prot · GG09125 · 1993-06-09 00:00:00 — Det är därför tyngdpunkten i vårpolitik inte ligger i att fördela resurser som intefinns, utan i att få fram de resurser som behövs.Jag vill , herr talman, göra ytterligare ettpar reflektioner med anledning av . Jag tycker att det var intressant att höra attLars , när de östliga förebilderna intelängre finns, tänker utveckla en ny syn på denekonomiska politiken. Det var inte så mycket somvi fick klarhet om , men jag hoppas att LarsBäckström kommer tillbaka till och låteross få del av ljuset och sanningen, när han såsmåningom har funnit detta.På en punkt vill jag invända mot och påstående att denpolitik som denna regering för skulle vara en EG-anpassning. Jag hävdar att det inte alls har med EGatt göra. Det finns inte några som helst anledningaratt föra en arbetslöshetspolitik i , därför attvi ansöker om medlemskap i är det tvärtom så, att uppfattassom intressant och attraktivt beroende på våratidigare erfarenheter av att utveckla en bättrefungerande arbetsmarknadspolitik.Jag kan nämna att för någraveckor sedan gjorde ett uttalande där manklargjorde sin syn på arbetslösheten som enhuvudfråga. I linje med den diskussion som vi frånnordisk sida har fört med EG-parlamentet och medEG-kommissionen angavs också att man har sommål att halvera arbetslösheten. Detär intressant att man i nu spänner krafternaför att komma till rätta med de problem som under80-talet uppstod genom en felaktigt förd politik.Om skall bedriva EG-anpassning handlardet om att sätta upp ett minst lika ambitiöst mål.Problemet är att den nu för enpolitik som gör att kommer att bli enrandstat när det gäller kampen mot arbetslöshet.Detta är det olyckliga.Jag tror att skulle gagna debattengenom att skilja på vad som är innebörden ipolitiken i EG och i Sverige.Anf. 80 () replik:Herr talman! Ja, vi skall skilja på och EG.Jag använde formuleringen ''en extrem EG-anpassning''. Den politik som regeringen för är intepåtvingad av EG. EG kräver den inte. Vi har enregering, som försöker vara mer katolsk än påven.Man försöker frivilligt anpassa sig och visa att manär bäst i klassen. Men det är inte alltid bäst att varabäst i den klassen. Det är riktigt att det finns krafterinom EG, t.ex. inom EG-parlamentet, somkritiserar . Mettenrapportensom antogs av EG-parlamentet innehåller en hårdkritik mot de konvergenskriterier som sattes upp iMaastricht. Men denna regering är mer katolsk änMaastricht. Det kritiserar jag. Regeringen gör sigsjälv en otjänst, när den försöker föra in iEG på detta sätt. Däri har rätt.Allan har också rätt, när han säger att manskall fördela de resurser som man har. Då säger jagatt det inte är välbetänkt att föra över pengar frånoffentlig ekonomi till privata hushåll ofinansierat,när man har stora underskott. Dessa pengar kanlika gärna, t.ex. ganska troligt, länkas av i ett ökathushållssparande, som redan är onödigt stort.Det är riktigt, , att jag har omprövatståndpunkter i mina dagar. Jag har aldrig varitanhängare av östekonomierna. En sak har jagibland sagt, nämligen att jag velat ha mer jämlikhetoch velat gå fortare fram än Socialdemokraterna.Men i dagens ekonomiska debatt vill jag inte gåfortare fram på den väg som Socialdemokraternaanvisar. Jag vill ha en annan väg.Ibland har jag tyckt att mitt parti har kommit medöverbud, . Men tro mig; jag äroerhört uppriktig . tycker jag att ni står föröverbuden. Men jag tror att vi skall kunna kommaöverens . Vi har omprövat vårståndpunkt. Det finns människor hos oss som hardrivit en linje, som har försvårat diskussionernamellan Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.Jag tillhör inte dem. Min förhoppning är att vi efternästa val skall kunna tillsammans utforma enmajoritet. Utan oss är ni hänvisade till hoppet omegen majoritet, vilket ni själva knappast torderäkna med. Då måste ni lyssna på radikalavänsterpartister som jag, som t.o.m. tar hänsyn tillstatsfinanserna och säger att en lössläpptfinanspolitik kanske inte är så välbetänkt just nu.Anf. 81 () replik:Herr talman! Det var intressant att höra att LarsBäckström inte vill gå fortare fram än visocialdemokrater. Vårt alternativ handlar framförallt om två saker: att få bryta nedgången iproduktionen och vända den till en ökning avresurserna som räcker för enskilda ochgemensamma behov. Det är riktigt, LarsBäckström, att vi har högre ambitioner änVänsterpartiet och regeringen har. Vi tror att det ärbra för och folk att vi använderden väldiga kapacitet som landet har för attproducera i stället för att betala ut bidrag tillarbetslösa.Det är också riktigt att vi har höga ambitioner närdet gäller att bekämpa arbetslösheten. Det har viangivit, och vi skäms inte för det. Vi är stolta överatt vi vill gå snabbare fram än både regeringen ochVänsterpartiet.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag har arbetat i bara sedan1988, men jag har länge ägnat mig åt politik, ochjag blir inte imponerad av enkla skolvalsknep somatt säga att vi socialdemokrater har högreambitioner än ni i när det gällerarbetslösheten. må förstå att det intevar det jag menade. Jag tycker att ni för en inteoansvarig men alltför lössläppt finanspolitik.Hushållen har ett högt finansiellt sparande. Då ärdet inte rimligt att öka underskottet istatsfinanserna och bara föra över det på chans tillhushållen och se vad som händer.I vårt parti säger vi: Finansiera momssänkningarna.Ni hävdar ju: Bara man sänker skatten, kan man fåfart. Men det var vad sade 1991. Detär en alltför stor chansning att tillgripaofinansierade momssänkningar. Vi säger: Låt bli attdra in pengar från kommunsektorn. I erahandlingar och motioner kan man inte utläsa vad nianser om kommunsektorn. Ni håller vackra tal omatt man inte skall tillämpa rundgång ikommunsektorn, men ni anvisar inga pengar tillkommunsektorn. Jag tycker att man, om mandriver en linje, skall anvisa medel för att finansieradet hela. Men jag vill inte skapa ett ännu störrebudgetunderskott. Vi har inte råd med flerachansningar. Ni förlitar er på dynamiska effektermed er politik. Så sade ni beträffandeskatteomläggningen. Det skulle ordna sig meddynamiska effekter, om inte pengarna räckte till.Men det fungerade inte, och varför skulle detfungera ? Jag kanske inte är så radikal.Jag kanske är gammaldags. Men jag tycker attdebet och kredit skall gå ihop, särskilt närunderskottet är så stort som det nu är. Därförfinansierar vi vår politik. Då kan ni bjuda över oss.När regeringen säger tillinfrastrukturen, säger ni 200 miljarder. Nifinansierar med tillväxten. Men om tillväxtenuteblir, , hur skall ni då klara det?Vi vill faktiskt driva en mer ansvarsfull ekonomiskpolitik, och vi säger därför: Låt bli att göraneddragningar i kommunsektorn. Tänk om AllanLarsson kunde säga i denna debatt attSocialdemokraterna tillsammans medVänsterpartiet skall försvara kommunsektornunder mot de neddragningar somregeringen planerar och anvisa pengar för detta.Det vore befriande. Men våra ambitioner när detgäller att bekämpa arbetslösheten och att drivafördelningspolitik tror jag faktiskt är lika stora somregeringens. När det gäller fördelningspolitikentorde vi ha större ambitioner änSocialdemokraterna. Det visar praktiken.Anf. 83 ():Herr talman! Trots problemen med de offentligafinanserna är ändå ett rikt land.Möjligheterna överträffar faktiskt problemen. Allahar vi därför ett ansvar för att skapa optimism ochframtidstro i vårt samhälle. tänds det också alltfler ljus, och de positiva signalerna för svenskekonomi blir allt fler. Företag planerarinvesteringar och hemtagning avindustriproduktion. Exporten ökar ochindustriföretagens lönsamhet förbättras.För sedan läste jag i en tidning, som jag ficki min hand, om en företagare i vid namnFrans . Han är VD för iStugum. Han säger: ''Orderingången är lovande nuoch nya kunder är på gång. Dags att vara optimistefter hårda år. ''Nyss sjönk också räntorna. Det lägger ytterligareen grund för en positiv ekonomisk utveckling. Dethar funnits och det finns fortfarande mörka moln,men vi skall komma ihåg att det har fattats en rad viktiga politiska beslut avstrategisk betydelse, vilka kommer att återgeSveriges befolkning både framtidstro och nyamöjligheter.Jag lyssnade med spänt intresse på i den förhoppningen att jag pånågon punkt skulle kunna se visioner ochframtidstro spira fram vid sidan av den kritik ivanlig bemärkelse som brukar ståför. Men jag fann ingenting.Även om det finns problem i politiken måste vi,oavsett positioner och även i regeringsställning,orka att lyfta fram såsom något positivt det somändå sker i . Vi måste ta vara påutvecklingsmöjligheterna, de fina signalerna, ochinte bara lyfta fram det dystra. Det ärbeklämmande att en sådan politiker som AllanLarsson aldrig förmår lyfta sig över dysterheten ochproblemen.Politiken behöver optimister. Politiken behöverdem som skapar framtidstro. Politiken behövermindre av dysterkvistar och mer av opitimister.Om hade hållit detsocialdemokratiska inledningsanförandet i dennadebatt, är jag övertygad om att vi hade fått se merav visioner, optimism och framtidstro. Jag tror attdet är det som behöver skapas oavsett vilkenposition vi har.Herr talman! ställer sig bakom demål och den inriktning av den ekonomiskapolitiken som regeringen har föreslagit. Det gällerbåde på kort och på lång sikt.Det övergripande målet för den ekonomiskapolitiken är att man genom en god tillväxt skallbygga en långsiktigt stabil grund för välfärden ochför sysselsättningen. Det innebär också att denekonomiska politiken skall präglas av ansvar förkommande generationer.Vi måste skapa ett bra företagsklimat, och vi måstege företagen svängrum och låta fler företag kännaatt vi är på rätt väg. Vi måste skapainvesteringsvilja för att kunna bekämpaarbetslösheten. Långtidsarbetslösheten är förmånga människor kanske det mest allvarliga.Därför måste i första hand den förhindras. Genomkraftfulla insatser skall vi vidta åtgärder för att geungdomar arbete eller utbildning.Vi skall bibehålla en låg inflation. Jag noterade attAllan sade att vi skall ha prisstabilitet pågod europeisk nivå. Men han sade aldrig vilken nivådet är. Jag vill fråga honom: Har vi för låg inflationi , eller har andra mått i frågaom inflationen?Vi måste minska underskottet i de offentligafinanserna genom olika budgetförstärkningar ochvidta åtgärder som främjar både en uthålligekonomisk tillväxt och en sund ekonomiskutveckling. På det sättet kan vi medverka till attskapa låga räntor i vårt samhälle.En låg bestående inflationstakt skapar faktisktförutsättningar för lägre räntor och en rättvisfördelningspolitik. Visst vill vi främja sparande ochhushållning i stället för slösande ochmisshushållning.Alltför länge har kortsiktigt ekonomiskt tänkandegått ut över miljön och naturresurserna. måstebalansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Meden offensiv miljöpolitik kan vi åstadkomma enuthållig ekonomisk utveckling. Även tidigare talarei partiledardebatten var inne på detta tema, och jagskall därför inte vidareutveckla detta mer än så.Det är också nödvändigt att den ekonomiskapolitiken tar till vara utvecklingskraften i Sverigesalla regioner. Oavsett om det är stadsbygd ellerlandsbygd, norr eller söder, måste vi skapalikvärdiga förutsättningar för arbete, utbildning,företagande, kommunikationer, välfärd, osv.Den ekonomisk-politiska linje som regeringen ochregeringspartierna har stakat ut har varit trovärdigoch redan gett många positiva resultat, bl.a. sänktaräntor. har kunnat sänkamarginalräntan, vilket har inneburit en välkommenräntesänkning i stort. Andra talare kommer säkertsenare i debatten att utveckla detta. De kortaräntorna har gått ned. Sänkningarna har också haftgenomslagskraft på de långa räntorna ochbostadslåneräntorna. Det visar att vi på flera sätt ärpå rätt väg.Lägre räntor stimulerar till nya investeringar, vilketinnebär ökad tillväxt, nya arbetstillfällen ochbilligare bostadslån.Herr talman! Genom en rad olika åtgärder byggervi nu grundfundamenten för ett konkurrenskraftigtSverige inför 2000-talet. Genom en radtillväxtskapande åtgärder stärker vi näringslivetskonkurrenskraft. Vi gör betydande satsningar pånya vägar, järnvägar, kommunikationer ochtelekommunikationer.Antalet utbildningsplatser inom såvälgymnasieskola som universitet och högskolorutökas mycket kraftigt. Forskningen har fått ökaderesurser. En allmän stärkt kompetens förser vårviktigaste resurs, det mänskliga kapitalet, medgoda kunskaper för att fortsättningsvis skallvara en framgångsrik välfärdsnation. Det är vårförmåga att ta till vara och utveckla människorskunskap och kompetens som kommer att bliavgörande för landets konkurrenskraft. Nuinvesterar vi i kompetens och bättrekonkurrenskraft.Den allvarligaste konsekvensen av dagenslågkonjunktur är utan tvivel den högaarbetslösheten. Därför görs också omfattandearbetsmarknadspolitiska insatser för att gemänniskor arbete eller utbildning i stället förkontantbidrag. Regeringen har valt arbetslinjen.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag tillarbetsmarknadspolitiskt åtgärdsprogram.Tillsammans med de åtgärder som föreslogs ibudgetpropositionen kan 400 000människor erbjudas arbete eller utbildning i vårtland.Unga människor, som är på väg ut i sittyrkesverksamma liv, har tyvärr svårt att finnaen plats på den ordinarie arbetsmarknaden. Därförär det riktigt att arbetsmarknadspolitiken inriktaspå att prioritera bekämpningen avungdomsarbetslösheten.Ungdomspraktikplatserna, som infördes för ett årsedan, har haft stora framgångar. Finansutskottetsmajoritet har därför ställt sig bakom regeringensförslag om fortsatt och utökad ungdomspraktik.Socialdemokraterna ställer sig dess värre vid sidanav och förespråkar åtgärder som gör att färreungdomar får del av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Därför måste jag frågaSocialdemokraternas talesman vill ni inte att så många ungdomar sommöjligt skall få praktisk yrkeslivserfarenhet och enmöjlighet till framtida arbete? Och varför förordarni dyrare alternativ, när man på det sätt somregeringen har föreslagit kan få fler människor iutbildning och arbete?Finansutskottet föreslår en sänkning av momsen påturism och persontransporter. Det kommer att fåstor betydelse för sysselsättningen. Det kommer attbidra till att nya arbetstillfällen skapas inomturistnäringen i hela landet. Inte minst ungdomarkommer att kunna beredas arbete. Det kommer attha stor betydelse för regionalt utsatta områden.Precis detta föreslog års val.Förslaget om sänkt moms på persontransporter harockså en klar miljöprofil. Kollektiva transporterblir billigare. Här får vi också en mycket tydligmiljöprofil. Jag noterade med tillfredsställelse attLars just gjorde markeringen att dettavar ett miljöpolitiskt riktigt instrument.I den s.k. krisuppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna bestämdes attbostadssubventionerna skulle minskas med 3miljarder kronor. redovisar ibetänkandet hur det skall ske. I motsats tilluppgörelsen med Socialdemokraterna, sominnebar att besparingen skulle genomföras 1994,fördelas nu besparingen . blirbesparingen bara , och denresterande delen fördelas på 1995 med 1 miljardkronor och på 1996 med . Ändåavvisar Socialdemokraterna detta förslag. Är detavståndet till valet, närheten till valet eller oviljanatt ta ansvar som har varit vägledande?Med de väsentligt lägre räntor som vi nu ser, är deten rimlig avvägning som utskottet har gjort i dettasammanhang. Genom att utskottet också har ställtsig bakom den aviserade besparingen och1998 är villkoren för den framtida utvecklingen avräntebidragen kända framöver. Därmedhar vi en viktig signal till bostadsmarknaden.För att få en bred acceptans för de åtgärder sommåste vidtas när ekonomin skall saneras är detviktigt att bördorna fördelas rättvist mellan olikagrupper. Åtgärderna får inte drabba lågavlönademer än högavlönade. Vi måste alla, efter förmågaoch efter inkomst, vara med och dela på bördorna.Därför har utskottets majoritet föreslagit enjustering av grundavdraget på inkomster över dens.k. brytpunkten vid statlig inkomstskatt.Förslaget att slopa grundavdraget vid den statligataxeringen är ett sätt att fördela bördorna rättvist.Justeringen av grundavdraget rubbar integrunddragen i skattereformen, men den innebär attskiktgränsen för statlig inkomstskatt sänks med8 , vilket innebär en inkomstförstärkning tillstaten på ca 2 miljarder kronor.1980-talets spekulations- och inflationsekonomiskapade mycket stora orättvisor, som vi sermånga exempel på, och omfördelade på ett mycketgodtyckligt sätt förmögenheterna i samhälletmellan individer, hushåll, företag och regioner.Nu tvingas vi städa upp efter 1980-taletsmisslyckanden. Det innebär påfrestningar förmånga grupper. Därför är de fördelningspolitiskaeffekterna som följer i spåren på 1980-taletsinflationsekonomi viktiga att följa. Finansutskottethar därför beslutat att av regeringen begära enkontinuerlig analys av de fördelningspolitiskaeffekter som måste följa på de olika åtgärder sommåste sättas in för att rätta ekonomiskamisslyckanden.Den ekonomiska politiken måste vara långsiktig.Den får inte styras av veckovisa eller tillfälligaopinionsvindar. De kortsiktiga åtgärderna för attlösa finanskrisen, den låga inhemska efterfråganoch arbetslösheten måste stå i harmoni med delångsiktiga målen för att minskabudgetunderskottet.Därför tycker jag att det är ogenomtänkt att, somsocialdemokraterna gör, föreslå betydandestimulansåtgärder som innebär ökade offentligautgifter av gammaldags modell.Socialdemokraterna och deras ekonomiskatalesman har inte precis visat prov på nytänkande idet här sammanhanget. Eller menar man att vi harför lågt budgetunderskott? Vi har tidigare ibland idebatten hört att budgetunderskottet är för högt.Skall man dra en slutsats av det förslag somsocialdemokraterna har lagt fram, måste det varaatt man nu menar att budgetunderskottet är förlågt.Kortsiktiga stimulansåtgärder, som generellmomssänkning, innebär att vi måste låna mer föratt konsumera mera. Det är varken vårtbudgetunderskott, statsskulden, miljön ellerkommande generationer gagnade av. En sänktmoms innebär stimulans av konsumtions- ochprylsamhället. Vi lånar av framtidens barn förfortsatt överkonsumtion. Dessutom skulle faktisktimporterade varor bli billigare, och det gynnar inteprecis den inhemska produktionen! Det varegentligen den man skulle stimulera. Därför vill jagsäga till : Tänk om, tänk nytt!En viktig uppgift i den ekonomiska politiken är attlångsiktigt minska statens utgifter. Statensbudgetunderskott och statsskulden har ökatkraftigt , som en följd av deproblem som vi har drabbats av. Omvi inte förmår stoppa den utvecklingen kommer enallt större del av statens inkomster att gå till attbetala räntor på statsskulden. Allt mindre pengarblir kvar för att upprätthålla välfärden.Därför är det viktigt att det förslag som regeringenhar lagt fram i kompletteringspropositionen, om ettlångsiktigt saneringsprogram för att minska statensutgifter och öka inkomsterna, kan genomföras.Totalt föreslås ca 80 miljarder iinkomstförstärkningar fram till 1998.Saneringsprogrammet har mycket stor betydelseför att hejda statsskuldens utveckling och minskabudgetunderskottet. Dess bättre finns nu också enbred parlamentarisk samling bakom den politiken.Det är tillfredsställande.Herr talman! Jag ser med tillförsikt och optimismpå 1990-talets forsatta utveckling. En krissituationhar det goda med sig att man tvingas stanna upp,fundera, omvärdera och göra nya prioriteringar.Förändringarna kan först upplevas somskrämmande, men vi politiker har ett ansvar för attleda landet. Jag ser därför som en viktig uppgift attta till vara möjligheterna, hellre än att fastna föreventuella hinder. Det är så vi kan ingjutaframtidstro och hopp hos människorna.Sammanfattningsvis innebär finansutskottetsbetänkande, som vi om skall votera om,att det finns ett brett parlamentariskt stöd för envinnande ekonomisk politik. Vi lägger en grund föratt sanera ekonomin. Trots en besvärligbudgetsituation kan vi besluta om offensivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Under tidensom människor står utanför ordinariearbetsmarknad kan vi erbjuda godautbildningsmöjligheter. Vi investerar förframtiden.Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillfinansutskottets hemställan med ett undantag,nämligen mom. 3, där jag yrkar bifall tillreservation nr 3.Anf. 84 () replik:Herr talman! Först skulle jag vilja tacka Per-OlaEriksson för en sak. Det är grundavdraget. Jag sadeförut att det nästan är ironi att det är under enborgerlig regering som man kan få visst gehör förvissa grundläggande skatteidéer frånVänsterpartiet, men så är det.Även om ni anammade den här idén som vi hardrivit väldigt länge, har ni inte utfört den så väl.Men det är inte att begära, när man inte riktigtkände grundidén från början. Jag skall försökafortsätta att driva denna fråga, så får vi en ännubättre teknisk utformning av den. Ni har faktisktskärpt marginalskatterna onödigt mycket i ganskamåttliga inkomstlägen, och ni har fått in ganska litetpengar.Per-Ola , det är viktigt att bedrivafördelningspolitik. Det vet jag och jag tror mig vetaatt tycker att det är mycketviktigt. Men ni har ju nu sänkt a-kassan, och detkanske kostar den genomsnittligekassamedlemmen . Det man nuså att säga tar tillbaka i fördelningspolitik kanskekostar den som har 250 000 i inkomst imånaden. Skillnaden är inte bra.Vi gick emot sänkningen av a-kassan. Vårt förslagtill slopat grundavdrag hade höjt kostnaden förpersonen med i inkomst med kanske 450kr . Det hade i alla fall varit en någotbättre profil.Vi hade andra förslag också, men det är inte attbegära att man skall få igenom höjd marginalskattför höginkomsttagarna med en moderatskatteminister. Det är inte att räkna med. Men nikunde ju ha valt vår metod och fått in imånaden mer från de högre inkomstgrupperna.Det hade gett 7 miljarder. Om man hade fått in de7 miljarderna hade man inte behövt göraneddragningen av a-kassan. Det hade varit jättebrafördelningspolitik.Men man kan inte nå ända fram med den härregeringen, frågan är om man kan nå ända fram ensnär vi tillsammans med socialdemokraterna skallbilda majoritet i kammaren vid voteringarna efternästa val. Socialdemokraterna har inte riktigtförstått finessen med grundavdraget. Men vi får väldiskutera frågan mer.Anf. 85 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 86 () replik:Herr talman! Naturligtvis.I fråga om kommunerna, , har nisagt att ni har ett långsiktigt saneringsprogram.Frågan är, , om ni inte i stället harett långsiktigt dräneringsprogram av kommunalekonomi. Ni sparar hos grannen. Det är alltidenklare. Då slipper man se över sin egen ekonomi.Men vad är det för vits med att spara i kommunalkonsumtion? Ni för ju bara ut kommunalanställdai arbetslöshet. Ni sparar ju inte ett enda dugg i densamlade samhällsekonomin.Låt oss i stället diskutera de utgifter som har ökat.Det är inte konsumtion som har ökatunder 80-talet. Men det är den som ni ger er påunder 90-talet. Det som ökade var jutransfereringarna till hushåll och företag. Allapratar om transfereringssystemet till hushållen.Glöm inte de stora transfereringssystemen tillföretagen!Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag lyssnar alltid med stort intressenär debatterar i kammaren. Jaghar gjort det särskilt mycket , eftersom vi harfunnit att hellre litar på den härregeringskonstellationen än påSocialdemokraterna. Vi tycks på punkt efter punktdriva en bättre politik än Socialdemokraterna. Dethar vi vetat om. Men det är också bra att fler än vifrån regeringspartierna säger det.Jag vet att själv har arbetat mycketmed frågan om grundavdragen. Det är mångaandra som också har lagt fram förslag i den härriktningen. Jag vet inte vem som harupphovsmannarätten till förslaget. Det kanske inteär så intressant i det här sammanhanget. Det var enmodell som man kan använda för att visa att manbehåller skattereformen. Grundvalen iskattereformen förändras inte, men människormed inkomster över brytpunkten kan på det härsättet få bära en större del av de bördor som ändåmåste bäras.Det är väldigt viktigt att grundvalen iskattereformen ligger fast. Varför vi har valtgrundavdraget? Det är ganska enkelt.