prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Felet var att hushållen intesparade när de borde ha gjort det. Vi skall väl inteförnedra hushållssparandet. Det behövs ett starktoch bra hushållssparande.Följderna av den politik som ledde alltdjupare in i den ekonomiska krisen under 70- och80-talen måste självfallet rättas till genom att manreformerar den offentliga sektorn, ökarvalfriheten, effektiviserar och inför förändringar ide offentliga transfereringsystemen som intemissgynnar produktivitet och utveckling och inteinnebär flaskhalsar i produktionen totalt sett.Detta leder också till besparingar, som germöjlighet att reducera det strukturella underskottetsuccessivt ned till noll och även att finansieranödvändiga skattesänkningar. Skattesänkningarnahar under denna regering gått upp till istorleksordningen 10 miljarder. Denstatsfinansiella belastningen är inte lika stor,eftersom vi fått positiva dynamiska effekter avslopandet av en del skatter.En sådan skatt är aktieomsättningsskatten. Denformella och den reella skattesänkningen uppgicktill 3,3 miljarder, men statsfinanserna påverkas inteså mycket, eftersom omsättningen har ökat och vihar fått tillbaka en del av den handel som tidigareförsiggick utanför gränser.Det är vidare så, , att allaskattehöjningar drabbar hushållen, direkt ellerindirekt -- direkt genom att momsen betalas avhushållen, indirekt genom att arbetsgivaravgifternabetalas med lägre löner eller högre priser. Det finnsingen chans för hushållen och för oss enskildamänniskor att komma ifrån att det är vi som betalarskatterna.Detta innebär att varje skattesänkning ocksågynnar hushållen. Vissa skattesänkningar gynnarsärskilt dem som har det allra besvärligast och delägsta inkomsterna.Ett sådant exempel är förmögenhetsskatten. Attdenna slopas gynnar inte främst dem som har flyttatfrån med sina stora förmögenheter, vilkettyvärr har skett alltför ofta. Det gynnar framför alltdem som får uppleva värdet av att människor nusatsar på att förbättra sina förmögenheter ochstanna kvar i med både kapital, kunskapoch entreprenöranda.Förmögenhetsskatten slopas alltså för att ge demsom har det besvärligast. Det är de som har nyttaav att de som har tillgångar och kunskaper stannarkvar i . Jag trodde att också förstod detta.Det är mot denna bakgrund som vi måste skapautrymme för skattesänkningar, exempelvis försmåföretagen och i nästa steg för transporterna, såatt vi kan bli konkurrenskraftiga i det avseendet. Såär fallet även om takten och omfattningen iskattesänkningarna måste anpassas till kravet attdet strukturella budgetunderskottet skall dras nergenom besparingar.Låt mig sedan kommentera uppgiften om attskattereformen skulle vara underfinansierad. Så ärinte fallet. De siffror som redovisas utgår från attekonomin fungerar annorlunda än man antog närman genomförde kalkylerna på finansieringssidan.Om baserna för inkomstbeskattning,mervärdebeskattning och annat förändras, blirutfallet självfallet annorlunda. Om baserna blirmindre, blir det lägre skatteintäkter.Vi ser samma effekt av skattereformen, för attisolera just de skatteformer som berörs av den. Närproduktionen rent allmänt minskar och människorblir arbetslösa, drivs utgifterna upp ochinkomsterna för staten minskar genom attskatteintäkterna blir lägre. Det är inte enunderfinansiering. Man kan däremot säga att enekonomi som fungerar dåligt och inte har tillväxtleder till en underfinansiering av hela ekonomin.Det är också just därför som vi måste jobba för attfå fart på tillväxten och dra ned det strukturellaunderskottet, men också måste vidtatillväxtfrämjande åtgärder, bl.a. på skattesidan, förstörre och mindre företag.Vad tror att följden för blir,om man höjer arbetsgivaravgiften? Tror han att flerblir anställda och att priserna sänks i ett läge därman höjer arbetsgivaravgiften? Ert förslagtredubblas dessutom av . Det ledertill samma sak: nya jobb slås ut och krisenförvärras. Man vill gå tillbaka till de gamlaförhållanden som skapade krisen. Det är enfullständigt felaktig politik.Man vill också höja marginalskatten. Klarsynenfrån den tid när och talade om perversaskattesystem har försvunnit helt. Jag redovisade ien tidigare debatt varför marginalskatten inte fårhöjas.Socialdemokraterna vill också attförmögenhetsskatten skall återinföras. reformera förmögenhetsskatten och ge denett annorlunda utseende. Hur vill man dåreformera den? Jo, genom att sänka skatteuttagetpå rent finansiella placeringar och höja det påarbetande kapital. harförtjänstfullt fått att inse att skattenpå arbetande kapital bör slopas. Ni har faktisktinsett detta, och det är bra, men villskärpa skatten på de mindre företagen i tror att höjdaarbetsgivaravgifter, höjda marginalskatter och höjdskatt på småföretagen skall kunna bidra till att föraSverige ur krisen?Anf. 137 () replik:Herr talman! Statsrådet säger att jaglåter som ett eko . Jag kan t.o.m. sägaatt jag låter som ett eko , när jagbörjade engagera mig politiskt. Det var bra mycketbehagligare att vara verksam i på 60-taletoch än . Då var detvänsterbetoning i politiken. Arbetslösheten varbetydligt lägre, och vi hade en hygglig tillväxt. BNPgick inte nedåt, arbetslösheten var låg och detmesta var bättre än under det borgerliga styret medskattesänkningsminister är kanske därför som man kan säga i gammalgod konservativ anda att det var bättre förr, innanvi fick de radikala nyliberalerna.Bo Lundgren säger att det är fel att höja skatter ochatt det inte löser problemen. Nej, det är inte denenda lösningen. Jag tycker att har rättnär han säger att det behövs ett sparande i detoffentliga utgifterna. Det är också korrekt att detbehövs ekonomisk tillväxt. Men det behövs ocksåskattehöjningar. Annars får vi inte bortunderskotten, vare sig vi kallar dem konjunkturellaeller strukturella.Alla dessa tre inslag behövs. Det är ett oerhörtkärvt och icke-populistiskt budskap som jag har,men jag är stolt över att kunna tala sanning i dennafråga.Man kan fråga sig vad som hände under perioden1989--1991, under de år när skattereformengenomfördes. Det fantastiska var att hushållen år1989 hade 610 miljarder i disponibla inkomster menår 1991 800 miljarder.Vad hände med de ökade disponibla inkomsterna?Jo, de har länkats in i ett sparande. Hade dettasparande på ett normalt vis gått över i investeringar,hade allt varit utmärkt, men det länkades in i ettfinansiellt sparande som inte motsvarades avinvesteringar, och det är det som är problemet. Densatsning som ni har gjort från regeringens sida attdriva upp hushållssparandet har bara lett till ettökat finansiellt sparande, inte till ett ökat reelltsparande i investeringar. Det är det misstag som nihar gjort.Vi har inte insett att vi nu lever i eninternationaliserad ekonomi, där ett ökathushållssparande kan länkas in i investeringar,precis lika gärna i och i som iSverige.Statsrådet säger att det inte ärskattereformen som är underfinansierad, utanbaserna som har blivit mindre. Ja, de har blivitmindre på grund av att man genomfördeskattereformen och tvingade upphushållssparandet. Man sänkte efterfrågan iekonomin ganska medvetet, och det har lett till attbaserna har blivit mindre. Men man kan inte sägaatt det var en olycklig omständighet. Det var ett avsyftena med reformen. Det kan uttryckas så, vidtog rätt åtgärd vid fel tidpunkt.Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! Jag borde kanske inte när LarsBäckström längtar tillbaka till 60- och 70-talenpåminna honom om var hans parti då stod, för detär en annan debatt. Jag skall i stället ta fasta på vadhan sade.På 60- och 70-talet var det bra i . Då hade vitillväxt i ekonomin, och det mesta fungerade. Detvar som skattetrycket var 40 %som högst. Det var då tillväxten fungerade, LarsBäckström.Anf. 139 () replik:Herr talman! Statsrådet har rätt i ett avseende,nämligen att i marginalskatt för inkomster på180 000--är alldeles för mycket. Det äralldeles för högt att ha i marginalskatt förinkomster . Men det är ingensom vill att vi skall komma tillbaka till denna hårdamarginalskatt.Vi föreslår i marginalskatt vidbrytpunkten, alltså . Det är någothelt annat än . Det är en differens på , och det är en väsentlig skillnadför den som skall disponera pengarna efter skatt.En sådan skillnad kommer alla i hushållet attuppleva som högst reell. Det är det som vi säger.Ingenting skall drivas till övermått, men det är detfelet som ni har gjort i er skattepolitik. Låt migändå vara litet erkännsam -- de storaskattesänkningarna gjordes innan den nuvaranderegeringen tillträdde. Men denna regering ochstatsrådet hejade på och önskade att manskulle gå ännu hårdare fram. Det var väl bara turatt man inte hann göra mer när man hade tillfälletill det.Just nu behöver vi tillväxt, sparande och en delskattehöjningar för att få kontroll påbudgetunderskotten och för att pressa ned räntan.Då kan vi få tillväxt i ekonomin, fler jobb ochökade skatteintäkter. har inte höga skatterpå företag, utan tvärtom låga. har inte ellerhöga kapitalskatter, utan tvärtom låga. Vi har enhög moms, och det är på den punkten som vi skiljeross från andra länder. Jag tror att det är riktigt attpå sikt sänka den.Men vad vi nu måste göra är att skaffa in en delintäkter och inte bara låta underskotten växa. Vihar inte något statsfinansiellt perpetuum mobile,som genererar sin egen energi genomskattesänkningar vilka betalar sig själva.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! När marginalskatten var tyckteLars parti att den borde vara 80 %.Vänsterpartiet vill alltid höja skatter. Det vore enfelaktig politik , och det var en felaktig politikdå. Om man lägger skatt på arbete så arbetas detmindre. Om man lägger skatt på andra aktiviteterså blir det mindre av de aktiviteterna, exempelvisföretagande. Det tror jag att var och en inser idagsläget. Om man vill överbeskatta kommer manatt få effekter på ekonomin. Det förslag som läggsfram av såväl som avSocialdemokraterna leder till att fler människorslås ut i arbetslöshet, att det tar attåterhämta ekonomin och att räntebördan blir värreän vad den har varit.Under 80-talets perversa skattesystem fick vi enspekulationsekonomi och en överhettning som gledin i det våldsamma fallet i industriproduktionen1989--1991. Om man hade genomfört enskattereform så skulle vi inte hafått lika stora problem i den finansiella sektorn ochvi hade inte fått de överhettningsproblem som viupplevde . Därmed hade vi haften betydligt bättre situation . Vi betalar nu prisetför två förlorade decennier. Det är tyvärr så.Det är helt uppenbart att ett finansiellt sparandemycket väl kan glida över i investeringar tillkapitalbildning. Det är egalt om hushållen sparar ibank, privatobligationer eller genom att köpaaktier. Det kan alltid kanaliseras över tillinvesteringar till kapitalbildning. Men det kräverlönsamhet och att kostnadsläget är sådant att mankan investera. Hur man skall kunna förbättrakostnadsläget genom att höja arbetsgivaravgifternabegriper inte jag, och säkert inte vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 141 () replik:Herr talman! Det är nästan litet patetiskt när BoLundgren talar om att vi socialdemokraterexcellerar i skattehöjningar. Vem är det somexcellerar i skattehöjningar? Jo, det är BoLundgren. Han har höjt skatterna för hushållenmed . Skattetrycket,marginalskatterna, momsen, bensinskatten ochkapitalskatterna höjs. Detta är att excellera iskattehöjningar, Bo Lundgren.Bo Lundgren säger att denna skattepolitik ledde inSverige kris. Men vad var det som händeunder 80-talet och vad gjorde vi socialdemokrater?Jo, vi fick ned ett rekordstort budgetunderskott. Viökade sysselsättningen så att vi fick fullsysselsättning och ingen arbetslöshet. Vi fick fart påinvesteringarna. Det är nästan spöklikt att behövakonstatera att det är precis samma uppgifter som vihar -- borgerligtstyre.När det gäller förmögenhetsskatten kan BoLundgren verkligen vända och vrida på begreppen.Han säger att man skall ta bortförmögenhetsskatten, eftersom det gynnar desämst ställda. Hur kan det gynna de sämst ställdaom man tar bort förmögenhetsskatten för dem somhar en förmögenhet på mer än ? Detskulle jag vilja veta.Vårt förslag när det gäller förmögenhetsskatten gårut på att alla tillgångar skall beskattas efter sammaprincip. Det skall med andra ord inte löna sig att avskatteskäl flytta över från en tillgång till en annan.Detta sker , och jag kallar det förskatteplanering.Beträffande företagen och beskattningen av detarbetande kapitalet har vi klart och tydligt sagt attreformeringen av förmögenhetsskatten skall ske påett sådant sätt att den inte drabbar småföretagen.Slutligen återfaller i de gamla löftenaom skattesänkningar. Jag trodde att han hade lärtsig läxan. I en situation där vi har ett stortbudgetunderskott och nedskärningar drabbarvanliga människor, lovar nyaskattesänkningar. Det är i sanning ett allvarligt fallav verklighetsflykt.Anf. 142 Statsrådet ():Herr talman! Socialdemokraterna excelleraråterigen verkligen i skattehöjningar. När vidiskuterade krisuppgörelsen hadesocialdemokraterna ingrediensen skattehöjningsom det väsentliga inslaget från sin sida.Förhandlingarna inleddes med att vi lämnade överen lista med förslag till besparingar. Dettakontrades med en lista på förslag tillskattehöjningar. Resultatet blev till slut att endastbensinskatten och tobaksskatten höjdes och att endel andra åtgärder av mindre omfattning vidtogs.Socialdemokraterna ville inte spara 40 miljarder.De ville höja skatterna med 10 miljarder och spara30 miljarder.Vi menade att priset var värt att betala. Vi fick enbesparing som var mycket väsentlig, och vi fickändringar i de offentliga systemen. Jag beklagar attvi inte kunde få till stånd besparingar i stället för enbensinskattehöjning, vilket hade varit att föredra.Lars kan inte här undandra sig ansvaret fördetta.Lars säger att man för fyra till fem årsedan -- -- hade elimineratbudgetunderskottet. Det stämmer inte. Det fannsdå fortfarande ett strukturellt underskott ibudgeten. , hur skulle man kunnafortsätta att leva med en sådan överhettning iekonomin? Hur skulle man kunna fortsätta att levamed ett hushållssparande på minus ? Hushållenkonsumerade genom spekulationsekonomin ochlånekarusellen mer än de tjänade. Det var ni somsatte i gång den karusellen. I och med det blev deberäknade inkomsterna större, och det doldeunderskottet. Det är uppenbart att man inte kanleva på det sättet. Vi har levt med det strukturellabudgetunderskottet . måste vi taitu med det. Det måste ske genom att mangenomför besparingar.Jag vill avslutningsvis ställa en fråga till LarsHedfors, och han kan gärna inleda sin nästa replikmed att svara på den. Hur menar genom höjda arbetsgivaravgifter ökarsysselsättningen i ? T.o.m. att det leder till att man ytterligarestampar ut arbetslösa människor.Anf. 143 () replik:Herr talman! Det handlar inte om att höjaarbetsgivaravgifterna netto. Vi har tillsammanskommit överens om en kraftig sänkning avarbetsgivaravgifterna. Vi föreslår en liten höjningav arbetsgivaravgifterna. Det gäller således inte såförfärligt mycket.Dessutom, , flyter kronan . Detinnebär i princip en devalvering av kronan, vilket iallra högsta grad gynnar de svenska företagen. Jagvet inte hur mycket vi skall hålla på och gynnaföretagen för att de och skall blinöjda.Vi har i -- det vet alla -- förmodligen denmest förmånliga bolagsbeskattningen i denindustrialiserade världen. Det är den förmånligabolagsbeskattningen som medför att utländskaföretag är intresserade av eller kan bli intresseradeav att investera i . Det hänger inte sammanmed förmögenhetsskatt eller kapitalskatt. Det är istället bolagsskatten som är oerhört viktig förinvesteringar. Det har vi fått ära oss, bl.a. isamband med offentliga utskottsutfrågningar, därockså har varit närvarande.Bo Lundgren fortsätter att tala om att vi excellerari skattehöjningar. Vi föreslår att skatterna skallhöjas med 6,7 miljarder för /94.Det skall jämföras med de 40 miljarder som BoLundgren är med på att höja skatten med.Det är riktigt att vi socialdemokrater var med omskattehöjningar i krisuppgörelsen. Vi var med omatt höja momsen och bensinskatten, även om vigärna hade sett att höjningarna hade senarelagts avkonjunkturpolitiska skäl. Men vad var alternativetför oss? Jo, det var den lista som presenterades avBo Lundgrens partiledare. Den listan innehöllytterligare höjning av pensionsåldern till , tvåytterligare karensdagar och ytterligareförsämringar i boendet. Det var alternativet, somskulle slå stenhårt emot låginkomsttagarna.Delpensionerna skulle försämras, vilket nu liggersom förslag. Det var detta alternativ vi ställdesinför, och det var i den situationen som viaccepterade skattehöjningar.Anf. 144 Statsrådet ():Herr talman! Det är alltid intressant medhistorieskrivning. Det lär vi kunna återkomma tillrätt har jag en känsla av. Men detfinns ju glidningar. Här säger nu:Visst var vi med om skattehöjningar. Men det varfaktiskt så -- och det framgick av vad sade -- att det var ni som insisterade påskattehöjningar i stället för besparingar. Då får niockså ta ansvaret för bensinskattehöjningen.Det får jag också. Jag tyckte det var ett pris värt attbetala för att ni accepterade besparingar på ungefär30 miljarder. Det är mitt ansvar. Men stå hederligtupp och säg: ''Vi ville ha bensinskattehöjningen. ''Ni ville också höja matmomsen till , vilket vilyckades förebygga i diskussionerna som sedanföljde. Det var ett av de förslag ni hade och som viförebyggde. Hur hade det påverkat medborgarnassituation om ert förslag genomförts? Det kan manfråga sig.Lars sade själv tidigare att det på helårräknat rör sig om ungefär 14 miljarder iskattehöjningar. För egen del har jag bidragit tillskattesänkningar i storleksordningen 10 miljarder.Det är det utrymme som funnits med tanke på attdet strukturella underskottet var större än viberäknade. Det var det strukturella underskott somskapades och har legat kvarlänge.Sedan har ett mycket intressantresonemang. Han säger att bolagsbeskattningen iSverige är så förmånlig. Det är därför företageninvesterar här.Ja, under en förutsättning: att det finns någontingatt bolagsbeskatta. Grundförutsättningen för eninvestering är ju att det finns ett tillräckligt bra ochkonkurrenskraftigt kostnadsläge. Kostnaderna förföretagen -- t.ex. för arbetsgivaravgifter -- får intevara så stora att det inte blir någonting att beskatta.Först måste man ha ett vettigt kostnadsläge, sedanskall man ha en rimlig, effektiv ochkonkurrenskraftig bolagsskatt. manarbetsgivaravgifterna -- som säger attni vill göra, visserligen bara litet grand, men ändå --så försämrar man kostnadsläget.Gör ni det i förväntan att kronan skall sjunkaytterligare? Ni kanske menar att denna politik ledertill en ytterligare försämring av kronkursen?Vi var överens om sänkning ,därför att vi tyckte det var rimligt. Men vi har enflytande krona och en rörlig växelkurs. Den ställerin sig automatiskt. Resonemanget för vara: Vi höjer kostnaderna förarbetskraften, men det kanske tas ut i att kronanförsvagas ytterligare. Det i sin tur får betalas av desvenska medborgarna.Skattehöjningen är felaktig, denna liksom de andrani föreslår. De leder till att ekonomin försvagas ochsysselsättningen försämras.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 145 ():Herr talman! En artikel av igårdagens med rubriken ''Socialavgifter är likaskadliga som skatter'' gjorde mig smått nostalgisk.Jag drömde mig för tillbaka till den tiddå insikten väcktes inom socialdemokratin att förhöga skatter är skadliga för ekonomin ochnationen.Det var just denna insikt som bäddade för engenomgripande skattereform, skapad genomförhandlingar mellan ochSocialdemokraterna.Nu har socialdemokratin åter trillat ner i de gamlaplogfårorna och man är uppenbarligen beredd attradera ut en absolut grundbult i århundradetsskattereform, nämligen principen att alla skall fåminst hälften kvar av en löneökning eller ettextraknäck.Man gör det dels genom att föreslå en höjning avstatsskatten och dels genom att föreslå att detkommunala skattestoppet tas bort somdet kommunala utgiftstrycket skall ökas.Det är fullständigt förbryllande attsocialdemokratin så snabbt och så effektivt lyckatsglömma hela den analys av det gamla perversaskattesystemet som ledde fram till skattereformen.Herr talman! Lika märkligt är det attSocialdemokraterna uppenbarligen tror att mindreföretag skapas och tillväxer bäst om de utsätts fören massivt orättvis behandling.Vi var överens om att beskattningen av företag sominte drivs i aktiebolagsform skulle utredas vidareoch sänkas till den nivå som redan gäller föraktiebolagen. Men Socialdemokraterna lade intetvå strån i kors för att genomföra detta. I stället harman nu i samband med krisförhandlingarnaframtvingat en fördröjning. I sin motion säger manockså nej. Det är en totalt obegriplig åtgärd i dennuvarande svåra situationen. Det innebär att manlägger sten på börda för livskraftiga företag ochmedverkar till att andra går i konkurs.Det skulle vara ytterst intressant om gjorde ett försök att förklara dettaagerande.Låt mig, herr talman, använda återstående minutertill ett försök att beskriva vad det handlar om.I ett företag behövs många olika saker. Det behövshandverktyg, mindre maskiner, kontorsutensilieroch en mängd andra förbrukningsartiklar ellerkorttidsinventarier. Tas vinstmedel i bruk försådana anskaffningar får man göra avdrag sammabokföringsår. Det blir således ingen skatt. Detta ärnaturligt och bra.Det behövs också maskiner, kontorsmöbler ochandra s.k. inventarier. De kan skrivas av efter olikametoder. En metod innebär att man skriver av demmed av anskaffningsvärdet . Dettainnebär att företagaren, om han till fullo betalar ettinventarieförvärv med årets vinstmedel, likväl fårskatta för av köpeskillingen. Beroende pådetta måste inventarieköp ofta lånefinansieras.En rörelsefastighet får endast skrivas av med någrafå procent . Fastigheter byggs eller förvärvasdärför oftast genom långfristig upplåning.Skattebelastningen blir annars orimlig.Ett företag behöver också, och det är mycketviktigt, likvida medel, alltså rörelsekapital, för attkunna verka. För egenföretagare -- dvs. företagsom inte drivs som aktiebolag -- har det genom årenvarit närmast omöjligt att skapa sådantrörelsekapital genom att sätta av hela eller delar avårsresultatet. Hela det tilltänkta nyarörelsekapitalet läggs i sådana fall på toppen avföretagarens inkomst, beläggs medarbetsgivaravgifter och marginalbeskattas.I det gamla, perversa, skattesystemet försvannpraktiskt taget hela det tilltänkta rörelsekapitalet iskatt. Men även i det nya skattesystemet går oftadrygt bort i skatt. Detta är ett orimligtförhållande. Motsvarande skattesats föraktiebolagen är mindre än 30 %.Det är huvudsakligen denna orättvisa som skallrättas till genom den nyaegenföretagarbeskattningen somSocialdemokraterna söker förhindra.Jag begriper inte varför ni motsätter er detta.Frågan är om själv kan förklara förmig varför ni gör det.Herr talman! Genom de förhållanden som jagbeskrivit måste rörelsekapitalet lånas upp. För attkunna göra detta krävs säkerheter. Här kommer vitill problem nummer två.Genom att årsvinsterna plöjs tillbaka i företaget iform av inventarier skrivs dessa ner snabbt ellermotsvaras av låneskulder. Soliditeten blir därförmycket låg eller närmast obefintlig.Därmed skärs lånemöjligheterna av mycketeffektivt. Ingen har kunnat undgå att notera huromöjligt det är för mindre företag att låna i bank idag.Nu har ju ni socialdemokrater skrivit till en delutskott och föreslagit att åtgärder som skapar jobbskall genomföras med förtur. Till skatteutskottethar det mig veterligt inte kommit något brev. MenLars , borde ni inte ta möjligheten attskriva till skatteutskottet först av alla? Det kommeratt ge jobb, riktiga jobb.Anf. 146 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag är någotkonfunderad inför citatkonst, närhan nu plockar fram artikel ochen enda liten detalj i den artikeln. Jag har också lästartikeln. Hela artikeln är en enda stor svidandekritik mot den borgerliga regeringens politik.