prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:122Fredagen den 4 juniKl. 9.001 § Meddelande om talarlistan tillsammanträdet måndagen den 7 juniAnf. 1 tänker göra i ordning enpreliminär talarlista till måndagens debatter redani eftermiddag.För att en sådan lista skall kunna bli något så närkorrekt är det angeläget att de som skall delta imåndagens debatter anmäler detta på kansliet såsnart som möjligt och senast klockan två.En lista på alla som har anmält sig senast klockantvå läggs ner på informationsdisken i bankhallenklockan halv fyra.2 § Minskning av antalet suppleanter iutskottValberedningen hade enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag tillstyrkt att en extrasuppleantplats i försvarsutskottet som tidigaretilldelats socialdemokraterna nu skulle dras in.Kammaren biföll denna framställning.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 maj.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /93:SkU26,SkU30, SkU36 och betänkanden /93:LU16 ochLU47Försvarsutskottets betänkande 1992/93:FöU14Socialutskottets betänkanden /93:SoU27 ochSoU28Utbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU17, UbU18 och betänkanden /93:TU29 ochTU37Jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU23Arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU18Bostadsutskottets betänkande 1992/93:BoU255 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 3 juniFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkande /93:JuU30, kulturutskottetsbetänkande /93:KrU29, trafikutskottetsbetänkande /93:TU34, jordbruksutskottetsbetänkande /93:JoU18, näringsutskottetsbetänkande /93:NU30,arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU14, bostadsutskottets betänkande1992/93:BoU23 och konstitutionsutskottetsbetänkande /93:KU32 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 121).Justitieutskottets betänkande JuU30Mom. 1 (inriktningen av verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot118 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2--8Utskottets hemställan biföllsKulturutskottets betänkande KrU29Mom. 3 (beräknande av medel för anslagspostenStatens kulturråd)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot128 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU34Mom. 2 (ansvaret för transportforskning ochtransportprognoser)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot128 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU18Mom. 1 (riktlinjer för miljöforskningen)Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 9för meningsyttringen av imotsvarande del. 73 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 6 (anslag till )Utskottets hemställan bifölls med acklamation.Mom. 7 och 9 (forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot127 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU30Mom. 1 (den allmänna inriktningen av tekniskforskning och utveckling)Först bifölls reservation 1 av . med 123 röster mot 10 för meningsyttringenav i motsvarande del. 166 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 172röster mot 118 för reservation 1 av BirgittaJohansson m.fl. 9 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (forskning och utveckling för små ochmedelstora företag)Utskottets hemställan bifölls med acklamation.Mom. 7 (teknikbaserad affärsutveckling ochuppfinnarstöd)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot119 för reservation 6 av m.fl. 6ledamöter avstod från att rösta.Mom. 14 (kunskapsförsörjning för denträråvarubaserade industrin)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot128 för reservation 9 av m.fl.Mom. 16 (anslaget Teknisk forskning ochutveckling)Först bifölls reservation 10 av . med 118 röster mot 10 för meningsyttringenav i motsvarande del. 172 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 173röster mot 128 för reservation 10 av BirgittaJohansson m.fl.Mom. 26 (konkurrensforskning)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU14Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU23Mom. 1 (riktlinjerna för byggforskningen)Först biträddes reservation 1 av . med 122 röster mot 9 för meningsyttringen avLars i motsvarande del. 168 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 132 för reservation 1 av . 7 (satsningar på vissa projektområden)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 10för meningsyttringen av i motsvarandedel. 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU32Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att betänkande EU3 och utrikesutskottetsbetänkande UU20 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.6 § Justeringar av , m.m.FöredrogsEES-utskottets betänkande1992/93:EU3 Justeringar av , m.m.(prop. 1992/93:100 delvis och 1992/93:225).Anf. 2 ():Herr talman! Inte sedan tiden före harSverige varit styrt från andra länder. Ettmedlemskap i den europeiska unionen medförenligt vår mening att vår generation blir den förstapå nära som får uppleva att den nationellasjälvständigheten i centrala delar upphävs.Det innebär att folkets demokratiska möjligheteratt i väsentliga delar påverka politikens inriktningbegränsas. Uppgiften nu borde vara att öka ochfördjupa demokratin. Men den färd in i deneuropeiska unionen som regering ochriskdagsmajoritet anträtt går i rakt motsattriktning. Därmed undergrävs också demokratin.De som vill driva in i EG ser EES-avtaletsom ett stort steg mot medlemskap. EES-utskottetframför dock uppfattningen att EES är ensjälvständig samverkansform mellan EFTA-länderna och EG och att står på egnaben. Men det går inte att ta miste på strategin hosregeringen och den ''EU-rotiska''riskdagsmajoriteten. På område efter område EG-anpassas med tanke på att vi skall drivas ini den europeiska unionen. är ett medelför att öka bredden och farten i denna anpassningför att bana väg för medlemskapet.Samtidigt pågår medlemskapsförhandlingarna. Idessa förhandlingar framför regeringen krav påundantag från villkor som man i princip redan ilånga stycken har godkänt i . När dettastår klart för svenska folket kommer man kanskeockså att tala om hyckleri och politiskt taskspel.I och med har vi godtagit risken attalkoholmonopolet försvinner.Den dagen då de första långtradarna med vin ochstarköl dyker upp vid våra gränser och manförsöker sälja sina produkter t.ex. till enlivsmedelsaffär är konflikten ett faktum. När vi välhar undertecknat rivsalkoholmonopolet med stor sannolikhet upp. Mensamtidigt har vi alltså inlett förhandlingar för att fåbibehålla delar av detta monopol. Så här är det påflera områden.På det arbetsrättsliga området kommer sannoliktdet underleverantörsdirektiv som diskuteras iEG att antas. Detta innebär undantag från kravenpå att nationella avtal på det arbetsrättsligaområdet skall följas. Redan innanmedlemskapsförhandlingarna är avslutade kan vistå inför det problem som en anslutning till nämndadirektiv innebär när vi , i och med ,förbinder oss att anta den s.k. skarv-acquisen.Jag gör bedömningen att vi genom EES-avtaletegentligen ger EG starka argument för att islutänden föra en ganska tuff linje gentemotSverige i medlemskapsförhandlingarna. NärSverige för fram vissa krav kommer man att kunnahävda att borde ha bromsat redan i EES-processen.I är ju principerna i huvudsakaccepterade. Är det någon som på allvar tror attEG går med på undantag när det gäller sådant somvi redan i stor utsträckning har lovat att ansluta osstill?Ja-sidan löper risk att bli anklagad för dubbelmorali EG-frågan.Redan inom EES kommer EFTA-länderna attbeslutsmässigt vara i underläge. Utskottet säger nui sitt betänkande att man ''med beklagande'' kankonstatera att det vid förhandlingarna ''inte varitmöjligt att åstadkomma en högre grad av inflytandeinom EES för och övriga EFTA-länder''.Dock delar utskottet inte vår uppfattning attSverige skulle ha sämre ställning än EG vidtolkningen av avtalet. Likväl konstaterar utskottetatt och övriga EFTA-länders inflytande ibeslutsprocessen ''blivit mera begränsat än vad somförväntades då lade riktlinjerna förintegrationsarbetet''.Logiken i resonemanget är något märklig: Å enasidan påstås det att vi inte har sämre inflytande änEG. Å andra sidan beklagar man att förväntatförhandlingsresultat inte har uppnåtts.Antingen har utskottet förväntat sig att ochövriga EFTA-länder skall få mer att säga till om änEG-länderna, eller också ger man oss, utan att iklartext vilja erkänna det, rätt i fråga om den kritiksom vi har framfört i motionerna. Jag vill inte troatt utskottet har haft verklighetsfrämmandeförväntningar på inflytande. Men jagmåste konstatera att utskottet motvilligt och meden del krumbukter håller med oss om att det råderen grundläggande obalans i avtalsparternas maktöver avtalstolkningen.Sverige och övriga EFTA-länder måste alltsåanpassa sig till . Våra möjligheter till ensjälvständig politik beskärs kraftigt när det gällermiljöpolitik, regionalpolitik, konsumentskydd,arbetsrätt och arbetsmiljö.Vilka konsekvenser avtalet i dessa avseendenkonkret får är inte i grunden utrett i förväg.Regeringen, utskottet och agerar efterprincipen den som lever får se.Sverige har aldrig slutit ett så omfattande avtal -- ipraktiken beskärs den nationella självständighetenpå viktiga områden. I detta sammanhang har mannär det gäller beredningsarbete ochremissbehandling helt brutit mot allt vad god praxisheter i ett gott beredningsarbete, något somnormalt utmärker den politiska processen i vårtland. Skarp kritik har också riktats mot den tidigareberedningen av EES-propositionen.Utskottet anför som skäl för avtalet att det ''allmäntsett'' kan leda till ''en bättre ekonomisk utvecklingi än vad som annars skulle vara möjligt''.Enligt min mening handlar det här närmast om enfrom förhoppning. EES innebär för ytterstmarginella förändringar när det gäller tullsatsergentemot EG. De tullättnader som sker berör fåområden. Främst gäller det vissa grönsaker ochförädlade fiskprodukter. Men detta har relativtliten betydelse. Det finns ingenting som säger att viskulle ha fått igenom de här fördelarna i andraförhandlingar med EG i ett utvidgatfrihandelsavtal.Såväl tullättnader på dessa områden somförändringar i ursprungsregler skulle viförmodligen ha kunnat åstadkomma genom enutvidgning av det nu gällande frihandelsavtalet. Istället har vi valt att krypa in under en EG-styrdbeslutsstruktur och EG:s redan beslutaderättsordning och politik på alla de områden somavtalet omfattar.Frågan är om är någon särskilt storhandelspolitisk klokskap. Riskerna är i dagbetydande att ett handelskrig mellan EG, ,och de nya industriländerna runt Indiskaoceanen bryter ut. Vår handelspolitiskaexpansionspotential torde ligga i de områden därEG och EES hotar att försvåra vår handel i enkrissituation.Under många år har av vår export gåtttill EG och EFTA-länderna. ökadeden andelen marginellt. Men ökadeandelen av vår utrikeshandel med , desydostasiatiska länderna och med mer än 5procentenheter. Eftersom vår handel med länder inämnda del av världen tidigare var liten komhandeln med den delen av världen faktiskt att ökamed ! När vi går in i EES omfattas vi avett avtal som kan försvåra vår handel med de mestexpansiva ekonomierna -- länder där har vi har denstörsta potentialen när det gäller att vinna nyamarknadsandelar. Är detta en klok handelspolitik?Det påstås att det skulle finnas stora fördelar för ossvad gäller de offentliga upphandlingsreglerna. Menvad är det som säger att svenska företag vinner i denökade konkurrens som det är tänkt att detta skallleda till? Det här med självförtroende är mycketbra. Men ekonomiska prognoser kan inte byggaenbart på ett sådant här självförtroende. Det ärsjälvklart att svenska företag kommer att bådevinna och förlora på den här konkurrensen. Vidareär det totala reslutatet inte alls garanterat positivt.Om vi granskar siffrorna, finner vi att det inom EG-området finns en offentlig upphandlingomfattande . Omman frågar hur mycket somkommer att överstiga tröskelvärdena och hurmycket som kommer att bjudas ut på marknaden,blir svaret att man bedömer att det rör sig ommindre än hälften av den summa som här nämnts.Låt oss säga att det rör sig om 2 400 miljarder -- detär en vanlig uppskattning.Eftersom svenska företags produktion motsvararungefär en trettiondel av EG-företagensproduktion, kan man anta att det är rimligt att vitar hem ungefär en trettiondel av de 2 400 miljarderkronorna -- . Dennasiffra används då och då i ja-sidans argumentation.Däremot talas det väldigt tyst om vad som händermed den svenska offentliga upphandlingen, som omfattar totalt ca . Detsom tvingas ut till internationell upphandling börrimligen vara värt i storleksordningen 120 miljarderkronor, om förhållandena för oss är ungefär som desom gäller för EG-området. De här medlen går i stor utsträckning till svenska företag, och endel av dem går redan nu till utländska företag pågrund av de GATT-regler som vi har anslutit oss till.Men låt oss anta att vi får behålla en trettiondel --det betyder 4 miljarder av de 120. 116 miljarderskulle kunna gå till företag i andra länder. Även omman vinner 80 miljarder finns det en potentiell riskatt man förlorar 116 miljarder.Även om dessa genomsnittstal inte skulle hålla fulltut, finns risken att de svenska företagen inte kan taigen på gungorna vad de förlorar på karusellen.Entusiasmen och framtidsförväntningarna i desvenska företagen står ju heller alls inte iproportion till de upprymda glädjebudskapen i t.exEES-propositionen. Jag tror att företagen i detavseendet är betydligt mer realistiska än vad denEES-proposition är som vi behandlade före jul.Ett annat argument för EES är att det skulle gebättre möjligheter att påverka miljöpolitiken iVästeuropa och i världen i övrigt. I verkligheten ärrisken att det blir precis tvärtom. EES innebär intenågot starkt svenskt inflytande över EG:smiljöpolitik och därmed inte heller övermiljöpolitiken inom EES.Däremot innebär EES att vi får svårt att skärpavåra miljökrav, eftersom EG kan utnyttja EES-reglerna och kalla sådana skärpningar förhandelshinder. I praktiken kan alltså EES leda tillett reformstopp inom stora delar av miljöområdet.Det innebär att vi innesluts i en inre marknad somenligt EG:s egna beräkningar kan medförabetydande nya miljöproblem. Det finns flerarapporter från , där man justpekar på de växande miljöproblemen som enkonsekvens av den inre marknadens dynamik.EES kommer att innebära att våra miljöreglerkommer att anpassas mer till en genomsnittlig EG-politik. Därigenom kommer vi i praktiken attpåverka mindre än nu på viktiga områden, sommiljö, produktsäkerhet och arbetsmiljö. På mångaområden ligger vi före genomsnittet inom EG. Dethindrar inte att vi också kan påtvingas en delmiljöregler som innebär fördelar.EES-avtalet går inte lika långt som ett medlemskapi formell mening. Formellt skall besluten fattas iSverige. Men i reell mening blir det något annat.Riksdagen kommer att ha ett stort tryck på sig attnicka ja till besluten som först antas i Europeiskaunionen och sedan i EES-organen, annars kommerden att gröpa ur hela EES-processen och ställa tillmed konflikter. Praktiskt och politiskt kommerriksdagen att vara tämligen fjättrad. Även om deni formell mening fattar besluten, kommer den att iökad omfattning bli bunden i sin utövning av denformella beslutsmakten. Det är detta som vi menarstrider mot andan i den svenska regeringsformen.Enligt denna är det som, i egenskap avfolkets främsta företrädare, skall stifta lagar. Densvenska författningen vilar påfolksuveränitetstanken: skall varaobunden i sitt beslutsfattande, utom i förhållandetill det mandat den har av folket. I praktiken binderalltså EES . Reellt innebär detta attbeslutsbefogenheter i oviss omfattning kommer attöverlåtas till EG och EES-organen. Det strider motregeringsformens anda, även om man med enlagparagraf och en allmänt införlivande lag formellthar klarat sig runt grundlagens bokstav.Många har i debatten hävdat att det här beslutet harinneburit att svenska blir en lydriksdagoch blir ett lydrike. Vi har alltså fortfarandeden ståndpunkten att icke i dessnuvarande form bör ratificeras. Därför yrkar jagbifall till den hemställan som framförs imeningsyttringen av vad gällermomenten 1--7.Anf. 3 ():Herr talman! Beslutet om fattades häri kammaren . denna vårhar den del av tilläggsprotokollet som gällertidigareläggning av lättnader i handel med vissajordbruksprodukter beslutats i kammaren.Det vi har att ta ställning till är övriga delar avdet tilläggsprotokoll till som föranlettsav att inte ratificerat avtalet. Jag vill på denpunkten gärna understryka att utskottet varförutseende. På initiativ av utskottet i sitt betänkande i novemberatt om det skulle visa sig att något EFTA-land inteskulle ratificera avtalet, var det ändå angeläget atten överenskommelse kom till stånd med så bredanslutning som möjligt. Man framförde frånutskottets sida att regeringen därför bordeta initiativ till förhandlingar om detta inträffade.Det är precis vad regeringen har gjort. Vi kan alltsåpå den punkten känna oss till freds. Det somregeringen tillsammans med andra regeringar haråstadkommit är alltså i formell mening, jag villbetona det, herr talman, ett nytt avtal. Eftersomdet formellt är ett nytt avtal skall det naturligtvisockså antas med den kvalificerade majoritet somvar förutsättningen för antagandet av det tidigareavtalet.Den egentliga frågan , herr talman, är alltsåökningen av bidrag till EFTA:s fond förekonomisk och social utjämning inom EG. Det ärdet som vi i första hand har anledning att diskutera.Bengt valde att inte alls gå in på den frågasom vi har att ta ställning till, utan ekade endebatt som vi förde . Vi anförde då enrad olika argument som analyserades mycketnoggrant, både i utskottsbetänkandet i novemberoch i den mycket omfattande kammardebatt somdå ägde rum. Det finns som jag ser det ingen orsakatt på nytt ta upp en debatt som har ägt rum ikammaren och föranlett kammarens beslut. Jagtänker inte göra det. Jag vill bara på en punktunderstryka en sak. Det är när talarom hotet mot demokratin. Integrationen i Europasyftar till och har också mycket verknigsfulltbidragit till att stärka demokratin i ochdärigenom också indirekt i andra delar av världen.För det intresse det kan ha i kammaren vill jagnämna att ratificeringen av tilläggsprotokolletpågår enligt planerna i andra länder. Det finns godanledning att tro att avtalet kommer att varratificerat inom en mycket nära framtid i praktiskttaget alla länder. Sannolikheten talar för attSpanien blir det sista land som ratificerar avtalet.Det kan innebära att det eventuellt inte kommer attträda i kraft förrän en bit in . Men vårförhoppning är att det skall vara möjligt för Spanienatt också ratificera avtalet i sådan tid att det mycketsnart kan träda i kraft.Herr talman! Under mitt letande i olika böcker,något som man gör ibland, hittade jag en utredningfrån , om deneuropeiska ekonomiska gemenskapen. Jag tyckteatt rätt mycket av det som fanns med i denutredningen också kommer tillbaka i det som vi nutar ställning till. Där säger man:''har den 15 december 1961riktat en begäran till omförhandlingar, syftande till att åstadkomma ensvensk association till den Europeiska ekonomiskagemenskapen -- -- --.Genom har samarbetet mellanGemenskapens medlemsländer reglerats över ettbrett ekonomiskt-politiskt fält. -- -- -- Ehuru denform, samarbetet mellan medlemsstaternahärigenom erhållit, med all sannolikhet också -- ---- blir normerande för förbindelserna mellanmedlemsländerna och en associerad stat, ligger deti sakens natur att och dessföljdförfattningar icke utan vidare blir tillämpliga. ''Vidare sägs att samarbetet med den associeradestaten i stället kommer att kodifieras i ett särskiltavtal.Herr talman! Jag tror att vi har nått ungefär dithänatt vi nu äntligen har det här avtalet klart. Jag tycker att det i så fall är ett stort ochbetydande framsteg.Herr talman! Med dagens beslut här i kammarenhar , det första särskilda utskottriksdagen tillsatt under den nuvaranderegeringsformen, avslutat sitt arbete. Jag vill tatillfället i akt att tacka vice ordföranden och övriga riksdagskolleger i utskottetför viktiga arbetsinsatser och gott samarbete. Jagvill framföra utskottets tack till kanslichefen och hans medarbetare för ett mycketförtjänstfullt arbete.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag påmotionerna och bifall till enhälligahemställan.Anf. 4 () replik:Herr talman! och jag har naturligtvislitet olika värderingar när det gäller utvecklingen avdemokratin i . Det är klart att man kan sägaatt de länder som var diktaturer och somhar blivit medlemmar i kan sägas ha fått enökad trygghet för sin demokratiska utveckling. meningen kan jag hålla med.Men splittringen mellan politiskt etablissemang ochfolkopinion i den här frågan finns mer eller mindreöver hela . Jag tycker att det vore rimligt omen liberal som kände bekymmer ocksåför detta.Det känner, såvitt jag förstår, ochmännen runt honom som har skrivit en rapport ochsom där säger att tendensen ärden att de stora bolagens makt i kommeratt stärkas på bekostnad av de nationellaparlamenten.Tar avstånd från den analysen?Anf. 5 () replik:Herr talman! Det är självklart oerhört viktigt i det pågående integrationsarbetet gör allt vadman kan för att se till att det folkliga inflytandet intebara bevaras utan också stärks, att demokratinstärks och att människors möjlighet till medverkani beslutsprocessen ökas.Jag vet att det är precis efter dessa riktlinjer manarbetar inom den europeiska gemenskapen. Man ärmedveten om att det, när ett antal beslut, ingalundaalla, skall fattas av länderna gemensamt, finnsrisker för att många människor känner att de intepå samma sätt som inom sin egen nation direkt kanpåverka besluten. Därför är detta väldigt viktigt attbeakta vid utformningen av beslutsprocessen. Detär precis dessa saker som ochmånga andra har gett uttryck för.Jag ser det som värdefullt om , med singrundläggande demokratiska tradition, på ett tidigtstadium kan vara med och påverka denna processoch medverka till att demokratin får en fortsatt fastoch utvidgad förankring i det europeiskasamarbetet.Anf. 6 () replik:Jag har ingen anledning att misstro ambitioner, men har man intepekat på någon lösning på de problem som jagtidigare nämnde och som närmasterådgivare presenterat i en utredning.Jag vill ta ett annat exempel. Vi säger att det ärviktigt med demokratiska processer. I det ingårockså att länder är någorlunda jämspelta. Vi kanläsa i att de stora ländernainom EG kraftigt vill begränsa de små ländernasoch de nytillträdande ländernas inflytande.Jag skulle gärna vilja höra vad EES-utskottetsordförande har för kommentar till deninformationen.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag noterar att inte hartagit del av att ansträngningar görs för attförverkliga den s.k. subsidiaritetsprincipen, som vipå svenska gärna översätter med närhetsprincipenoch vars syfte är att föra besluten så långt ner ikedjan som möjligt, så nära människorna sommöjligt. Det tycker jag är en sådan sak som vi frånsvensk sida har anledning att i allt medverka till.Sedan var inne på ytterligare en sak,som jag får återkomma till i en eventuell senarereplik.Anf. 8 ():Herr talman! När vi nu går till en förnyadbehandling av det numera justerade ärdet inte min mening att ta upp en debatt isakfrågan. Den omfattande granskningen ochgenomgången av med vidhängandeEFTA-avtal gjorde vi under sommaren och hösteni fjol. Materiellt har bara marginella justeringarskett sedan i november.Det jag nu i stället vill göra är att för mitt partisräkning uttrycka tillfredsställelse över att processenav allt att döma kan vara slutförd inom ungefär etthalvår och avtalet kanske träda i kraft .