prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Det äringen nyhet för regeringen. Det är naturligtvisockså en av anledningarna till att vi är upprördaöver att slakten av löntagarfonderna överordnasdet forskningspolitiska beslutet. Det är bara attbeklaga.Anf. 76 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vet inte om hade favören att få lyssna till BengtSilfverstrands mycket klargörande inlägg för någratimmar sedan. Han talade om varförsocialdemokratin egentligen var förlöntagarfonderna. Det fanns inte en susning ompensioner i det inlägget. att han egentligen endast beklagade enenda sak, nämligen att det var för litet socialism ilöntagarfonderna. Det må stå för honom. Jagtyckte, som jag sade då, att det var alldelestillräckligt mycket socialism redan från början.Nu skall vi, , följakursutvecklingen framöver föratt se huruvida pengar som blir kvar efter dagensbeslut verkligen kommer att bli kvar eller om dendiskussion som vi just nu för är helt hypotetisk. Förmin del gäller att löntagarfonderna skall avvecklas,och att det är en slutgiltig avveckling. Inte minstväljarna gav ett klart och entydigtbesked om att detta var deras önskan. Denförpliktelsen tänker vi leva upp till.Därutöver för regeringen emellertid en ekonomiskpolitik som så sakteliga håller på att vändautvecklingen i uppåt igen. Att man får fartpå den tillväxt som taladeom och som jag berättade för kammaren omtidigare, är den avgörande förutsättningen för attpensionärerna med trygghet skall kunna se framemot sin ålderdom. Ett är alldeles entydigt ochsäkert: Skulle vi fortsätta att på socialdemokratisktmaner öka budgetunderskottet och bibehålla ensden minsta misstanke om att löntagarfonderna kandyka upp igen undergrävs förutsättningarna för entrygg ålderdom.Anf. 77 ():Herr talman! Det är helt riktigt -- jag tackar för attPer än en gång bekräftade detta -- att jagganska tydligt klargjorde för vad målsättningarnaoch syftena med löntagarfonderna var. Detta varden ena biten i mitt klarläggande.I en annan lika klargörande bit sade jag att det intefinns någon juridisk eller de facto-skillnad mellande fem pensionsfonderna som i debatten har gåttunder namnet löntagarfonderna och den fjärde ochfemte AP-fonden som är kvar. Så långthar man från regeringssidan ännu inte aviserat skall ta dem i anspråk, varken när det gällerforskning eller andra ambitioner. Den enda skillnadsom föreligger mellan de fem pensionsfondernasom nu skall avvecklas och den fjärde och femteAP-fonden är att reglerna för placering har varitännu strängare för de fem löntagarfonderna,pensionsfonderna.I slutändan kommer vi således fram till ettkonstaterande som inte ens Per demagogikkan komma ifrån. Det är pensionsmedel som nuskall upplösas och delas ut för forskningsändamål.Det socialdemokratiska alternativet är attforskning och utveckling är så viktiga områden attde skall kunna konkurrera i vanligabudgetsammanhang med alla andrasamhällsområden.Anf. 78 Utbildningsminister ():Herr talman! Det finns en mycket stor skillnadmellan löntagarfonderna och pensionsfonderna.Pensionsfonderna är tillskapade för att sörja förmänniskors trygga ålderdom. Löntagarfonderna ärtillskapade för att skapa socialism. Vi avvecklarsocialismen och bevarar tryggheten förålderdomen. Det är detta kommer attfatta beslut om alldeles strax.Herr talman! Får jag även säga för fullständigheteni protokollet och som allmän upplysning att närSocialdemokraterna hävdar att det nu ärpå väg att göra, nämligen att avvecklafondsocialismen, skulle stå i strid med enuppgörelse med regeringspartierna ,talar man medvetet i nattmössan eller åtminstonemot bättre vetande. I samband medkrisuppgörelserna kom vi överens om att samrådaom hur vi skulle bete oss när det gällerforskningsfinansiering med löntagarfondsresurser.Samrådet har ägt rum. Däremot kom vi inteöverens om det som var uppenbart, nämligen att viinte på förhand kunde veta huruvida vi skulle bliense. Blir man inte ense är det en regeringsskyldighet att regera. Det skulle jag säga även omdet var parti som innehaderegeringsmakten.Anf. 79 ():Herr talman! Låt mig bara klargöra att det inteförekom någon som helst samråd om fondernasslutliga användning. Detta är fakta i målet.Det är ingen skillnad mellan om man i den fjärdeoch placerar aktier ochavkastningen på dessa går tillbaka tillpensionsfonderna eller om avkastningen på deaktieplaceringar som har gjorts inom ramen för defem pensionsfonderna till sista kronan går tillbakatill pensionsfonderna. Det är pensionsmedlen somnu skingras för vinden -- visserligen förforskningsändamål. Dessa pengar hade vi kunnatordna på ett rakare, klarare och mycket objektivaresätt.Anf. 80 Utbildningsminister ():Herr talman! När det gäller överenskommelsen ochsamrådet mellan partierna vet jag inte vilkenställning har i sitt parti. Men jaghar själv deltagit i ett samråd med BengtSilfverstrands partivänner. Närvarande var herrarJan O och . Svar lämnadespå samrådet av förutvarande statsministern ochpartiordförande var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkanden /93:UbU16, UbU15, UbU13 ochUbU22.Utbildningsutskottets betänkande UbU16Mom. 1 (löntagarfondsmedel för forskning)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot139 för reservationen av m.fl.Mom. 6 (formerna för prövning av stiftelsernasverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del. 6 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (styrelsernas sammansättning)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 20 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 10 (fasta forskningsresurser vid vissahögskolor)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 26 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 11 (vuxenutbildning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del. 20 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 13 (lokalisering av stiftelsen förmiljöstrategisk forskning)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU15Mom. 1 (forskningens betydelse för somindustrination)Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot129 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (forskningens organisation)Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 5 (översyn av fakultetsorganisationen)Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 8 (forskarutbildningen utom såvitt avservissa medel under fakulteterna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 9 (medel för forskarutbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot138 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (den rörliga resursen)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot136 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 12 och 13 (forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna, m.m.)Först biträddes reservation 6 av . i motsvarande del med 142 röster mot 10 förmeningsyttringen av imotsvarande del. 166 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 142 för reservation 6 av m.fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta.Sigge Godin (fp) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 28 (tillkännagivande omForskningsrådsnämndens forskningsinformation)Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 132 för reservation 8 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta.Först bifölls reservation 8 av . -- som ställdes mot meningsyttringen av BjörnSamuelson i motsvarande del -- med acklmation.Mom. 31 (anslagsbeloppet underForskningsrådsnämnden: Forskning ochforskningsinformation)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 34 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 39 (kvotering av forskarassistenttjänsterna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 42 (dyrbar vetenskaplig utrustning)Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot129 för reservation 13 av m.fl.Mom. 57 (medelsanvisningen till de juridiskafakulteterna)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 17 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 60 (resurser för forskning om Central- ochÖsteuropa)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot138 för reservation 19 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 63 (forskning om kreditgivning)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 24för reservation 20 av . 66 (medelsanvisningen i övrigt till desamhällsvetenskapliga fakulteterna)Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot128 för reservation 21 av m.fl.Mom. 69 (anslagsbeloppet under : Forskning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 22 av m.fl., delsmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 86 (anslagsbeloppet under : Forskning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 28 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 97 (anslagsbeloppet underNaturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 31 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 105 (anslagsbeloppet underTeknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 34 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 142 (anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter för forskningsändamål)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot134 för reservation 48 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU13Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU22Utskottets hemställan bifölls.VälkomsthälsningAnf. 81 hälsar finländska riksdagensgrundlagsutskott välkommet. (Applåder)6 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 82 hälsar statsminister , miljöministerOlof , civilminister ,statsrådet och statsrådet till de muntliga frågorna.Jag erinrar om önskvärdheten av korta frågor ochså långt möjligt korta svar. Jag erinrar ocksåledamöterna om att vänta med att tala tillsmikrofonlampan lyser.De fängslade svenska medborgarna i IrakAnf. 83 ():Herr talman! En fråga till statsministern: kundei går se statsministern i televisionen apropå de tresvenska medborgare som sitter fängslade i Irak.Han sade sig inte ha fått några direkta påstötningarom att han själv skulle agera i det fallet. Eftersomhan tydligen har dåligt minne vill jag utnyttja dethär tillfället till att framföra vår syn på detta.Vi tycker att den tid nu har kommit dåstatsministern själv bör börja agera i det här fallet,givetvis på det sätt han finner rimligt. Jag skullevilja fråga statsministern om han håller med om denvärderingen -- han behöver naturligtvis inte tala omvad han skall göra, bara att han är beredd att självagera i detta fall, som så engagerar hela det svenskafolket.Anf. 84 Statsminister ():Herr talman! Låt mig först meddela att vi löpandeinformerar företrädare för riksdagspartierna om deaktiviteter som bl.a. jag nästan har i dethär sammanhanget. Senast informeradespartiledarna i samband med enpartiledaröverläggning som vi hade i andra frågor itisdags kväll. Jag tror att det var tog upp frågan, och jag lämnade då enredogörelse för den senaste utvecklingen. Där varockså närvarande.Det är möjligt att denna information inte alltid nårfram till . Jag såg ett uttalande i dagensnummer av som tydde antingenpå att han inte är informerad om de kontakter somhar förekommit mellan mig och på att han av politiska skäl har anledning attägna sig åt desinformation. Jag vill därfördementera det som hade att säga idagens nummer av Svenska Dagbladet.Detta är en fråga där jag agerar så gott somdagligen. Det ligger i sakens natur att allt som görsicke kan och icke bör redovisas offentligt. Men vihar en mycket bra dialog med de anhöriga, medEricsson, som också har ett omfattandekontaktnät, och med ett antal utländska regeringar,som är i delvis samma situation. partiordförandena löpande om.Anf. 85 ():Herr talman! Jag kan försäkra statsministern att jagär fullständigt informerad.Min fråga gällde närmast på vilket sättstatsministern agerar, om han är beredd att också tasteget att personligen -- på högsta politiska nivå såatt säga -- vända sig till motsvarande i , för attanvända också det instrumentet för att äntligen fåhem de tre svenskarna.I övrigt vill jag säga att jag inte tycker att man skallutnyttja den här frågan för gräl.Anf. 86 Statsminister ():Herr talman! Som väl har framgått av deredovisningar som har lämnats också iUtrikesnämnden har det som redan skett.Jag har vid ett flertal olika tillfällen, i litet olikaformer, vänt mig direkt till den högsta instansen iIrak. Det har också kommit svar. Men det enda svarsom vi egentligen bryr oss om är att de tresvenskarna frisläpps.Jag måste säga att jag beklagar att pådet sätt som bl.a. uppgifterna i Svenska Dagbladeti dag visar sprider felaktiga föreställningar. OmPierre är till fullo informerad är det ännumycket värre, därför att då är det medvetet. Omhan inte har hela bilden är han möjligen ursäktlig.Privatisering av offentlig verksamhetAnf. 87 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Hur vill statsministern kommentera denundersökning som visar att privatiseringar avoffentliga verksamheter har varit mycket merframgångsrika i socialdemokratiskt styrdakommuner än i kommuner som styrs avModeraterna och de andra borgerliga partierna?Anf. 88 Statsminister ():Herr talman! Låt mig passa på tillfället att beklagaatt jag inte hade möjlighet att närvara på WidarAnderssons lilla tillställning på rummet den 27 maj.Jag var visserligen inbjuden, men jag hade tyvärrförhinder.Låt mig också säga att jag inte har settundersökningen i detalj utan bara sett några referati pressen. Jag skall läsa den.Den är intressant så till vida att den visar attprivatiseringar är någonting som man också isocialdemokratiska kommuner inser är någontingsom leder till effektivisering. Det är bra. Om man isocialdemokratiska kommuner gör braprivatiseringar kan jag inte tycka annat än att dettaär bra för och för socialdemokratin.OrganisationsstödetAnf. 89 (nyd):Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Det handlar om något som ommöjligt är ännu segare än ,nämligen organisationsbidragen.I -- detta arma land som går back medhundratals miljarder -- utbetalas ca 13,5 miljarder,varav ungefär hälften kommer ifrån staten.Nu har regeringen aviserat ett visst intresse av attfå koll på de här kostnaderna. Det kan tänkas attregeringen inte har så på sig, kanske baradrygt . Jag undrar om ni tänker göra någontingåt detta?Jag har hört talas om att ni och Socialdemokraternahar haft en uppgörelse om att faktiskt åtgärda dethär. Är den uppgiften riktig, eller är det bara ettillasinnat rykte, eller är det något paket som harspruckit?Den första frågan gäller alltså om ni tänker göranågonting åt organisationsstödet. Fråga nummertvå är: Har ni tillsammans med Socialdemokraternakommit överens om att kapa en miljard, ochkommer ni i så fall att stå för det, bägge två?Anf. 90 Statsminister ():Herr talman! I den senare delen vet jag inte riktigtvad syftar på. Men det som ingicki en av krisöverenskommelserna mellan regeringenoch Socialdemokraterna var ju att viskulle göra en nedskärning av det statligapartistödet under den kommandemandatperioden. Det ligger självfallet fast. Jagutgår från att det gäller även för densocialdemokratiska sidan.Organisationsstödet är ett stöd som utgår till väldigtmånga olika organisationer för väldigt många olikaverksamheter. Det gäller t.ex. enskildaorganisationers aktiviteter inom biståndsområdet.Då är det inte fråga om stöd till organisationen i sig,utan det är ett stöd till den enskilda organisationsom gör biståndsinsatser, inte sällan mycket brasådana och inte sällan bättre än dem som statenförmår göra. Det handlar om t.ex. ,frivilliga försvarsorganisationer ochungdomsorganisationer. Det är svårt att dra allaöver en kam.Men en utredning under ärtillsatt som skall göra en översyn av delar av detta.Det kan civilministern informera närmare om.Utredningen skall också redovisa förslag tillalternativa sätt att finansiera olika organisationer.I övrigt kan jag försäkra attregeringen bedriver ett intill ytterlighet restriktivtbudgetarbete. Det finns ingen sektor som är fredadför argusögon i detsammanhanget.Anf. 91 (nyd):Herr talman! Jo, herr statsminister, det finns detvisst, nämligen alla de s.k. heliga korna: bistånd,flyktingpolitik och just den här frågan.Jag vill bara påminna om att det finns enförteckning på 222 A4-sidor som är fulla medmottagare av organisationsstöd. Det är inte bara denobla instituten som får dessa pengar. Det är allamöjliga organisationer som jag tror står PierreSchori närmare än statsministern.Anf. 92 Statsminister ():Herr talman! Det senare skall jag självfalletundersöka speciellt.Det är klart att vi gör en löpande prövning av de härsakerna, och vi har också tillsatt speciellaöversyner, t.ex. av anslagen inomUtrikesdepartementets område när det gällerbidrag till t.ex. olika typer av fredsorganisationer.Det är fullt möjligt att det var detta som IanWachtmeister syftade på. Slutsatser har ocksåredovisats.I övrigt finns det icke längre några heliga kor istatsbudgeten, inte ens påJordbruksdepartementets område. Alltinggranskas, och med de krav om att sanera deoffentliga finanserna som vi kommer att ha på ossunder relativt finns det ingetområde som kommer att kunna undantas frångranskning. Det gäller sannerligen ocksåorganisationsstödet.Konventionen om den biologiska mångfaldenAnf. 93 ():Herr talman! Jag vänder mig till har under en väntat på enproposition om den biologiska mångfalden. Minförsta fråga är: Kommer det någon?För några dagar sedan kunde man läsa i att regeringen i denna proposition -- om dennu kommer -- kommer att vilja ha undantag när detgäller den som skrev under i , nämligen när detgäller hur tvister skall lösas. Man använder sammaargument som använde för att i inteunderteckna konventionen. Om detta skulle varasant är det väldigt upprörande. Min andra fråga ärdärför: Är detta sant?Anf. 94 Miljöminister ():Herr talman! Regeringen har beslutat att tillriksdagen avge proposition angående ratificering avkonventionen om biologisk mångfald.Vi har valt att separat behandla just den delen somhandlar om ratifikationen. Bakgrunden till detta äratt det är viktigt att vi så snabbt som möjligtratificerar. Det har med ikraftträdandet att göra,att så många länder som möjigt så snabbt sommöjligt ratificerar. Då blir konventionen ocksåbindande.Därefter återkommer regeringen medbehandlingen av konsekvenserna på hemmaplan iSverige. Jag hoppas att inte tar illa vid sigav att vi delar upp propositionen i två delar på dethär sättet. Men det här är den faktiska bakgrunden.Saker och ting bör kunna beslutas under det häråret, även det som gäller konsekvenserna i Sverige.Vi har valt att dela upp det på det här sättet.Sommararbete till ungdomarAnf. 95 ():Herr talman! Jag har en fråga till hela regeringen,men förväntar mig speciellt svar från skolministernoch ungdomsministern. Den gäller alla deungdomar som går ut skolan . Tusentalsav dem önskar att de får ett sommarjobb, men detfår de inte.Jag undrar vad regeringen gör för att skaffa framordinarie ungdomsjobb, men också sommarjobbtill alla de ungdomar som faktiskt vill jobba påsommaren.Anf. 96 Civilminister ():Herr talman! Som kammaren mycket väl vet hardet vidtagits många arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, varav en stor del har varit direkt riktadetill ungdomar. Vi arbetar för att sätta fart påekonomin, vilket kommer att geresultat.Jag kan förstå oro. Den delar vialla, inte minst vi som är tonårsföräldrar. Mångaungdomar kommer att gå utan arbete i sommar.Det vidtas därför olika åtgärder. Vi har bl.a. gettett speciellt uppdrag till , somkommer att mobilisera de ideella organisationernaför att de skall bidra till att ge ungdomar möjlighetatt träffas, att få aktiviteter och sysselsättning.Förutom de ordinarie arbetsmarknadspolitiskainsatserna görs det alltså även en hel del vid sidanom för att fånga upp inte minst utsatta ungdomar.Det kommer att finnas mobila enheter som rör sigrunt i storstäderna och som de ideellaorganisationerna svarar för. Dessa enheter kommeratt speciellt ta sig an utsatta ungdomar som rör sig icityområdena.6. 97 ():Herr talman! Jag vill fråga civilministern hur detblir med ungdomars möjligheter att röra sig övernationsgränserna, vilket var ett av de ämnen somman diskuterade på ungdomsministerkonferensen iWien. Jag tänker då främst på Interrailkortet.Kommer ungdomar att enkelt och billigt kunna resai i fortsättningen?Anf. 98 Civilminister ():Herr talman! Interrailkortet är en väldigt viktig deli ungdomars möjlighet att röra sig över gränserna.Vid ungdomsministerkonferensen, som AlwaWennerlund hänvisar till, diskuterades ungdomarsmöjlighet att över huvud taget röra sig övergränserna. Man diskuterade en konvention, somännu inte är undertecknad, eftersom detfortfarande finns en del skiljaktiga åsikter.Vi tog också upp frågan om Interrailkortet. Detbestämdes bl.a. att ungdomsministrarna skallvända sig till kommunikationsministrarna iEuroparådets olika medlemsländer. Tillsammansmed dessa skall ungdomsministrarna försöka att fåen fortsättning av Interrailkortet. Den här fråganhar diskuterats i Europasammanhang.Jag vet ännu inte hur läget är just för tillfället. Menjag håller frågan aktuell och är själv mycketpådrivande i det sammanhanget.Sverige är ju speciellt intresserat. Det är väldigtmånga ungdomar från som utnyttjarInterrailkortet, medan ungdomar i t.ex. Spanienoch gör det i mycket liten omfattning.Det kan därför vara vissa svårigheter att få enfortsättning av Interrailkortet. Men vi gör vad vikan.7. Konventionen om den biologiska mångfaldenAnf. 99 ():Herr talman! Jag skulle vilja fortsätta med denfråga som tog upp och ställdetill , eftersom hon aldrig fick någotfullständigt svar. Har regeringen för avsikt attföreslå avikelser från den konvention som OlofJohansson var med och undertecknade i deJaneiro med samma motivering för sittställningstagande som hade, vilket nuhar gått ifrån?Anf. 100 Miljöminisiter ():Herr talman! Det finns inga sådana undantagdikterade av tidigare ställningstagande.8. Bosnien-HercegovinaAnf 101 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.I debatt om kriget i Bosniensade utrikesministern så här: ''Målsättningen för enuppgörelse har varit och måste så förbliatt hålla samman som enmultietnisk självständig statsbildning och förvägrabosniska serber och kroater den självpåtagna rättenatt med våld bryta ut stora stycken territorium ochansluta dem till sina moderstater. ''Jag vill fråga statsministern om han delar denuppfattning som bl.a. gavuttryck för , nämligen att denaktionsplan som , , ,och har antagit nu faktisktinnebär att den väpnade aggression som bosniskaserber och kroater med stöd av ochKroatien har begått accepteras.Anf. 102 Statsminister ():Herr talman! Nej, jag delar inte den uppfattningen.Målet, som det formulerades av utrikesministernoch som citerade, är att detta skallvara en del av en stegvis implementering av --Owen-fredsplanen. Detta finns också angivet i dengemensamma aktionsplanen. Från allmännautrikespolitiska och internationell-rättsligasynpunkter vore något annat oacceptabelt ochotänkbart.En annan sak är ju -- och det är vi mycket välmedvetna om -- att medlen för att nå detta mål inteär alldeles självklara. Det finns en betydandeosäkerhet i den internationella debatten. Det ärvärt att notera att i det sammanhanget harvisat en större beredskap att ställa upp, inte bara iord utan även i handling, för att stödja de beslutsom har fattat och kommer attfatta än vad många andra nationer har visat i dettakritiska läge, och det är någonting som vi i dennakammare har anledning att vara stolta över.9. 103 ():Herr talman!