prot · GG0995 · 1993-04-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:95Tisdagen den 20 aprilKl. 14.001 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 1 kammarens sammanträde torsdagen den 22april efter muntliga frågor lämnar statsrådet () information om beredningen för nyordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 april.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:135Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningen vill jagmeddela att interpellationen nr 135 av AgneHansson om bankernas kreditförluster ochnuvarande kreditgivning på grund avarbetsbelastning ej kan besvaras inom denföreskrivna tiden. Jag har kommit överens medkammarkansliet att besvara interpellationen den 24maj 1993.Stockholm den 7 april 1993Bo LundgrenInterpellation 1992/93:106Till riksdagenEva har tillställt mig en interpellation nr106 om utbudet av bröstmjöksersättningar i . På grund av utrikes resa har jag intemöjlighet att besvara interpellationen inomföreskriven tid. Interpellationen kommer attbesvaras måndagen den 17 maj.Stockholm den 8 april 1993Alf SvenssonInterpellation 1992/93:91Till riksdagenInterpellationen 1992/93:91 ''och de mänskligarättigheterna'' av kommer attbesvaras den 26 april 1993.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuella4-veckorsfristen.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen den 26 april.Stockholm den 14 april 1993Birgit FriggeboInterpellation 1992/93:104Till riksdagenUndertecknad har erhållit en interpellation1992/93:104 av riksdagsledamot () som handlar om Statens roll i välfärdspolitiken.På grund av stor arbetsbelastning har jag inte någonmöjlighet att besvara interpellationen inomföreskriven tid utan ber att få återkommabeträffande ett datum så snart jag kan.Stockholm den 15 april 1993Carl Bildt4 § Svar på frågorna 1992/93:533 och 555 omexport av krigsmateriel till PakistanAnf. 2 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omdet är i överensstämmelse med riktlinjerna förutförsel av svensk krigsmateriel att tillåta export tillPakistan. har frågat mig omkrigsmaterielinspektören lämnat beskedom att ubåtsexport till skall kunna tillåtas.Jag avser att besvara bägge frågorna i ettsammanhang.Enligt de gällande riktlinjerna förkrigsmaterielexporten, vilka godkändeden , bör utförsel endast medgesom sådan utförsel- för det första bedöms erforderlig för att tillgodosedet svenska försvarets behov av materiel ellerkunnande eller i övrigt är säkerhetspolitisktönskvärd samt- för det andra inte står i strid med principerna ochmålen för utrikespolitik.Vid prövningen av ett tillståndsärende ankommerdet på regeringen att göra en totalbedömning avalla för ärendet betydelsefulla omständigheter medutgångspunkt i de angivna grundläggandeprinciperna. Tillstånd till utförsel av krigsmaterielbör inte lämnas om det avser stat där omfattandeoch grova kränkningar av mänskliga rättigheterförekommer. Som utrikesutskottet har påpekatutgör respekt för mänskliga rättigheter ett centraltvillkor för att tillstånd skall beviljas.Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid börvidare inte beviljas om det avser stat som befinnersig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett omkrigsförklaring har avgetts eller ej, stat som ärinvecklad i internationell konflikt som kan befarasleda till väpnad konflikt eller stat som har inreväpnade oroligheter.Herr talman! Som framgår av regeringensskrivelser till med redogörelse för densvenska krigsmaterielexporten har export avkrigsmateriel till förekommit varje årsedan 1971. uppgick leveransernasom mest till 1986. Olikasvenska regeringar har således ansett att Pakistanuppfyller riktlinjernas krav som mottagare av visskrigsmateriel. , somgranskar regeringens beslut omkrigsmaterielexport, har ej haft några erinringar.Det konkreta ärende som föranlett IngelaMårtenssons och frågor gällerKockums marknadsföring avden svenska ubåten A 19 i tropikaliserad version förPakistan. I enlighet med riktlinjerna har regeringengjort en noggrann totalbedömning av alla relevantaomständigheter i detta fall. Samråd har skett medde i den rådgivande nämnden förkrigsmaterielexportfrågor företrädda politiskapartierna. Ärendet har även anmälts iutrikesnämnden. Denna ingåendeberedningsprocess har lett fram till bedömningen,att inga hinder kan anses föreligga för en utförselav svenska ubåtssystem till . kansåledes gå vidare i sina utbåtsansträngningar ikonkurrens med varv från och Kina.Regeringen har i sin bedömning tagit hänsyn tilldels den stora försvarspolitiska betydelsen avfortsatt ubåtstillverkning i , vilket innebäratt viss export måste tillåtas, dels det faktum att deti det pakistanska fallet rör sig om en anskaffning avtre konventionella ubåtar, vilka skulle ersätta fyra äldre franskbyggda ubåtar,dels, slutligen, att en eventuell leverans av svenskaubåtar inte på något sätt skulle bidra till spridningav teknologi för massförstörelsevapen i denna delav världen.Svaret på fråga är därför attregeringen anser att en eventuell utförsel av ubåtartill står i överensstämmelse medriktlinjerna för krigsmaterielexporten.Svaret på fråga är attkrigsmaterielinspektören efter vederbörligberedning med regeringen lämnat Kockumsbeskedet att tillstånd till utförsel av utbåtar tillPakistan kan påräknas. Ett formelltutförseltillstånd ges inte förrän leverans är aktuell,dvs. i detta fall först i slutet av 1990-talet.Anf. 3 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret. Jag vill göra några kommentarer.Slutsatsen är att exporten inte alls strider motriktlinjerna. Jag vill ta upp den punkt som gällerinternationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad konflikt. Det är ju oroligheter utmedgränserna till som faktiskt kan leda tillväpnad konflikt, eller hur statsrådet?I svaret står det ''mottagare av viss krigsmateriel''.Då undrar jag: Har det varit så ända ?Jag kan alltså inte detta riktigt. Har man faktisktbedömt att man kan tillåta export av nya vapenslag,eller har det varit kompletterande export undertiden? Det är ju skillnad mellan dessa. I det andrafallet bedömer man att det kanske inte är lämpligtatt exportera. Svaret kan ge intrycket att man helatiden har bedömt att det har varit grönt för export.Men sedan står det ''viss krigsmateriel'', och jagundrar hur det är med den saken.Jag känner inte till att precishar granskat och kommit fram till att detskulle vara lämpligt att exportera till . Detär väl inte riktigt konstitutionsutskottetskompetens att avgöra det.Men det som jag tycker är mest stötande är att viexporterar vapen till ett land som är så fattigt ochsom använder en så stor del av sin statsbudget, somdock är en liten statsbudget, till militära ändamål.Tidigare använde man på detta sätt ochytterligare till skuldräntor. Sedan blir detväldigt liten del över för utveckling av landet. Därhar uttalat att även de säljandeländerna har ett ansvar.Anf. 4 ():Herr talman! Även jag vill tacka statsrådet försvaret. Det var relativt utförligt och det vardessutom klart. Även om slutsatsen inte tilltalarmig vill jag ge det erkännandet att det inte var någothymlande i saken.Utifrån mina utgångspunkter är det tre faktorersom gör att export till inte får komma ifråga. För det första är det konflikten med Indien.Indien -- världens näst mest folkrika nation -- är ifull färd med att manifestera sin plats ivärldssamfundet även på den militära sidan. Dethär är ett område där vi kommer att se en massivmilitär upprustning. Vi bör inte bidra till denna.Den andra punkten gäller mänskliga rättigheter. Viöveröses nästan med notiser omövergrepp. Den sekulära tradition som fanns efterkolonialtiden avlöstes av en fundamentalistiskunder diktatorn . Utvecklingen verkarfortgå i den riktningen. Islamisk lagstiftningersätter i allt högre grad den profana. De mestbisarra ''brott'' kan föranleda dödsstraff. Demänskliga rättigheterna utgör ett moras iPakistan. Det kan befaras att det så förblir underlång tid.Den tredje punkten gäller den interna oron iPakistan. Regeringen är avsatt. Vem vet när situationen stabiliseras och ivilken grad den blir stabil? Är det en ny och hårdarediktatur som kan jämföras med Zia-ul-Haqs som vihar att se fram emot?Detta gör att jag finner att det är få länder som ärså föga lämpade att importera från oss som dagensPakistan.Anf. 5 Statsrådet ():tHerr talman! Jag vill göra några kommentarer tillvad både och harsagt.För det första vill jag ta upp frågan om tidigareexport. Export har förekommit , och dethar inte bara varit fråga om följdleveranser utanockså om nya system som har blivit aktuella isammanhanget. Det har fattats beslut fortlöpandeunder 70- och 80-talen.För det andra är risken för en väpnad konflikt enav de svåra bedömningsfrågor vi har, och den hargivetvis vägts in noga här. Vi kan konstatera att dethar funnits en spänning mellan och Pakistanalltsedan självständigheten. Det blev ju väpnadekonflikter mellan länderna 1965 och 1971.Vår bedömning är att en viss spänning utan tvivelkvarstår. Trots ganska hårda utfallförefaller man ändå ha försökt minska risken för enväpnad konflikt. Det förs en dialog mellan parternasom inger visst hopp för framtiden.Det är också intressant att i sammanhanget noteraPakistans påfallande återhållsamma reaktion påden senaste tidens oroligheter i Indien.Sammanfattningsvis kan jag säga att det ärregeringens bedömning att det inte föreliggernågon övervägande risk för väpnad konflikt mellanIndien och Pakistan.Huruvida vi av allmänmoraliska skäl skallexportera till ett fattigt land är en svårbedömningsfråga. Riktlinjerna förkrigsmaterielexporten ger ingen grund för ettställningstagande i den delen. Vår grundläggandeståndpunkt är att detta sist och slutligen är en frågaför varje enskilt land att avgöra. Det vore att göraväl långtgående inskränkningar i varje landssuveränitet att kommentera detta.Tyvärr medger inte tiden fler kommentarer. Jagåterkommer gärna -- jag har föratt ge kommentarer till båda frågeställarna.Anf. 6 ():Herr talman! Jag förstår att statsrådet ser riskernaför att det kan bli en väpnad konflikt i området. Detkanske inte sker just , men omständigheternakan leda till det eftersom situationen är som den är.Det står i svaret att en ingående beredningsprocesshar pågått. Beror det på att man har haft storabetänkligheter om hur man skall göra i detta fall?Jag undrar också om man har vägt in det nyaklassificeringssystemet när man har tagit ställning.Jag vill understryka det sade ommänskliga rättigheter. Den frågan utgör ju också enbedömningsgrund. Vi får ständigt rapporter frånAmnesty om brott mot mänskliga rättigheter somjag tycker att man verkligen skall ta på allvar.Vi skall heller inte exportera till länder som är såfattiga att det inte blir någonting över till befolkningoch utveckling när man använder så stor del avstatsbudgeten till militära ändamål.Anf. 7 ():Herr talman! Statsrådet sade att stämningen alltidär dålig mellan och -- den har varitdålig och kommer kanske att så förbli -- men att detändå finns en viss dialog.För en okunnig iakttagare verkar denna dialog mestbestå i utbyte av oförskämdheter. I förrgår fick viett TT-meddelande om den dåvarande talmannen iPakistans parlament -- jag vet inte om han är talmanlängre med tanke på situationen. Hans yttrandenvid besök i var knappast ett sätt att befästaen fortsatt dialog.Jag vill återkomma till frågan om de mänskligarättigheterna. På en punkt är jag utomordentligtbestämd. Varje objektiv bedömning måste leda tillden slutsatsen att det förekommer omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheter, och attvi inte ser något slut på dem.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Jag medger gärna, , attläget för de mänskliga rättigheterna i Pakistanlämnar en hel del övrigt att önska. Vår bedömningär dock att läget är sådant att skäl att förbjudakrigsmaterielexport till på den härgrunden icke finns, i synnerhet som vår bedömningär att förhållandena i detta hänseende harförbättrats under den nuvarande pakistanskaregeringen.Jag vill svara på fråga omberedningsprocessen. Det är alltid en noggrannberedningsprocess. Den blir extra noggrann ochingående när det gäller en så stor affär som det härär fråga om. Vi har vägt in alla dessa olikasynpunkter. Skälet till att vi tog upp ärendet iUtrikesnämnden var att det rörde sig om ett mycketstort ärende.Det slutliga ställningstagandet kommer också attbeakta den fortsatta händelseutvecklingen. Det härär ett preliminärt besked. Leveranser blir inteaktuella förrän bortåt 1997.Anf. 9 ():Herr talman! När det gäller mänskliga rättigheterhoppas statsrådet . Jag är inte likaoptimistisk. Jag tror att läget kommer att förvärras.Jag tror också att läget kommer att förvärras vadgäller konflikten med . I delstaten finner vi allt som karakteriserar enoviss och mörk framtid. Där finns mängder avkonflikter som har etnisk, religiös, territoriell ellerkulturell bakgrund. Vilken aspekt man än tittar påfinns det en sprängkraft i Kashmir som på ena ellerandra sättet återgår till . haruppmuntrat separatist- och splittringstendenserna idelstaten och Kashmir.Där finns rörelser med olika bindningar tillPakistan som förespråkar ett fritt Ladakh, alltså endelning av den nuvarande delstaten. Vi kommer attse detta område fyllt med konflikter även framöver.Anf. 10 ():Herr talman! Jag vill också återkomma till fråganom mänskliga rättigheter. Den nuvaranderegeringen har sagt att man alltmer skall betonamänskliga rättigheter. Jag tycker att man skall vägain den aspekten mer, särskilt när det gäller attexportera vapen och även när det gäller bistånd.Denna föresats skall också komma till konkretuttryck.Regeringen skall göra en totalbedömning avsituationen. Då tycker jag att man också måste vägain de etiska värderingarna. Man exporterar alltsåvapen till ett fattigt land där så stor del av budgetengår till militära medel. Man diskuterar nuinternationellt, t.ex. i , i dessatermer. Man skall också se till hur landet användersin budget och inte uppmuntra fattiga länder attanvända alltför stor del till militär verksamhet.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag medger gärna att bedömningarnapå de här olika punkterna är svåra att göra. Detgäller och väldigt många andra länder.I det här fallet, liksom i andra fall, har det skett enmycket noggrann beredning. Ärendet hardiskuterats ingående i regeringen. Det hardiskuterats ingående med alla politiska partier somär företrädda i den rådgivande nämnden. Medhänsyn till ärendets storlek har det ocksåföredragits i Utrikesnämnden.Den samlade och enhälliga bedömningen på dennapunkt har varit att den här leveransen -- det häranbudet -- åtminstone som situationen kanbedömas , står i överensstämmelse medriktlinjerna. Slutligt ställningstagande kan bliaktuellt om får ordern. Leveransernaligger, som sagt, längre fram i tiden och beslutet,naturligtvis, närmare i tiden.Anf. 12 ():Herr talman! Statsrådet säger att de härbedömningarna är svåra. Själv tycker jag att de ärväldigt enkla i fallet . Här skiljer sig vårauppfattningar åt.Jag konstaterar att vi nog inte kommer längre. Vifår nöja oss med att konstatera vad som är den enesoch den andres åsikt i den här frågan.Anf. 13 ():Herr talman! Än en gång skulle jag just när detgäller frågan om mänskliga rättigheter vilja fråga:När det handlar om så klara övergrepp som i det härfallet -- övergreppen är ju dokumenterade avAmnesty m.fl. -- vad har det då för betydelse att detstår i riktlinjerna att man skall ta hänsyn till lägetnär det gäller mänskliga rättigheter?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Svaret på den frågan är att bedömninggörs i varje enskilt fall av huruvida brott mot ochkränkningar av de mänskliga rättigheterna är avsådan omfattning och intensitet att de kan anses ståi strid med riktlinjerna.Som jag sade har läget i genomåren lämnat en hel del övrigt att önska i dettahänseende. Men både tidigare regering ochnuvarande regering har gjort bedömningen attsituationen ändå icke kan anses vara av så allvarlignatur att detta i sig utgör skäl för att säga nej tillkrigsmaterielexport -- detta i förevarande fall isynnerhet mot bakgrund av att det är vårsammanfattande bedömning att MR-läget harförbättrats under den nuvarande pakistanskaregeringen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:557 om EG-förhandlingarna och frihandeln med BaltikumAnf. 15 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om detfinns någon grund för uppgifterna i massmediernaom att i EG-förhandlingarna skulle varaberett att ge upp frihandeln med Baltikum.Svaret på frågan är nej.Anf. 16 ():Herr talman! Tack för svaret på min fråga omSverige är berett att ge upp frihandeln medBaltikum.Jag framställde frågan därför att jag i pressen harsett en del oroande uppgifter om att vårafrihandelsavtal med , och Litauenskulle vara i fara. Statsrådet säger kort och gottnej -- fattas väl bara annat! är säkert inteberett att ge upp dessa avtal, utan kommersäkert att försvara dem i EG-förhandlingarna.Men kommer vi att lyckas? Kommer vi att fåbehålla de avtal som vi har med , Lettlandoch ? Vilken bedömning gör statsrådet i detavseendet?Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Det är min bedömning att vi när detgäller kravet på att få behålla våra frihandelsavtalmed , och står på mycketfast grund, av både ekonomiska och politiska skäl.Vi gör det av ekonomiska skäl, därför att det är ettallmänt europeiskt intresse att verka för ökadfrihandel. Det här är ett steg i en strävan som ocksåEG har, nämligen att successivt låta nya länder iCentral- och omfattas av frihandeln.Omvänt kan det också sägas att olägenheterna -- iden mån det finns sådana -- av att skulletillämpa en annan ordning än några andra EFTA-länder och på den här punkten ärmycket begränsade. Handeln är ju, trots allt,mycket begränsad.Vidare gör vi det av politiska skäl därför att det,enligt min mening, knappast finns någon fråga somi dag är av större betydelse i det europeiskasammanhanget än frågan om att slå broar till de nyademokratierna och de nya marknadsekonomierna iCentral- och Östeuropa.Det är alldeles uppenbart att , med sittgeografiska läge och sina historiska traditioner,tillsammans med de andra nordiska länderna måstekänna ett särskilt ansvar för utvecklingenbeträffande just , och Litauen.Det är på dessa grunder som vi kommer attargumentera för en fortsatt frihandel med dessaländer. Jag anser, som sagt, att vi har mycket torrtpå fötterna.Anf. 18 ():Herr talman! Statsrådets bedömning är alltså att desvenska avtalen med de baltiska staterna kan få ägabestånd även efter det att vi gått med i EG. Det äralltså ett baltiskt intresse, ett svenskt intresse och,naturligtvis, ett europeiskt intresse att ekonomisktillväxt stagar upp och gynnar sköra och bräckligademokratiska system.Men har statsrådet några faktiskagrunder för sin bedömning att anföra utöver dettamed den allmänna tron på att nämnda skäl räcker?Vad har t.ex. den danske utrikesministernegentligen sagt? Det finns olika bud ute i landetbeträffande den saken.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Frågan är väl, som sade,i första hand föranledd av att det förekommit entidningsuppgift av innebörden att den danskeutrikesministern skulle ha sagt att de härfrihandelsavtalen måste avskaffas.Denna tidningsuppgift har sedermera, om jaguppfattat situationen rätt, dementerats. Vad dendanske utrikesministern har sagt, och detta är heltnaturligt, är att detta är en fråga som måstediskuteras i förhandlingarna. Mig veterligt finns deticke någon EG-ståndpunkt i det här avseendet.Därför kan jag bara ge uttryck för en egenbedömning av våra förutsättningar att få gehör förvåra önskemål.Helst av allt skulle jag se att man också från EG:ssida gick vidare mot frihandel också med debaltiska länderna, såsom skett när det gäller någraav de andra länderna. Då skulle frågan omfrihandeln kunna lösas inom ramen för ett vidareeuropeiskt samarbete.Anf. 20 ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen. sade om den senare aspekten vorenaturligtvis det allra bästa.Är det en korrekt bedömning att vi, trots alla våraenligt vår mening välgrundade argument, i sämstafall kan bli tvingade att ge upp våra baltavtal,frihandelsavtal, för att få komma med i EG?Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Såväl när det gäller den här punktensom när det gäller alla våra andra förhandlingskravligger det i själva sakens natur att jag inte villdiskutera förhandlingsmarginaler o.d. Det tror jagvore att göra våra egna intressen i förhandlingarnaen stor otjänst.Jag har klart angivit vad som är den svenskaförhandlingspositionen. Jag har sagt att jagbedömer förutsättningarna som goda när det gälleratt få gehör för våra krav på den här punkten ochatt vi har mycket torrt på fötterna. Vidare tror jagatt det gagnar svenska intressen att jag inteutvecklar min argumentering ytterligare på denpunkten.Anf. 22 ():Herr talman! Vi i har alltså inte ändratuppfattning. Vi kommer också i fortsättningen attarbeta för frihandel med de baltiska staterna. Detär bra.Men tanken på att vi trots allt inte kommer attlyckas oroar mig och balterna. För mig som EG-vänvore det ett mycket beskt piller att svälja. Vore detett beskt piller också för utrikeshandelsministern?Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfattning påden punkten.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:569 om fruktimportenfrån SydafrikaAnf. 24 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilka grunder regeringen har beviljat dispens förfruktimport från Sydafrika.Regeringen kan enligt gällande lagstiftning medgeundantag från förbudet mot handel med Sydafrika.Sådana undantag kan komma i fråga om ettupprätthållande av förbudet skulle medföraeffekter som är ägnade att motverka syftet medförbudet eller om det i övrigt finns särskilda skäl.Under många år gällde som praxis att lämnadispens för export av varor inom det medicinskaoch det humanitära området.I april 1992 beslöt regeringen, efter samråd medledamöter i den s.k. Sydafrikadelegationen, attockså medge undantag för viss utförsel avvaruprover, för viss transiteringstrafik genomSverige och då starka sysselsättningsskäl kundeåberopas.I oktober 1992 beslöt regeringen, efter hörande avUtrikesnämnden, att dispens från handelsförbudetockså skulle kunna komma i fråga om ettupprätthållande av förbudet skulle leda tillavsevärda nackdelar för de svenska företagenslångsiktiga konkurrensposition med betydandekonsekvenser för produktion och sysselsättning iSverige.Frågan om dispenser från handelsförbudetdiskuterades återigen vid Utrikesnämndenssammanträde . Enighet råddehärvid om att det var motiverat att föra en generösdispenspolitik. Efter diskussioner mellan de partiersom är företrädda i har detta avregeringen tolkats som att dispenser bör varamöjliga för sådana företag som varit verksamma iSydafrika före handelsförbudets införande år 1987och för transaktioner som bedöms vara tillömsesidig nytta.Det är mot bakgrund härav som regeringen vid sittsammanträde har beviljat entidsbegränsad dispens för import av vissakvantiteter citrusfrukter och andra frukter frånSydafrika. I övrigt avslogs den aktuellaansökningen.Jag vill understryka att den utveckling avdispenspolitiken som jag just har redovisat har sinutgångspunkt i skrivningar i utrikesutskottetsbetänkande UU13 med anledning av regeringensproposition i Sydafrikafrågan . Utskottetframhåller nämligen att ''-- -- -- avsikten meddispensförfarandet -- -- -- inte är att frångå gällandesanktioners syfte men att ge visst utrymme för entillämpning avpassad till utvecklingen i ''.Varje steg i den gradvisa liberalisering avdispenspolitiken som har skett under det senasteåret har tagits i ljuset av en positiv utveckling motdemokrati i . En redovisning för dennautveckling har fått ta del av i denskrivelse som överlämnades i början av mars.Handelsförbudet har inte upphävts, och så kommerinte att ske förrän en bindande överenskommelsefinns om det s.k. övergångsrådet.