prot · GG09109 · 1993-05-12 00:00:00 — Vi utgår från att remissarbetetblir vägledande när propositionen skall skrivas.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna. Vad gäller det särskilda yttrandet,som bl.a. har skrivit, kommer Sven-OlofPetersson senare att kommentera detta.Anf. 31 Försvarsminister ():Herr talman! Jag begärde ordet av två skäl. För detförsta kan jag försäkra att vikommer att noga studera remissutfallet vad gällerFrivilligutredningen. Regeringen har på intet sättbundit sig för någon lösning. Jag är väl medvetenom kritiken. gäller det att kombinera detfantastiska frivilliga engagemang som finns inomtotalförsvaret och inom dess olika grenar medmoderna metoder vad gäller styrning avverksamheten, för att få till stånd ett slagseffektivitet, som innebär att de 225 miljoner somsamhället satsar också kommer till en konkret nyttaför totalförsvaret. Remissutfallet kommer i höggrad att bli vägledande.För det andra vill jag passa på, herr talman,eftersom flera talare har berört frågan omunderlag, att säga att det inte är helt enkelt förmilitära staber att i rasande fart ta fram detunderlag som plötsligt behövs på grund av politiskabeslut, förändringar i form av krispaket och annat.Jag tycker i allmänhet att man inom de militärastaberna har gjort en imponerande insats när detgäller att plocka fram det här materialet.Jag har lärt mig en sak somförsvarsminister, herr talman, och det är att enlokal opinion med s.k. intresserelaterat räknandekan bevisa precis vad som helst. Jag kan tillGunhilds glädje tala om att jag är heltövertygad om att man kan lokaliseraÖverbefälhavaren och hela det nya högkvarterettill . Det finns säkert åtminstone tio överstarsom snabbt är beredda att bevisa att detta är detmest effektiva och mest kostnadsbesparande överhuvud taget på försvarsområdet just nu.Anf. 32 ()replik:Herr talman! Så mycket omsorg om hadejag inte vare sig drömt om, tänkt mig eller begärtsom att skulle lokaliseras dit ut.Jag är tacksam för omsorgen i övrigt om detgotländska försvaret, och jag noterar attbesparingseffekterna där har varit hovsamma. Mendet bevisar också vilket värde man sätter på denspaningsplattform som utgör.Jag noterar också med tacksamhet attförsvarsministern i det närmaste garanterarremissyttrandenas vikt och att man tar stor hänsyntill dem när man utformarpropositionen om frivilligorganisationerna. Jaginser också att det finns vissa delar i verksamhetensom behöver moderniseras och ses över, och en delhar säkert sitt berättigande. Men speciellt detsystem som jag nämnde finner vi inte tillämpbart påfrivilligorganisationerna.Anf. 33 ():Herr talman! lade fasttotalförsvarets verksamhet i försvarsbeslutet föråren 1992--1997. Många människor inom och utomtotalförsvaret kunde andas ut. Men bara 100 dagarsenare kom de beslut som lades fram istabiliseringspropositionen. Man ville där reduceraanslagen med 1,2 miljarder vid fulltgenomslag.Med tanke på att ett försvarsbeslut innebärlångsiktighet bör besparingar ske på ett sådant sättatt försvarsbeslutets inriktning inte äventyras. Debesparingar som görs ändrar inte karaktären påförsvarsbeslutet 1992.Sveriges säkerhetspolitiska mål, som formuleradesi försvarsbeslutet, ligger fast. Där sägs att ettcentralt mål är att bidra till fortsatt lugn ochstabilitet i , och den militära alliansfrihetenmed dess skyldighet att upprätthålla enbetryggande försvarsförmåga skrivs fast.För att totalförsvarets inriktning skall ligga fastmåste det här beslutet så långt möjligt behållasintakt, om inte vår nuvarande omvärldssituationförändras. Vi skall således kunna motstå ettstrategiskt överfall.Kraven i övrigt på totalförsvarets förmåga att mötaett väpnat angrepp behöver fullt ut tillgodoses förstefter något års komplettering av utrustning ochutbildning. Efter en högst ettårigåtertagningsperiod skall alla väsentliga delar avtotalförsvaret kunna utnyttjas eftermobilisering. Enligt utskottets mening är det viktigtatt regeringen nu följer upp beredskapen inomtotalförsvaret för återtagning och att denregelbundet redovisas för riksdagen.Herr talman! När det gäller besparingar harRiksdagens revisorer granskat det militäraförsvarets resor. Kostnaderna för dessa /91 till ca ,varav hänförde sig till anställdas resoroch återstoden till värnpliktsresor.Revisorerna visar att försvarets myndigheter vidtarolika åtgärder för att begränsa behovet avresor för den anställda personalen. Utskottet anseratt ytterligare ansträngningar bör göras, ochutskottet kan ansluta sig till vad revisorerna anför.En stor del av kostnaderna för värnpliktsresor kanhänföras till ledighetsresor som fjärrekryteradevärnpliktiga genomför under sin grundutbildning.Stora besparingar sägs därför kunna göras omfjärrekryteringarna koncentreras till orter medgoda kommunikationer. Revisorerna menar vidareatt betydande besparingar kan uppnås genomomprövning av de förmåner som utgår vid devärnpliktigas resor och ifrågasätter den avriksdagen godtagna principen att den värnpliktigeskall vara hemma den dag då tjänstenslutar, den s.k. midnattsregeln.Utskottet har erfarit att fått iuppgift att anpassa rekryteringsområdena så attkostnaderna för värnpliktsresorna minskar med10 %. Antalet fria hemresor reducerades ju genomstabiliseringspropositionen till en resa var fjortondedag, och detta är i linje med vad revisorerna harföreslagit.Utskottet menar att åtgärderna för att begränsakostnaderna för värnpliktsresor bör ägnas fortsattuppmärksamhet. Midnattsregeln bör alltjämt varavägledande, men avsteg bör kunna ske närtillämpningen leder till orimligt höga kostnader.Utskottet föreslår ett tillkännagivande medanledning av revisorers förslag.Herr talman! Enligt försvarsbeslutet skallsjuktransportkapaciteten i krig och fred förstärkasgenom att fem sex helikoptrar anskaffas. Chefenför armén har fått uppdraget, vilket skall ske efterhörande av sjukvårdshuvudmännen och möjliggöraen effektiv fredsanvändning.Försvarsbeslutets intentioner har tillgodosetts idetta ärende, och jag finner det tillfredsställandeatt vi nu får ett resurstillskott av helikoptrar. Fråganom sjuktransporter med helikoptrar har utrettssedan 1970-talet, vilket revisorer ocksåhar redovisat i en granskning 1991.Förhoppningsvis kommer snart ett tjugoårigtärende att få sin lösning, till gagn för ossmedborgare.Herr talman! Försvarsbeslutet innebar också vissaförändringar för totalförsvarets civila del. Delsskall en anpassning ske till det militära försvaretsförmåga och inriktning, dels skall arbetet attförbättra möjligheterna att bedöma förmågan hostotalförsvarets civila del under kriser och krigprioriteras i den fortsatta planeringen.För att utreda påfrestningar och risker i detfredstida samhället, har den parlamentariska Hot-och riskutredningen startat sitt arbete. Vikristdemokrater har betonatvikten av att uppmärksamma det modernasamhällets sårbarhet. I en kristdemokratisk motioni år behandlas andningsskydd till civilbefolkningen,för att ta ett exempel.Den första huvuduppgiften för de civila försvaret äratt värna civilbefolkningen mot verkningarna avkrigshandlingar. Motionärerna menar att det isamband med anskaffningen av andningsskydd ärviktigt att hänsyn tas till att befolkningenssammansättning ändras samt att lagringsansvaretöverförs till kommunerna. Utskottet anser attfrågan om att förse hela befolkningen medandningsskydd är av största vikt.Herr talman! Vårt försvar kostar mycket pengar.Nästan 39 miljarder betalar vårt land iförsäkringspremie. En sådan omfattandeverksamhet som bedrivs är liksom all annanoffentlig verksamhet underkastad krav påsparsamhet och god förvaltning. För osskristdemokrater är det nu viktigt attFörsvarsbeslut 92 får fullt genomslag itotalförsvaret, så att underlag finns för en ordentligutvärdering innan nästa försvarsbeslut skall fattas.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 34 ():Herr talman! Jag skall ta upp frågan om luftvärnetsgrundorganisation. I denna fråga har det varitmycket diskussion i försvarsutskottet. Ja, det harvarit mycket diskussion hos alla som är intresseradeav försvaret. Framför allt har man varit intresseradav vilket försvar man får för de pengar som satsaspå ett svenskt försvar. Avsikten har varit att sparapengar. Man har då varit av den åsikten att tvåregementen skall läggas samman till ett. Om dettaverkar det ha varit enighet inom försvarsutskottet.Men sedan har enigheten spruckit.Regeringens bud har varit att flytta dels Lv 6 frånGöteborg till , dels Lv 4 från tillHalmstad. Vi socialdemokrater i försvarsutskottethar haft den bestämda uppfattningen att Lv 6 iGöteborg skall flyttas ned till . Vi skulle alltsåi få både Lv 4 och Lv 6. Dennasocialdemokratiska åsikt fick såvitt vi förstår stödav Ny demokrati, som har väckt en partimotion,där man krävde samma sak. Lv 6 i skulletillsammans med Lv 4 i lokaliseras till Ystad.Det var alltså en stor splittring i försvarsutskottet.För att skaffa oss en bestämd uppfattning tillkalladevi en mängd experter från Försvarsdepartementet,Överbefälhavaren, för armén ochgeneralmajor , som gjort två utredningar ifrågan. Även experter på det lokala planet ficktillfälle att ge sina synpunkter, nämligenlänsstyrelser, kommunledningar ochförbandschefer. Till dessa skall också läggas allasom i övrigt yttrat sig i frågan. Försvarsutskottetgjorde också en resa till , ochYstad för att få en säkrare grund då det gällde attbilda sig en uppfattning i luftvärnsfrågan. Men detvisade sig att oenigheten mellan partierna bestod.Herr talman! Min uppfattning i denna fråga är attjag är en anhängare av att förlägga luftvärnet tillYstad. Skälen därtill är följande, och jag talar nuför att både Lv 4 och Lv 6 skall vara placerade iYstad.Regeringens åsikt är nu -- tillsammans medutskottsmajoritetens -- att båda orterna skall hakvar sitt luftvärn. skall ha kvar Lv 4 ochHalmstad skall ha Lv 6, som man flyttar frånGöteborg till . Vad man förlorar är alltsåpengar, omkring 140 miljoner. Vi socialdemokraterhåller fast vid vår åsikt -- bådaluftvärnsregementena skall vara placerade i Ystad.Det underliga som har hänt är att Ny demokrati harsvängt över till de borgerliga partiernas sida. Vifinner denna omsvängning märklig, eftersom Nydemokrati talar för sparsamhet med de medel somstår till försvarets förfogande. Här hade manmöjlighet att verkligen spara pengar, men dettatillfälle tog man inte.Herr talman! Vilka är nu våra skäl som talar förYstadsalternativet? Jag skall i några punkterredogöra för dessa.För det första: Övningsbetingelserna för luftvärnetär de bästa i . Det är försvarsutskottetsmening.För det andra: Här finns redan modernaövningshallar och logement. Det innebär enbesparing på 140 miljoner på logement ochövningshallar.För det tredje: Utredandet. utredning fickett svar av en utredning som två lundaakademikergjorde. Det var professor och docentStefan . Deras slutsats blev att det inte ärnågon större skillnad. vinner ,och en bit in vinner Halmstad.För det fjärde: Operativa konsekvenser.Personalen vid Robot 77-bataljoner är en mycketviktig resurs. Den kommer hellre att sluta än attflytta.För det femte: Södra och sydöstra har ettluftoperativt mycket utsatt läge.För det sjätte: Man har mycket kortamobiliseringstider i och västra omman jämför med . Lv 4 i ligger urdessa synpunkter mycket bra till ur geografisksynpunkt.För det sjunde: Det som man kallarproduktionsförutsättningar. har en i detnärmaste fulltalig personal som arbetar i en bramiljö. Skjutfält och övningsplatser i övrigt är avmycket god standard. är mycketgynnsamt för samövning med andra arméförband. ''Övningsterrängen i övrigt i är utmärkt förluftvärnsförband. Man får lätt tillgång till civilövningsmark. är liksom Ravlundaskjutfält ett av de få områden i , därflygförband kan uppträda fältmässigt. ''För det åttonde: Målflyget. Nyge Aero, som ärförsvarets målflygsleverantör, har graderatskjutfälten i Södra militärområdet, och de tre somkommer främst är , Kabusa ochRavlunda. De utnyttjas av Lv 4 i och är ettav de få områden som Lv 4 har tillgång till och somflygvapnet även kan utnyttja rent fältmässigt.För det nionde: Det finns inga fysiskabegränsningar för att utöka versamheten vid Lv 4.För det tionde: Jag skall nu citera vad Länsstyrelseni , Ystads kommun och Skånskaluftvärnsregementet säger i sin skrift Lokaliseringav luftvärnsutbildningen i Södra militärområdet:''Sammanfattningsvis kan konstateras attförutsättningarna för luftvärnsutbildning vid Lv 4 iYstad är betydligt bättre än på någon annan aktuellplats i Södra militärområdet. Detta bättreän något annat för god kvalitet i utbildningen ochdärmed i krigsförbanden. ''Jag vill för min del understryka detta. Visserligenvar mitt besök där kortvarigt, men jag vågar sägaatt detta faktiskt är alldeles riktigt på Lv 4.För det elfte: Samarbete med är avmycket stor betydelse. Generalmajor visade att om man skulle förlägga debåda regementena till samma ort skulleHalmstadsalternativet innebära en besparing på385 räknat . Om detsammaskulle ske för skulle besparingen bli257 . Denna utredning fickemellertid ett svar av en utredning från Lundsuniversitet. Det var professor ochdocent vid företagsekonomiskainstitutionen vid som tog upp istort sett samma problem.De båda lärarna vid påpekade attJanssons utredning inte hade räknat med någonränta utan bara med avskrivningar. De båda lärarnafrån underströk emellertid att de självfalleträknade med räntor och således fick fram enmindre ekonomisk skillnad mellan de båda orternaän vad utredning hade kommit fram till.Därefter tog de upp besparingarna, minskade medmerkostnader och fick fram en allt mindre skillnadmellan de båda orterna. Till slut blev det så attYstad fick ett större plus i besparingarna änHalmstad.Jag skall inte våga mig på någon bedömning avdessa båda utredningar, men deras slutsats är: ''Omman räknar med att det svenska luftvärnetsårskostnad inkl. materialinköp är uppemot 1miljard kronor kan man konstatera att skillnadenmellan alternativen redan efter räntejusteringen ärnere på promillenivå. har en flyttningomfattande militärstrategiska konsekvenser. Att idetta läge enbart basera flyttningsbeslutet påkostnadsbesparingar förefaller olämpligt. Det voreönskvärt att i större utsträckning väga in vilkakonsekvenser en flyttning får på ''intäktssidan',dvs. på luftvärnets förmåga att lösa sina uppgifter. ''De båda lundaakademikerna påstår också attYstadalternativet ger ett bättreekonomiskt utbyte än vad Halmstadalternativetger. Detta är naturligtvis mycket väsentligt för osssom skall bedöma de båda orternas lämplighet.Herr talman! Det är alltså av sådana skäl som visocialdemokrater vill förlägga de bådaregementena till Ystad.Anf. 35 (nyd) replik:Herr talman! frågade mig varför Nydemokrati har svängt i frågan om samlokaliseringav Lv 4 och Lv 6 i Ystad.Vi har egentligen inte svängt i den frågan. Meneftersom hela luftvärnet står inför en stor omdaningunder 90-talet, både vad gäller organisation ochnaturligtvis i beväpningsfrågan, tycker jag, precissom jag har sagt tidigare i den här debatten, att detär okej för oss att vänta. Vi får ta den lilla extrakostnad det innebär. Rent samhällsekonomiskt trorjag inte att det blir någon merkostnad om manväger in aspekterna att civilanställda och en stormängd tekniker på ena eller andra ställetförmodligen skulle bli arbetslösa, oavsett hur mangör.Däremot tycker jag att det var fullständigt rätt attflytta på Lv 6.Vi får inte heller glömma bort att på grund av designaler som vi politiker har gett från haren stor mängd människor, jag vet inte hur mångafamiljer, brutit upp från sina hem i , medallt vad det innebär för t.ex. hustrun. Man kanske säljer en fastighet, vinst ellerförlust må vara osagt. Men man har startat ett nyttliv i . Därför tycker jag att detär litet fel att åter kasta ut de människorna i kylan.Det är ett av de skäl som jag har anfört för attompröva det här beslutet. Vi måste som sagt tänkalitet på människorna. Jag kan inte på något sätt seatt det här egentligen skulle förändra situationenför . Mig veterligt har inte regeringen flaggatför att man över huvud taget skall lägga nedregementet i i framtiden.Anf. 36 () replik:Herr talman! Det är klart att man kan se frågan urRobert Jousmas synpunkt. Men det är min tro kommer att slå samman dessa bådaregementen. I så fall tror jag att liggerväsentligt mycket sämre till. Jag tror faktiskt attregeringen kommer att föreslå att Ystadsregemente flyttas till . Då har man löptalla dessa risker som jag beskrivit. Demkommer man att vara utsatt för då.Man får en väsentligt sämre organisation avluftvärnet än man har haft. Det är en av defaktorer som jag tycker talar för att man skulle haförlagt båda regementena till Ystad.En annan sak är, vilket visserligenbagatelliserar, vad man vinner ekonomiskt på dethela. Det är en bra slant. Det har jag tidigareredogjort för.Anf. 37 (nyd) replik:Herr talman! Jag är inte lika orolig som IngvarBjörk över vad regeringen tänker företa sig i falletYstad och vad beträffar sammanslagningen. Hurdet än är kan vi styra regeringens förehavandengenom att det krävs majoritet för besluten. Jag trorfaktiskt inte att regeringen så brådstörtat går ifrånsin egen proposition inom närtid.Frågan är vad Socialdemokraterna tänker göra, omsocialdemokratin med någon allierad kommer tillmakten vid nästa val. Vi har hört att StureEricson är varm anhängare av stora regementenoch stora flottiljer. Om socialdemokratin skullekomma till makten , vad gör ni? Det är enbra fråga, tycker jag.Anf. 38 () replik:Herr talman! bollar över självafrågandet till mig. Men det är det inte fråga om,utan det är fråga om majoritetens ställningstagandei utskottet. Det ställningstagandet är sådant att nisäger att de båda regementena skall vara kvar påorterna jag tror i alla fall, som jag redogjortför, trots att jag inte kan lägga fram ovedersägligabevis, att kommer att ligga sämre till.Anf. 39 () replik:Herr talman! Efter meningsutbytet mellan IngvarBjörk och har jag inte så mycket atttillägga. Jag vill ändock understryka att vi sågregeringens förslag om samlokalisering av de tvåluftvärnsförbanden som en fördel och att det fannsvissa besparingar att göra. Det förutsatte dock attvi samlokaliserade till av det enkla skäletatt vi hade beslutat att lokalisera ettluftvärnsregemente där. Människor hade, precissom har sagt, börjat etablera sig.De hade köpt villa och helt enkelt bundit sig till denplatsen och börjat bygga upp sin tillvaro där. Dåfann vi goda skäl att genomföra den lösning somRobert Jousma har redogjort för.Vad som händer i anledning av attvi får en helt ny typ av luftvärn är väl litet väl tidigtatt spekulera i. Skulle det vara ett krympandeluftvärn, dels i kraft av att det är en annan typ avluftvärn, dels på grund av att denomvärldsutveckling som vi har talat om är fördelaktig, är det kanske litet väl tidigt att imaj månad 1993 ta ställning till vilken som är densvagare eller starkare parten.Jag tycker att har en poäng när hanbetonar de goda förhållanden som finns i Ystad.Det är ovedersägligen på det sättet. Det är godaförläggningar, goda övningsbetingelser. Jag tyckeratt utskottets ställningstagande trots allt blevganska bra i den situation som rådde.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag tycker, som jag visade med mittinlägg, att ställningstagandet inte var så bra. Dethade varit bättre, menar jag, om vi hade skiltluftvärnet från och -- det skallju flyttas från till -- och förlagtdet i Ystad.Men jag förstår naturligtvis de skäl som ArneAndersson och även påpekar, attmänniskor har flyttat till . Det utgör ju enviss bindning. Det måste man naturligtvis ta hänsyntill. Men man skall också tänka på alla demänniskor som bor nere i och som, om viförlägger luftvärnet till , måste flytta dit.De människorna är säkerligen många fler.Anf. 41 ():Herr talman! I har luftvärnet en av sinaviktigaste uppgifter. Det är i och Blekingesom luftvärnet snabbt skall vara på plats om Sverigeblir angripet. Därför är det inte oväsentligt att detfinns luftvärnsutbildning i området. Där måstefinnas förband i hög beredskap och kortamobiliseringstider. De värnpliktiga skall kunnautbildas i det område där de bor och har sinkrigsplacering.Förutom rent försvarsoperativa fördelar finns detockså ekonomiska fördelar med att inte skicka i vägvärnpliktiga från tätbefolkade områden tillutbildning på annan ort.Regeringen föreslår i sin proposition att Lv 4 iYstad skall avvecklas och att verksamheten skallhänföras till andra förband. Detta förslag blevföremål för ett intensivt utredande. Den förstautredningen föreslog flyttning av huvuddelen tillHalmstad och av mindre delar till ochSkövde.Försvarsutskottet ville emellertid ha en fördjupadutredning, eftersom ett stort antal motioner tog uppfrågan. Utskottet föreslog att alla de trelokaliseringsförslagen skulle prövas, nämligenHalmstad, och . Detta gjordes trotsatt i debatten har sagt att detändå inte gick att flytta Lv 6 någon annanstans äntill . Den utredningen var därför delvisonödig.Det blev i alla fall en förnyad utredning. Det varsamma utredare som utredde. Inte helt oväntatkom utredningen åter till samma resultat. Det varfortfarande mest fördelaktigt att flyttaverksamheten till Halmstad.Lv 6 skulle i enlighet med beslut som fattats tidigareav den borgerliga riksdagsmajoriteten flyttas tillI 16 i . tänkte man samlokalisera medLv 4, som skulle flytta från Ystad.Ändå var besparingarna störst i Ystadalternativet.Kostnaderna för ökad drift var minst i Ystad.Investeringsbehovet var minst i . Det fannsinget investeringsbehov alls under de närmaste femåren.Halmstadalternativet hade dubbelt så högaflyttkostnader. De ökade personalkostnaderna varlägst i , för färre personer behövde flytta.Utredningarna visade att de bästaförutsättningarna för luftvärnsutbildning finns iYstad. Utskottet har också granskatutbildningsbetingelserna och säger i betänkandetatt de bästa möjligheterna utan tvivel finns i Ystad.Kunde då utskottet göra en självständig bedömningoch med sina inhämtade kunskaper som grund fattaett rationellt beslut? Hade man mod att gå emotden högsta militärledningen, vars förslag manifrågasatte? Kunde man för en gångs skull fatta ettbeslut som byggde på vad som är bra urförsvarssynpunkt och inte bara på ett resultat av enregional dragkamp?Nej! Detta skulle ha blivit en knäpp på näsan förförsvarsministern, och i ett sådant läge är varkenfaktorer som bästa försvarseffekt eller kalkyleradebesparingar längre så viktiga.Goda råd blev också dyra. Det kostade att tatillbaka ett tidigare beslut om nedläggning avAlmnäsetablissemanget för att få Ny demokrati attgå emot sin egen partimotion om samlokalisering iYstad av luftvärnet i södra milot.Jag hade antagit att det inte skulle bli så mycketväsen som sist Ny demokrati röstadeemot sitt eget förslag. Ingen är väl egentligenförvånad när Ny demokrati stödjer regeringen. Dethar nydemokraterna dessutom fått betalt för. Attköpa och sälja kan ju aldrig vara fel, om priset ärrätt. Men vem får egentligen betala?Det visar sig att mina antaganden var helt rätt, förRobert Jousma fick t.o.m. komplimang avförsvarsministern i dagens debatt.Hur blir det då med det hela? Jo, regeringen tartillbaka sitt förslag som var så viktigt urbesparingssynpunkt, att det motiverade all den orosom det innebär för de anställda att i dagensarbetsmarknadsläge behöva flytta, med osäkramöjligheter för medföljande familjemedlemmar attfå arbete, med barn och tonåringar som måsteryckas upp ur sin invanda miljö med skola, vänneroch kamrater. Det är ett förslag som varit föremålför ett intensivt utredande till ingen nytta, ettförslag där man inte ryggade tillbaka för attförsämra krigsdugligheten och beredskapen i enhögt prioriterad del av det svenska försvaret.Nu blir det i slutändan ändå detta förslag somkommer att genomföras.