överskådlig tid.Luftfartsverket värderar för övrigt just nu dennainvestering i ljuset av de miljövillkor för Arlandasom fastlagts av koncessionsnämnden. Det är dockviktigt att komma ihåg att på en avregleradflygmarknad som den svenska är detoperatörerna/flygbolagen som avgör vilkenflygplats som är mest lämplig för derasverksamhet -- så länge man kan möta de lokalamiljövillkoren på den aktuella flygplatsen.De två sista frågorna gäller om jag kommer attverka för att lokalisera allmänflyget till andraflygplatser i och om jag ärberedd att medverka till att finna en alternativlösning för affärsflyget som tillgodoser krav påtillgänglighet, god miljö och säkerhet och samtidigtär ekonomiskt försvarbar. ger härexempel på den typ av flygtrafik, allmänflyg,skolflyg och affärsflyg, som inte är möjlig ellerlämplig att lokalisera till . Det är inte minstmot denna bakgrund som regeringen anser att detär nödvändigt med ytterligare en flygplats iregionen utöver . Jag är förvisso beredd attmedverka till alternativa lösningar under deförutsättningar som frågeställaren pekar på. Tilldess att ett sådant alternativ har kunnat presenterasav regionen är emellertid fortsatt viktigsom en del i flygplatssystem.Anf. 50 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet försvaret. är en mycket märkligflygplats, på det sättet att den ligger så inklämd ibebyggelsen, där människor bor och verkardagligdags. Det är en miljöstörande verksamhet.Den leder till buller och emissioner till luft. Det harockså varit en del incidenter som lett till dödsfall,dock inte bland dem som bor i närheten. Man kanalltså mycket väl ifrågasätta denna placering av enflygplats.Det viktigaste i min interpellation är frågan ommarkavtalet. Jag kan förvisso hålla med statsrådetom att man kan se det som två skilda saker, attstaten tecknar avtal med en kommun och denmiljöprövning som görs. Men de kan också höraihop från ekonomisk synpunkt. , vars beslut kan dröja,begränsar flygtrafiken av miljöskäl, har detbetydelse för om man skall skriva någotmarkupplåtelseavtal. Förutsättningarna förflygverksamheten kan bli så begränsade att den blirolönsam.Det är en majoritet i som harsagt ja till fortsatt flygverksamhet på ochkan tänka sig ett markavtal med staten. Men vadjag har förstått finns begränsningar i verksamheteninskrivna. Bl.a. statsrådets eget parti har varit medoch beslutat om sådana.Det väsentliga är att en flygplats av detta slagdefinitivt skall kunna bära sina egna kostnader.Brommas ekonomi är mycket bräcklig. Statsrådetsvarar inte på min tredje fråga. Jag tog i mininterpellation upp konkurs. Dethar även varit andra konkurser. Aviationskonkurs leder faktiskt till att får ettnollresultat eller t.o.m. innebär en förlust förLuftfartsverket. Något slags internbokföring måsteväl ändå finnas på , där man mäterstart- och landningsavgifter för de olikaflygplatserna. är då en central punkt, medtanke på den ökning av trafiken som ägt rum.Bromma flygplats ledning räknade med att 1993skulle bli då man eventuellt skulle kunnaskicka in några miljoner till . Mengenom att bl.a. har gått i konkursblir det en förlust för hela på istorleksordningen eller mer, omman skall lita på de uppgifter som Luftfartsverketger i tidningarna. Om man leker med tanken atthälften av detta belopp kan hänföras tillverksamheten på innebär det att den vinstoch det överskott som skulle hainlevererat till försvinner.Ett dilemma med är attflygtrafiken måste begränsas, i och medflygplatsens läge. Det leder till att lönsamheten blirmycket dålig. Man kan då inte heller göratillräckliga investeringar, därför att det leder till såstora underskott. Det kan också bli så att Brommaflygplats får ta emot bidrag från andra flygplatserför att kunna fortsätta verksamheten.Allt detta gör att man på ekonomiska grunder kanstarkt ifrågasätta om skall varakvar. jag tycker inte att det är rimligt att andraflygplatser runt om i landet, som har en mycketmindre flygverksamhet, ger tillskott. Det är inteheller acceptabelt att en flygplats har så dåligekonomi att man inte kan göra de investeringar på200 som man bedömer somnödvändiga. Av buller- och miljöskäl är det inteheller acceptabelt att man ökar trafiken så mycketsom skulle vara nödvändigt för att kompensera sigekonomiskt.Min slutsats är att blir en ekonomiskbelastning för och vårt nationellaflygplatssystem. Precis som statsrådet säger finnsmöjligheter att föra över en stor del av trafiken tillArlanda. Det jag kallar direktörsflyget, elleraffärsflyget, skulle kunna husera på , ochman skulle ändå klara kravet på snabbakommunikationer in till storstaden . Viskall ju bygga den snabba , efter vadjag har förstått av ett tidigare interpellationssvar.Jag tycker inte att statsrådet svarar på min tredjefråga i interpellationen. Jag vill därför fråga om detär rimligt att tillförs medel frånLuftfartsverket för att klara sin ekonomi. MalmöAviations konkurs har ju varit ganska omfattande.Visst kommer den att leda till att får ettunderskott? Det måste finnas något slagsinternbokföring på som statsrådethar kunnat ta del av. Det är flera av de flygbolagsom dykt upp på arenan sedan avregleringen somhar gått i konkurs, vilket rent allmänt sett leder tillförluster för . Det kan leda till att vii framtiden, precis som i , får sämreförutsättningar att bedriva en bra flygverksamhetpå inrikeslinjerna.Anf. 51 ():Herr talman! Jag har suttit i trafikutskottet sedandess tillkomst 1971. Jag har en bakgrund som pilot.Under de år som varit har jag haft nöjet attföreträda mitt parti och ibland ocksåborgerligheten i Brommafrågan. Genomgåendehar varit att Socialdemokraterna på alla nivåer harsträvat efter att få bortkoppladfrån det svenska flygplatssystemet. Man har i stortsett lyckats med det , närreguljärflyget flyttades ut till Arlanda.Det är viktigt att slå fast att ärförutsättningen för den avreglering av flyget sombörjade här i och som snart pågår överEuropa och resten av världen. Utan enalternativflygplats är det nämligen icke möjligt atthålla konkurrens, på grund av den kraftigabeläggning som har. Under högtryckstidhar en kapacitet på 60 flygplansrörelser itimmen. Motsvarande siffra för är 20. NärArlanda får en tredje bana ökar kapacitetenmärkligt nog endast med 20 rörelser per timme.Eftersom vi , redan under lågkonjunktur, har75 rörelser , kan var och en inse att detutan ytterligare kapacitet utöver den tredje banan,inte går att upprätthålla en konkurrensbaseradflygtrafik i . Det är nödvändigt att Brommafår finnas kvar.Dessutom är den tekniska utvecklingen sådan attflygplanen blir allt tystare. Utsläppen påverkarmiljön mindre. En följd av detta är att vi har fåttett antal centralt belägna flygplatser ute i världen.Detta är en utveckling som är självgenererande. Vikan ta cityflygplatsen i som exempel. Detär möjligt att landa med relativt storamaskiner i centrum av städerna utan betänkligastörningar miljömässigt, bullermässigt och på andrasätt.Det råder inget tvivel om att har en storuppgift att fylla. Jag kan inte se varför man skalllägga ner en billig, centralt belägen flygplats ochbygga en ny och mer avlägsen sådan för dyrapengar. Det verkar inte vara någon särskilt klokpolitik.Så kommer vi till markfrågan. Det avtalsförslagsom nu finns för innehållerförutsättningen att två tredjedelar av den gamlaflygplatsen skall avträdas. Den del som finns kvar,som vi är i desperat behov av för flyget i ,kommer bara att omfatta något mer än entredjedel. Det är landningsbanan,terminalbyggnaden och verksamheten därikring.De som vill komma åt marken på blir imycket hög grad tillgodosedda.Anf. 52 Kommunikationsminister ():Herr talman! har i interpellationenvissa synpunkter på stadsfullmäktigesmajoritetsförhållanden. Dem tycker jag i och försig att han skall ta upp i rätt forum, nämligen iStadshuset. Såvitt är känt gäller enkel majoritet förde beslut som har fattats iStockholms stad för att begära förhandlingar om ettnytt markavtal.I interpellationen finns ett antal påståenden somjag inte har tid att gå in på just nu men som i sig ärvärda en kommentar. hävdar att enflygplats av detta slag skall bära sina egnakostnader. Det är ett mycket intressant uttalande.Det är över huvud taget bara 5 av Luftfartsverkets23 trafikflygplatser som går med vinst, isolerat sett.Bromma är därvidlag i gott sällskap. Inte vill välKent lägga ner de övriga 18 också, medden logiken?Givetvis måste flygplatserna ses som ett system.Totalt sett betalar flyget sina egna kostnader. Ingaskattepengar pumpas in i detta trafikslag, tillskillnad från flera andra.Jag kan inte låta bli att kommentera påståendet attdet skulle finnas en kö av operatörer. Det finns förnärvarande ingen kö av operatörer som vill ökatrafiken på . Efter det att hargått i konkurs och har överfört delar avtrafiken till finns ingen kö.Kent nämner beloppet 200 miljoner närdet gäller nyinvesteringar. Det hänger naturligtvisintimt samman med de diskussioner som förs om etteventuellt nytt huvudmannaskap för flygplatsen.De diskussionerna har initierats av Stockholmshandelskammare, som fortfarande har intresse avatt gå in som delägare i . En sådansak blir givetvis beroende av vilka ekonomiskaförutsättningar som koncessionsvillkoren ochmarkavtalet kommer att ge.Frågan om skattebetalare skallsubventionera fri markupplåtelse för börställas i . Jag tror att de flesta kommuneri landet strävar efter att få upplåta mark till enflygplats. Det är någonting som anses viktigt i deflesta kommuner i vårt avlånga land. I slutändan ärdetta en fråga, om man skall upplåtamark för flygtrafik. Vi har nämligen kommunalsjälvstyrelse i den delen.Herr talman! Slutligen kan jag konstatera attLuftfartsverket nu bedömer att ett markavtal skallkunna vara framförhandlat redan till sommaren.Man har slutsammanträde . Vi räknar med attdetta kommer på regeringens bord . Viskall då bereda ärendet och sannolikt kunna fattabeslut under hösten.Anf. 53 ():Herr talman! Jag konstaterar att jag inte får någotsvar på frågan som jag ställde i min interpellationom vad konkurs innebär förBrommas ekonomi. De uppgifter jag har tyder påatt den kommer att leda till att flygplatsen går medförlust.I mitt tidigare inlägg sade jag att jag tycker att detär orimligt att en flyplats i skall ta emotbidrag från andra flygplatser. Jag kan mycket vältänka mig att det kan vara nödvändigt medsubventioner för att upprätthålla flygtrafik i delarav landet som inte har exempelvis sammabefolkningstäthet.Det finns en mängd begränsningar som gör attBromma kommer att ha svårt att få lönsamhet, omman vill klara stora investeringar för att göraflygplatsen bra. Statsrådet har varit med ochbeslutat om begränsningar när det gällerutlandstrafiken. , som jag inte vet hurdet kommer att se ut, kommer med störstasannolikhet att innehålla någon form av avgift föratt få använda marken. Det fördyrar för Bromma.I dag verkar man gratis där, vad jag har förstått.Vidare kan miljökraven också innebärabegränsningar. Inte minst kan kommunen ställakrav. Jag har förstått att den borgerliga majoriteteni har ställt krav på att det intefår finnas så mycket flygrörelse. Sammantagetinnebär detta att framtid med dessaförutsättningar är mycket osäker ur ekonomisksynpunkt.Jag ställer återigen bl.a. min tredje fråga. Hurmycket pengar måste bidra med pågrund av denna konkurs? Är det rimligt attBromma blir en tärande del i det nationellaflygplatssystemet?Jag kan tolka en viss skillnad i synsättet inom denborgerliga majoriteten, dvs. Jag kan från sidaspåra en viss återhållsamhet när det gäller fråganom flygtrafiken. Däremot verkar utöka den kraftigt. Det är ju en skillnad mellanStockholm och . Befolkningen är någotstörre i . Dessutom har den Cityflygplatsenplacerats bland en stor mängd kontor, vilket inte ärfallet med . Där har bebyggelsen krupit närmre flygplatsen. Härfinns två olika intressen, dvs. miljöintresset och deboendes behov av lugn och ro. Jämförelsen är intehelt riktig. har kapacitet och kommer attfå utökad kapacitet, precis som statsrådet sade.Anf. 54 ():Herr talman! Det är ju statsrådets uppgift att svarapå de frågor som ställer. Jag skall istället bara kommentera den inställning som KentCarlsson ger till känna om flygplats.Efter avregleringen av inrikesflyget i kundevi observera att priserna på de linjer därkonkurrens uppstod sjönk kraftigt, t.ex. 20--25 %.Sänkningen av priset kan delas upp i perbiljett. 5 miljoner biljetter säljs i . Tack vareBrommas existens för inrikesflyget har de svenskaresenärerna, både de privata och portföljbärarna,sparat . Det är fråga om nationalekonomisk besparing.Bromma är inte alls någon direktörsflygplats.Bromma är framför allt en flygplats förreguljärflyget -- som är omistlig. Med en utbyggd tredje bana harArlanda under högtryckstimmarna en kapacitet av80 rörelser, och har en kapacitet av 20rörelser. Vi kommer upp i totalt 100 rörelser. I daghar en kapacitet av 60, och harfortfarande 20. -- dekommer naturligtvis -- kommer det att bli mycketbesvärligt att ge konkurrensutrymme på Arlandaflygplats.