prot · GH0929 · 1993-11-24 00:00:00 — Nya människorkommer att se andra frågor och har andrainfallsvinklar. Det berikar arbetet.Fru talman! För att behålla tilltron till vårträttssamhälle och för att ännu fortsätta arbetet medatt få fast den eller dem som ligger bakom mordetpå behövs det en ny kommission. Detgläder oss som har skrivit motionen oerhört mycketatt har tagit den till sig.I detta anförande instämde ().Anf. 21 ():Fru talman! Några klarlägganden kanske skullevara på sin plats i detta sammanhang. Låt mig förstkonstatera att det motstånd som talar om när det gäller att tillsätta en sådanhär kommission egentligen aldrig har existerat.Däremot har det funnits många frågetecken.Man kan konstatera att utskottets majoritet inte varberedd att utan vidare expediera de krav somfördes fram i de nu aktuella motionerna, utanmenade att detta är en fråga av så stor betydelse, avså stor dignitet, att den borde vara föremål för enöverenskommelse mellan i detta falloppositionsledaren och statsministern i Sverige.Detta kom också att resultera i enöverenskommelse mellan . som bägge gav sinanslutning till att en kommission skulle tillsättas varsaken därmed i realiteten också klar.Man får hoppas att denna kommission, i motsats tilltidigare kommissioner, möjligtvis skall kommafram till någonting.Låt mig dock understryka -- det sägs också klart ibetänkandet -- att det inte på något sätt är fråga omett operativt arbete från kommissionens sida. Denskall inte lägga sig i vad polisen och deundersökande myndigheterna sysslar med i dettafall.Den tid som torde bli aktuell att titta närmare påför kommissionen är tiden efter den 4 februari1987. Men vad den skall göra har varit och äralltjämt höljt i ett visst dunkel. Detta är en avsvagheterna med de krav som har förts fram. Manvill överlämna åt regeringen att utforma direktiven,men man har inte sagt vad kommissionenegentligen skall syssla med.Det är ett oerhört stort material som kommissionenhar att gå igenom, och det är naturligtvis ett arbetesom kommer att ta ganska lång tid.Jag tycker att det är angeläget att slå fast attkommissionen alltså inte på något sätt skall sysslamed ett operativt arbete. Det skall sägas, så attsvenska folket inte fäster alltför storaförhoppningar vid det som skall åstadkommas.Men vi är överens om att kommissionen skalltillsättas. Regeringen får jobba med det hela, ochvi hoppas på ett positivt resultat.Anf. 22 HANS ()replik:Fru talman! Det är bra att och har diskuterat den här saken och att de stöderdetta initiativ. Jag vill ändå i det sammanhangetmarkera att det inte är detta som är avgörande föross socialdemokrater i utskottet, utan det är attriksdagen, , självständigt kanta ställning i de här frågorna. Vi är inte för våraställningstaganden beroende av vad andra, utanförvår sfär, kan tycka och tänka.Jag kan instämma med när hanmarkerar att kommissionen inte skall syssla mednågonting som är operativt. Han hänvisar särskilttill vad polis och åklagare kan göra.Vi har gått ett steg längre i utskottet. Det är viktigtatt markera att kommissionen inte skall syssla medsådant som prövas av rättsliga instanser. Det rör sigom vad exempelvis domstol och andra rättsligainstanser kan ha skyldighet att befatta sig med.I övrigt hänvisar jag till vad jag sade i mitt tidigareinlägg, och det är utförligare redovisat i materialet.Ulrica talade om önskemålen i fråga omkommissionens sammansättning. På den punktenhar vi i betänkandet sagt att kommissionen bör få''en bred sammansättning av betrodda medborgare.Ett visst parlamentariskt inslag är också avbetydelse. Om det skulle visa sig erforderligt, böräven kommissionen ha frihet att ta i anspråk och tillkommissionen knyta särskild expertis. ''Jag tycker att det är ett tillräckligtståndpunktstagande, för att regeringen skall kunnatillsätta en bra, allsidig och opartisk kommission.Hur detta skall ta beror i viss mån på deresurser som kommissionen får och på vilka somarbetar i den. Men jag kan instämma i vad som harsagts i utskottsbetänkandet respektive nu idebatten, dvs. att det är ett mycket omfattandearbete och att det därför fordras att det bedrivs medbåde effektivitet och största möjliga snabbhet, föratt ett resultat skall nås. Det är angeläget attunderstryka just det, därför att svenska folketväntar på besked.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att jag för en gångs skull är i allt väsentligt överens.Det kan vara en god utgångspunkt för det fortsattaarbetet.Anf. 24 ():Fru talman! säger i sitt anförande attkommissionen inte skall lägga sig i polisens arbete.Självfallet skall den göra det. Den kan inte gå in ochhjälpa till med arbetet i den praktiskaverksamheten, men det är därför vi tillsätter enkommission. Den skall hjälpa till med att se olikasaker i polisens arbete och kanske hitta andraståndpunkter. Det är helt självklart att den inteskall syssla med operativt arbete.Jag tror inte att vi kan ha för stora förhoppningar,eftersom det har gått så pass efter mordet.Men vi måste alltid ha förhoppningar om attutredningar och kommissioner leder någonstans.Vi kanske inte får svar på alla frågor, men möjligenpå en del av de frågor som är obesvarade. Det ärdet som är så otroligt viktigt.Anf. 25 ():Fru talman! För undvikande av alla missförstånd,skall det ändå slås fast ytterligare en gång attkommissionen på intet sätt skall syssla med någotoperativt arbete. Det är sådant som åligger polisoch åklagare. Den första utredningsfasen är slut , och Riksåklagaren har inte bedömt detsom något hinder att kommissionen tillsätts. Menden skall alltså inte ägna sig åt något som helstoperativt arbete. Det är angeläget att slå fast det.Den skall i övrigt se vilka bedömningar som hargjorts av det material som finns tillgängligt i olikasammanhang. Det kanske kan komma ut någontingdärav -- det vet vi inte ännu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )6 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande1993/94:SkU3 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och (prop. 1993/94:7).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )7 § Ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellanSverige och betänkande1993/94:SkU5 Ändring i dubbelbeskattningsavtaletmellan och (prop. 1993/94:12).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )8 § Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslagFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU5 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag (prop. 1993/94:14).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )9 § Teleavlyssning och teleövervakningFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU6 Teleavlyssning och teleövervakning(skr. 1993/94:46).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )10 § Ändringar i lagen om internationelljärnvägstrafikFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU5 Ändringar i lagen om internationelljärnvägstrafik (prop. 1993/94:16).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )11 § Referensränta vid konsumentkrediterFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU6 Referensränta vid konsumentkrediter(prop. 1993/94:55).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )12 § Övergångsbestämmelserna tillupphovsrättslagenFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU10 Övergångsbestämmelserna tillupphovsrättslagen (prop. 1993/94:49).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )13 § Officiell namnlängd m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU4 Officiell namnlängd m.m.Anf. 26 ():Fru talman! Den här frågan har vi ägnat stortintresse i kulturutskottet. Jag har för egen del roatmig med att titta på hur det egentligen var. Vinoterar i utskottet att motionen är sådan att vihoppas att den kommer att bifallas, dock inte riktigti den form som motionären har tänkt sig.Motionären pekar nämligen på att vi har varit litetoaktsamma med vårt kulturarv. Vi har tagit bortnamn, namnsdagar och dagar som har en klarförankring i svensk historia och svenskt kulturliv.Samtidigt har vi, tycker utskottet, alltför oftaförändrat de här förutsättningarna.Jag skall först citera några rader ur betänkandet,sedan ge några exempel på hur det var förut ialmanackan och på hur det skulle kunna bli.Vi skriver i utskottsbetänkandet på sidan 4:''Utskottet delar motionärernas uppfattning om detkulturhistoriska värdet av den gamla namnlängdenfrån tiden års revision. Den påminner omgamla kulturtraditioner och är på sitt sätt ettkulturminne som är värt att bevara. ''Litet längre fram skriver vi att det historisktvärdefulla som ''kommer till uttryck på så mångasätt, enligt utskottets bedömning också kan väntasmedföra att uppmärksamheten riktas mot dengamla namnlängden och de kulturtraditioner somligger bakom denna''. Det här har vi citerat från etttidigare utskottsbetänkande.Den gamla namnlängden innehåller dock bl.a.fullständigt obegripliga namn. Det är ändå baradrygt som man när man skulle döpa ochnamna sina barn hade att välja om det skulle bliNicanor eller -- som hade namnsdag den11 januari -- eller , , ,, , , ,, , , ,, Apalonius, osv.Det var för att bidra till underhållningen som jagläste upp den här listan. Det är inte de namnen sommotionären -- eller utskottet -- vill bevara. Däremotvill vi bevara en del namn som vi i underhistoriens lopp haft med i namnlängden för atthedra vissa personer; vi har ju haft ett stort antaldagar som har vissa personer.Just när utskottet arbetade med det här och sade attvi skulle behandla motionen i positiv anda komSvenska och lade sig i debatten. 3i utskottsbetänkandet skriver vi: ''harSvenska informerat om att den beslutatge ut en almanacka, grundad på den traditionellanamnlängden - - -. ''Litet längre ned säger vi att vi har funnit att ungefärett fyrtiotal namn har flyttats från sin hävdvunnaplats. Vi skriver: ''framhåller attnamnlängden tillhör vårt kulturarv. Att låtaalmanackans namnlängd variera med namnmodetär enligt inte rimligt och kräver ständigarevisioner.'' Jag tolkar det så att det helt enigautskottet delar den uppfattningen.Det är en lång rad namn som helt har uteslutits ellersom enligt utskottets uppfattning -- och i det härsammanhanget också -- litetohistoriskt har flyttats till dagar där de inte alls hörhemma. Jag har svårt att förstå varför det skalldrabba mycket kända namn som och ,varför det skall drabba historiskt viktiga namn somPaulus och , varför det skall drabba namnsom är viktiga i svenskt kulturliv som ochvarför det skall drabba med sinhistoriska förankring. Det är drygt 40 sådana namnsom man har handskats med på det viset.Med den här argumenteringen har ett enigt utskottbestämt sig för att klart uttala att det sommotionären -- och -- pekar påbör komma till uttryck, låt vara att utskottetavstyrkt motionen; det kan kanske förvånamotionären. Det beror på att motionären vill att viskall ta in den officiella namnlängden istatskalendern, och det kravet har utskottet ingenförståelse för.Med detta yrkar jag, fru talman, bifall till utskottetshemställan.Anf. 27 ():Fru talman! Låt mig uttrycka min tacksamhetgentemot utskottet. Det är kanske inte så vanligt instämmer i ett avslagsyrkande på en motionsom man själv har författat, men jag tycker att jagkan göra det i det här fallet. Kravet i klämmen påmotionen -- att vi skulle få en auktoritativnamnlängd i statskalendern -- var måhända intealldeles välbetänkt. Men vem vågade hoppas på attutskottet över huvud taget skulle inta en så välvillighållning som det ändå har gjort till motionen?Jag betraktar den utveckling som vi har sett påsenare tid som en förflackning av vårt kulturarv. Jagär glad åt att kunna konstatera att SvenskaAkademien uppenbarligen också har satt vissafrågetecken inför den och att man nu har beslutatsig för att ge ut en almanacka, som för övrigt såvittjag förstår borde ligga på bokhandelsdiskarna idetta ögonblick eller i varje fall kommer att göradet inom någon vecka.Det är positivt att man tar tag i den här saken, ochjag är glad över det arbete som utskottet har lagtned på denna enligt min mening inte alldelesoviktiga fråga och inte minst för det arbete somGöran har gjort för att komma fram till ettresultat. Tack, goda utskott! Låt oss fortsätta i vårasträvanden att bevara det svenska kulturarvet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )14 § betänkande1993/94:KrU6 Tornedalsfrågor.Anf. 28 ():Fru talman! Till det betänkande som nubehandlar har fogats en motion av mig och EwaHedkvist , på vilken kulturutskottetföreslår avslag.Det är en återkommande motion somriksdagen nu på förslag av ett enhälligt utskottkommer att avslå. Därför finner jag detmeningslöst att yrka bifall till motionen. Det finnsinga som helst förutsättningar, anser jag, att vinnaden här stora församlingens förståelse för den härfrågan, då jag efter inte vunnitförståelse hos utskottets ledamöter.In i det sista har jag varit tveksam, om jag överhuvud taget skulle begära ordet i den här frågan.Men eftersom detta är sista gången som jag för har möjlighet att föra fram den här frågan i denhär församlingen har jag, för att freda mitt samvete,i sista stund anmält mig till talarlistan.År har jag motionerat om att vitornedalingar -- i likhet med samerna -- skulle få ettkulturellt erkännande som en etnisk minoritet i detsvenska samhället. Språket är den viktigastekulturbäraren. Vi har ett eget språk, ett egetmodersmål -- tornedalsfinskan eller Meän kieli somvi kallar det. Meän kieli är också mitt modersmål,och jag har i likhet med många andra tornedalingarunder min skolgång bittert fått ta emot bestraffningför att jag exempelvis under rasterna i skolananvände det språk som mina föräldrar hade lärtmig.Det var den tidens etniska rensning -- Tornedalenskulle av säkerhetspolitiska skäl försvenskas tillvilket pris som helst. Man var nämligen rädd förryssen. Det är tydligen svårt för dem som inteupplevt dessa bestraffningar att förstå denförnedring som skolbarnen i utsattesför. Jag har själv fått hämta björkris för att blislagen med samma ris. Jag har fått stå medhänderna uppsträckta tills orken inte längre räcktetill. har jag blivit inlåst i klassrummetefter skolans slut. Brottet var att jag talat det språksom mina föräldrar hade lärt mig, nämligen Meänkieli.Genom det här trycket från majoritetskulturen harmånga tornedalingar haft problem med sinidentitet. Det har i vissa fall gått så långt att manvelat förneka sitt ursprung genom att bytatraditionella finskklingande efternamn till nyasvenska. Jag har själv ett sådant efternamn, somöversatt till svenska skulle bli Svedjemark ellerRenmark.Ingen organisation eller institution har någonsinförsvarat den tornedalska kulturen och dettornedalska språket. Det är först nu under desenaste åren som det skett en nytändning för dentornedalska medvetenheten. -- Torniolaksolaisetarbetar nu med utgångspunkten atttornedalingarna är en inhemsk minoritetsgrupp. Enaktiv verksamhet pågår inom olika kulturområdenpå svenska och tornedalsfinska om, av och förtornedalingar.Den negativa självuppfattningen har förändrats. Allt fler tornedalingar kännerstolthet över sin kultur, och en tornedalsk identitethåller nu på att formas. Vi har, som jag ser det, ivårt land två inhemska minoritetsgrupper,nämligen den samiska och den tornedalska. Tillskillnad från de samiska organisationerna har STR-T inte blivit erkänd som organisation för eninhemsk minoritet. Vår organisation intar även ijämförelse med invandrarorganisationerna en s.k.marginell ställning. Kulturbärarna existerar ochminoriteten finns, men dess offentliga existenskräver enligt min mening samhällets erkännande.Det är därför som jag år har motionerat om etterkännande av STR-T.Herr talman! Jag har inte för avsikt att ställa någotyrkande, men jag vill ändå för utskottet deklareraatt jag inte mer har möjlighet att återkomma i denhär frågan. Jag betraktar därför med viss bitterhetalla mina tidigare ansträngningar som ettmisslyckande.Anf. 29 ():Herr talman! När jag var ny i gick minförsta utskottsresa med kulturutskottet till justTornedalen. Jag måste erkänna att det för mig varen betydelsefull resa. Den gav mig nya kunskaper.Jag förstod hur människorna i har käntinför den behandling som de har varit utsatta för.Jag har också här i kunnat följa BrunoPoromaas engagemang i frågan. Jag beundrar detengagemanget. Det är tråkigt om att han har misslyckats. Jag anser tvärtom attvi alla år har blivit mer och mer insatta itornedalingarnas problem.Jag kan inte hålla med om attriksdagen inte har gjort någonting. Statenskulturråd har ju på olika sätt engagerat sig ochstöttat verksamheten. får pengar somvidarebefordras, och ärengagerad.Det är viktigt att påpeka att det finns generösaregler när det gäller hemspråksundervisningen iTornedalen. Det gör att de barn som går iskolan verkligen kan känna att de har ett egetmodersmål, ett eget hemspråk.Vi i kulturutskottet är eniga om att den här fråganär viktig. Vi vill se till att man i kanbevara sitt språk och sin kultur, men vi har intekunnat gå motionärerna helt till mötes. Vi har sagtatt vi med största intresse kommer att följa den härfrågan. Även om själv inte är härnästa år under den allmäna motionstiden lovar jaghonom att de som finns i kulturutskottet kommeratt bevaka tornedalingarnas frågor och se till attstödet inte blir sämre utan att det tvärtom på olikasätt kan ökas.Det är ett enigt utskott som står bakom denhemställan som jag nu vill yrka bifall till.Anf. 30 ():Herr talman! lämnar sammaredovisning som hon lämnade . Jag finnerinte denna redovisning till fyllest. Man har inteofficiellt gett tornedalingarna ett erkännande somen inhemsk minoritet. Det är märkligt.I finns det en likartad minoritetsbefolkning:kvenerna. Norska har erkänt kvenernasom ett minoritetsfolk. De uppbär också ett statligtanslag för sin verksamhet för att den kulturellamångfalden skall bevaras.Ingegerd säger att kulturutskottet skallfölja frågan. Hur länge skall man följa denna fråga?Skall man göra det tills kulturellt sett harblivit fattigare, genom att förlorar det språksom fortfarande finns i den delen av landet? Jagbefarar att vi inom en mycket nära framtid ärtvungna att ta till ett tredje språk, nämligenengelskan, för att kunna kommunicera över detsom kallas världens fredligaste gräns.Anf. 31 ():Herr talman! Jag kan inte hålla med BrunoPoromaa när han säger att det tornedalska språketkanske kommer att försvinna. Jag tror inte det. Jagtror mycket mer på tornedalingarna än vad BrunoPoromaa ger uttryck för.Som jag påpekade tidigare är språkundervisningeni skolan en viktig del för att språket inte skallförsvinna, och det sätts in en hel del pengar för skall kunna bevara och utveckla kulturen.Jag tycker att utskottet i alla fall kan få ett litet plusför det uttalande som vi har gjort när det gällerradiosändningarna på tornedalsfinska. Jag hoppasatt de nu kommer att utvecklas och få mer tid i olikasammanhang.Anf. 32 ():Herr talman! Tycker inte ochde övriga i kulturutskottet att de tornedalingar somunder sin skolgång blev så förnedrade skulle kunnakompenseras på något vis? Det skulle vara enmycket billig kompensation att erkänna dem somen inhemsk minoritet.Anf. 33 ():Herr talman! Jag förstår problematiken, BrunoPoromaa. Jag förstår bitterheten bland dem somhar varit utsatta för en mycket grym behandling.Det är väl att det inte är på det viset. Vierkänner ju tornedalingarna som enursprungsbefolkning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )15 § betänkande1993/94:KrU7 Bibelfråga.Anf. 34 ():Herr talman! ses av många människor somden viktigaste boken. Den finns i hela världen. Denläses i hela världen. Den stöder och hjälpermänniskor. Den är i ordets rätta bemärkelseinternationell. Även budskapet är internationelltoch allmängiltigt.Det här är faktiskt en viktig bakgrund till detpolitiska ställningstagande som vi nu skall göra.Bibeln ger i litterärt högtstående texter livsråd.Den förmedlar kunskaper om och förståelse för hurmänniskor hade det i det gamla Isarel. Herr talman!Den ger perspektiv på relationen mellanmänniskor, relationen mellan människor ochsamhälle och relationen mellan människor ochGud.Det är inte en bok som behöver förklaras ellerurskuldas. Då världen var ond beskrivs den somond. Då synen på brott och straff var grym beskrivsden som grym. Då synen på kvinnan varförnedrande beskrivs den som förnedrande.Allt detta, vilket alla i kammaren vet, bildarbakgrund till det som sedan kom: ochevangelierna. Man kan inte förstå evangelierna,och kristendomen, om de inte får skildras motbakgrund av det samhälle som skildras i Gamlatestamentet.Jag, som också har en förankring i kyrkomötet, harunder årens lopp haft förmånen att få delta i ganskamånga debatter kring detta ämne. Vi har i alla falli kyrkomötet, och även tidigare här i ,bortsett från något enstaka undantag varit eniga omatt det är så här man skall se på kristendomen. Detgår inte att plötsligt komma med någon sortsurskuldande på det sättet att man i ett förord taravstånd från vissa delar, texter och budskap.Utan bakgrunden i är det alltsåsvårt att förstå kristendomens markering av t.ex.begrepp som barmhärtighet och ödmjukhet, synenpå rättfärdighet och den, jämfört med Gamlatestamentet, helt annorlunda synen på kvinnansställning.Herr talman! Mot denna bakgrund har vi i utskottethelt enigt -- vi har varit eniga -- sagt att viicke kan bifalla en motion om att det skall varaförord eller kompletteringar till kring detsom har påtalats, t.ex. den förnedrandekvinnosynen.Vi har dock sagt att i likhet med tidigareBibelutgåvor kommer det nu att finnasordförklaringar. som haruppdraget att arbeta med detta, kommernaturligtvis från sina utgångspunkter -- teologiskaoch språkliga -- att göra kommentarer. Med dettalåter sig utskottet nöja och tycker att det är precisså det skall gå till.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 35 () replik:Herr talman! är en viktig del av vårtkulturarv. Den läses av miljoner människor runtom i världen, precis som tog upp isitt anförande. är också en helig skrift förmiljoner människor i världen. Även för mig är deten helig skrift. Jag läser i den mycket gärna ochofta. Men det betyder inte att varje ord i ärheligt. Det betyder inte att varje del och varjeuppfattning som där kommer fram är helig. Bibelnär tillkommen i en annan tidsepok i en annan kulturoch för därför med sig värderingar från dentidsepoken.Vi klagar ofta över problemet medfundamentalister inom islam. Men vi vet likväl attdet även inom kristendomen finns mångafundamentalister som gärna åberopar varenda ordi som heligt och som ett rättesnöre även i vårtidsepok.I Biblen finns det många uttryck för en kvinno- ochmänniskosyn som är helt främmande för de flestaav oss. Det finns exempel på en far som kan säljasin dotter, hur trollpackor skall brännas, hur densom inte är oskuld vid giftermålet kan stenas, hurfiender skall störtas i graven, hur barnet skall agasav kärlek och att kvinnan är oren vid menstruationefter barnsbörd. Listan kan göras mycket längre.De flesta av dessa exempel kommer från Gamlatestamentet eller den hebreiska , somjudarna föredrar att kalla den. Dessa exempelförekommer dock inte bara i Gamla testamentet.De förekommer också i . Särskiltbetydelsefull har kanske fras blivit om attkvinnan skall tiga i församlingen.Det är viktigt att ta upp dessa frågor, eftersomeffekterna av den kvinno- och människosyn somkommer fram på många håll i Gamla testamentetmen även i lever kvar i vår tid.Den lever kvar i värderingar hos många människor.Jag behöver bara nämna motståndet mot kvinnligapräster som ett exempel. Ett annat exempel är denfruktansvärda avart som finns inom vissa sekter,där man anser att aga av barn inte bara skalltillgripas när man inte kommer på något annat sättatt uppfostra barn utan att det är förenligt medGuds kärleksbud.Det här är något av bakgrunden till motionen. Vivet att förslaget om ett förord om kvinnosynen iBibeln länge har drivits framför allt ifrånkvinnornas alternativa kyrkomöte.