prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — Detfinns nämligen ingen kläm i betänkandet att detskall bli höjning. Det nämns bara i texten.Det är alltså inget bindande förslag. För att detskall vara bindande, måste det finnas med i en klämnågonstans. Av den erfarenheten kanske Nydemokrati lär sig någonting.Anf. 194 (nyd)replik:Herr talman! Jag vet att är minvän. Jag får tacka för tipset. Jag skall tänka på deti morgon kl. 7.30 när vi förhandlar och ser till att vifår en kläm i betänkandet där detta verkligen står.Om man på det här sättet har lurat oss att tro attdet blir , är det ganska beklämmande. Jag kanbara inte tänka mig att det har gått till så.Vår överenskommelse med regeringen ligger fast,det skall vara . Men tack för tipset!Anf. 195 ()replik:Herr talman! berörde i sittanförande en sak som jag gärna vill kommentera.Det gäller ett system för gemensam finansiering avsamtliga aktörer på marknaden för att klara densociala och regionala servicen. Regeringen ochPosten har tillsammans gjort den bedömningen attsåvitt man kan överblicka in , kommerPosten att vara den dominerande aktören och ikraft av sin storlek ta ansvar för det utan någonsärskild ersättning. Skulle vi hamna i en annansituation, är vi inte på något sätt främmande för attförsöka finna ett annat system.Detta finns faktiskt redovisat i propositionen pås. Man säger där att man i en förändradmarknadssituation kan överväga attinföra ett sådant system att vi får en solidariskfinansiering av verksamheterna. Vi har inte kunnatse att det problemet skulle uppstå inom överskådligtid. När och om det uppstår är vi inte främmande,utan tvärtom tycker att det är bra med ett sådantsystem.Anf. 196 (nyd)replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt begära replik,men när herr talmannen såg så strängt på mig,tänkte jag att det är bäst att jag gör det.Jag vill bara instämma i det sade.Jag låter mig nöja med det.Anf. 197 ():Herr talman! Jag har sedan ett tiotal år tillbakatillhört , ett uppdrag somjag känner mycket stor respekt inför. Det har varitmycket stimulerande att få tillhörakoncernstyrelsen för, som jag gärna vill uttryckadet, kanske världens bästa och effektivastepostverk.I 357 år har ombesörjt postdistributiontill hushåll och företag på ett föredömligt sätt somrönt stor uppskattning. Posten upplevs som engaranti för effektivitet och pålitlighet. Styrkan i vårtpostverk ligger i att man på alla nivåer har haft ochhar dugliga och lojala medarbetare.Mot den bakgrunden är det helt obegripligt varförPosten skall omvandlas från verk till bolag. Vi harhittills inte fått ett enda sakligt skäl som talar för attvi skulle få en bättre postservice om verket blirbolag. Någon internationell erfarenhet finns inteheller att hänvisa till. Vi har därför sagt att detborde åligga förespråkarna för en bolagisering attbevisa att bolagiseringen är överlägsen nuvarandeaffärsform. Oklarheterna kvarstår även efterkvällens debatt.Det är ingen hemlighet att Postens ledning ärförespråkare för en bolagisering, men det är hellerinte okänt att tiotusentals anställda inom Postenkänner stor oro och ställer sig enbefogad fråga: ''Vad kommer det att bli av Posten? ''Men det är inte bara anställda inom Posten somkänner oro inför en eventuell bolagisering. Detfinns bl.a. en sammanslutning av de 86 minstakommmunerna i landet, de kallar sig för SmåKom.De har skrivit till trafikutskottet och låt mig bara fåcitera något från deras brev:''Vi anser från SmåKoms sida att det inte finnstillräckliga analyser av vilka konsekvenser som kaninträffa för postservicen i hela landet om verketbolagiserar sin verksamhet.Vi vill därför från sida, där 86kommuner i hela landet samverkat i gemensammaärenden, påtala behovet av en snarkonsekvensutredning där man aktivt prövareffekterna för landbygdens, glesbygdens och demindre tätorternas postservice vid en eventuellbolagisering av . Innan en sådan analysgjorts finns ingen anledning att forcera fram enbolagisering. ''Jag delar till fullo deras oro. Det mest märkliga iden här politiska debatten är agerande.Man har inte på något sätt reagerat över riskernaför en försämrad postservice på landsbygden. Jag ärhelt övertygad om att om vi hade haft kvar detgamla fina bondeförbundet, då hade man säkerttagit ställning för landsbygdens och glesbygdensbefolkning tillsammans med oss socialdemokrater.Men det verkar som om dagens centerparti harandra politiska värderingar.Att det i finns en mandatmässig majoritetför en bolagisering torde vara klart, men jag är ävenövertygad om att det också finns en stor majoritetbland landets befolkning som inte vill se Postverketbolagiserat. Det är därför en utmaning mot svenskafolket att, innan nytt val tillriksdagen sker, genomdriva en bolagisering avPosten, när ni vet att det finns en stor opinion ilandet mot bolagiseringen. Ni torde också varamedvetna om att mycket talar för ändratmajoritetsförhållande i riksdagen.Genomdriver ni en bolagisering, kommer en av deförsta uppgifterna som en socialdemokratiskregering får vidta efter valet att bli att ägnapostfrågorna mycket stor uppmärksamhet. Det kanbli svårt att återskapa ett verk.Men en sak kan vi lova. Vi kommer inte attaccceptera någon form av försämring som riskeraratt Postens sociala målsättningar inte kan uppnås.Anf. 198 ()replik:Herr talman! Det känns ju bra att vi återigenmanifesterar att det finns en kraftig majoritet för attvärna Postens landsbygdsservice. Det är jättebra.Vi från de fyra regeringspartierna med ispetsen ställer upp, och socialdemokraterna ställerupp och ser till att vi värnar detta. Det är alldelesutmärkt.Sven-Gösta sade att det finns en stormajoritet ute bland människorna som känner oro.Ja, det gör det. Men det beror i stor utsträckning påden desinformation som bl.a. socialdemokraternahar ägnat sig åt när detgäller effekterna av Postens bolagisering. Man harskrämt upp människor genom att säga att all servicekommer att upphöra i princip utanför storstäderna.Vi har tidigare kommit fram till attdetta inte är sant, men det är den bild som ni harmedverkat till att ge utåt, och det är klart attmänniskor känner sig oroliga. Det är inte allskonstigt.När det gäller personalen har jag full förståelse föratt den känner oro. Under de senaste två tre årenhar Posten rationaliserat bort i storleksordningen10 000 anställda. Det har skett i affärsverksformen,då har suttit iPostens koncernstabsstyrelse.Jag förstår att man känner oro, men dennaomstrukturering måste ske, oavsett om Posten drivssom aktiebolag eller som statligt verk.Sven-Gösta efterlyste motiven till varförassociationsformen över huvud taget skall ändras.Sven-Gösta valde att anföra några citat. Jagskall anföra några andra citat som beskriverproblemen med att driva verksamheten iaffärsverksform.Det första citatet lyder: ''Det finns också andrabegränsningar för affärsverken, t.ex. bestämmelserom förvärv och försäljning av fast egendom,förvärv, försäljning och bildandet av dotterbolagm.m. Det innebär ett komplicerat beslutsfattandesom tar att administrera. Konsekvensenkan bli att affärsverken inte strukturrationaliserarsina företag och fastigheter genom aktiva köp ochförsäljningar i en sådan omfattning som skulle varaekonomiskt motiverat. ''Det andra citatet lyder: ''Regelverken hartillkommit under en följd av år och har i en delavseenden kommit att bli komplicerade ochoöverskådliga. ''Det tredje citatet lyder: ''Reglerna kan i vissa fallbetraktas som hinder för en ökad effektivitet ochproduktivitet inom de statliga affärsverken. ''Jag har här ytterligare ett tiotal citat som går isamma riktning. Dessa citat har jag hämtat ur densocialdemokratiska regeringens proposition våren1991, rubricerad Näringspolitik för tillväxt ochunderskriven av den socialdemokratiskaregeringens företrädare.Jag delar socialdemokraternas synsätt, att dessaproblem finns. Men det finns också ett antalfördelar med att driva verksamheten i en annanassociationsform som är smidigare och bättre.Detta var en kortfattad redovisning av skälen,. 199 ()replik:Herr talman! Det framkommer här att vi nu förförsta gången skulle ha ställt upp för landsbygdentillsammans med . Jag har inte sett ettenda bevis på att det skulle vara bättre förlandsbygdens och glesbygdens befolkning omPosten blev ett bolag. Är det fel attsmåkommunerna känner oro? Är det fel attmänniskor är bekymrade över hur postservicen iframtiden skall se ut? säger då:Ja, men det här är rätt. Det är ju det här som vi frånde fyra borgerliga partierna vill åstadkomma.Jag frågar mig än en gång: Vad är det som blirbättre för landsbygden och glesbygden om Postenblir bolag? Vad är det för fel på ?Är Postverket så dåligt att man är tvungen attombilda det till bolag? Jag tycker själv att vi har ettbra postverk. Jag vill ha svar på frågan: Är detnågot fel på dagens postverk?Anf. 200 ()replik:Herr talman! Nej, det är inget fel på dagenspostverk. Det viktiga är att man följer med i tidenoch ser vad som händer och sker. Vi vill skapaförutsättningar för att Posten även skallkunna vara effektiv och fullfölja desamhällsåtaganden som ålägger Posten.Det är det som vi värnar om. Vi är övertygade omatt förutsättningarna för detta blir större om Postendrivs i form av aktiebolag i stället för iaffärsverksform.Sven-Gösta sade att posten nu har burits utunder . Det låter på somatt postutbärningen skulle upphöra i och med dethär beslutet. Det är inte på det sättet.Sven-Gösta frågade vad det ärsom blir bättre för landsbygden om Postenbolagiseras. Jag har inte sagt att det kommer att blibättre. Vad jag har sagt är att det inte kommer attske några försämringar till följd av detta beslut.Men det hävdar socialdemokraterna gång på gångutan att på något sätt försöka leda i bevis varför detblir sämre, på vilka sätt det blir sämre och var dessabeslut som leder till att det blir sämre skall tas. Detvore bra att få en rejäl, saklig redovisning frånsocialdemokraterna. Skippa retoriken ochförsök att komma med fakta!Anf. 201 ()replik:Herr talman! gör gällande att viskulle ha fört en skrämselpropaganda. Drevet motsocialdemokratin har gått ganska långt under dentid då postdebatten har förts. Jag skall inte gå innärmare på det.När det gäller att försvara en dålig sak, då anfallerman i stället någonting annat och säger att det ärsocialdemokraterna som är ute och skrämmer uppmänniskor och säger att de inte skall få någon post.Vi har inte sagt att det inte skall bli någonpostutbärning. Jag skulle lika gärna kunna sägalikadana orimligheter som ni säger: Det verkar somatt Posten över huvud taget inte skulle ha fungerat.Men detta resonmang hör inte hit. Vi har intebedrivit någon skrämselpropaganda.Elving underströk det som jag självsade, att vi har ett bra postverk. Jag är glad över attElving säger det. Jag vill därför än engång fråga: Varför skall vi då behöva att ändra påPostverket? säger att det också ifortsättningen kommer att ges service. Ja, men vivet ju vad vi har. Varför skall vi då ägna oss åtsådana äventyrligheter? Vi vet trots allt inte vad deleder till. Hur hederlig och ärlig är, tror jag inte att han kan ge en garanti för attPostverket kommer att bli bättre, för attpostservicen blir bättre eller för att den kommer attligga på samma nivå som . Det är ett äventyrligtbeslut som skall fattas, och det är ett felaktigtbeslut. Jag tycker att ni borde slå vakt om demänniskor som ni så ofta talar om i valrörelserna.Anf. 202 (nyd)replik:Herr talman! sade just att han har suttit iPostens bolagstyrelse . Jaghar fått rapporter om att ganska länge harvarit med på en bolagisering. Det var faktiskt detsocialdemokratiska partiet som lurade inregeringen i en debatt om huruvida Posten överhuvud taget skulle bolagiseras.Framför mig har jag sanningsorganet Aftonbladetfrån . Jag skall beatt få citera några rader, vilket jag hargjort, men jag gör det ytterligare en gång. ''Densocialdemokratiska omprövningen har kommit femi tolv: det är ju inte från den borgerliga regeringenutan ur socialdemokratins egna ledbolagiseringshysterin kommit. Från Feldtgossaroch nyliberaler som och .'' Detta följs av litet mer text. Texten ärunderskriven av , som tydligenhar doktorerat på Posten.Så nog är det faktiskt Socialdemokraterna som harstartat hela den här historien. Plötsligt är ni mer avpopulister än vi och vill göra en grej av det här. Jagtrodde jag skulle få ha den rollen i denna kammare,men det är faktiskt som har den i dag.Anf. 203 ()replik:Herr talman! Drevet mot oss socialdemokrater,, har gått ganska hårt i den härfrågan. Jag har också hört det resonemang som harspridits om att jag skulle ha suttit med ikoncernstyrelsen och att jag där skulle ha gått medpå en bolagisering. Jag vill bara tala om att jag häri min hand har protokollet från det första tillfälle dåkoncernstyrelsen diskuterade bolagsbildningen.Det var . Jag och densocialdemokratiska ledamoten i Postenskoncernstyrelse, , reserverade oss.Vi sade att vi reserverade oss motkoncernstyrelsens beslut att ombilda helapostkoncernen till aktiebolag.Det här snacket som vi här har fått höra ärlögnaktigt och felaktigt. Jag har aldrig ställt upp pånågon bolagisering i det här fallet.Anf. 204 ():Herr talman! Vi debatterar just nu en bolagiseringav Posten, Posten som finns överallt och som beröralla.Så sent som denna höst gjordes en undersökningbland gymnasieelever. De fick svara på frågor omvad de mest litade på i samhället. Posten hamnadehögt upp på listan. Det är hedersamt för Posten attha ett brett förtroende runt om i landet. Folk litarpå att posten kommer fram. Priserna är bra ochframför allt hålls samma standard och service runtom på alla landets postkontor.Ett gemensamt ägt postverk har betytt mycket förtilltron till att allmänintresset här i landet har sattsi fokus.Jag beklagar oerhört mycket attkommunikationsministern har valt att i TVdebattera 071-nummer framför att vara i dennakammare och ta del av bolagiseringsdebatten. Menjag konstaterar, herr talman, att intresset inteljuger.Posten är en viktig del i vår infrastruktur.Tillsammans med ett alltmer exploaterat ochutvecklat telenät och finoptik är Posten något avdet viktigaste inför framtiden.Den tekniska utvecklingen går snabbt. Denkommer att få stor betydelse för framtidensserviceutbud. I stället för att föreslå en bolagiseringav Posten borde regeringen ha föreslagit att Postenskulle vara en grund i ett alltmerutbyggt informations- och servicecentrum.Utvecklingen öppnar nya möjligheter som var helt otänkbara. Den ger deglesare delarna av vårt land möjligheter attkonkurrera med en storstads alla utbud ochstordriftsfördelar. Den ställer nya ochännu större krav på service och tillgänglighet.För oss politiska företrädare är framtidensutveckling en huvudfråga. Vilket samhälle skall viha ? Vilka skall ha tillgång till denservice och teknik som finns? Vem och vilka skallbestämma hur prioriteringarna skall göras?I och med en bolagisering av Posten avsäger vi ossdet politiska ansvaret och våra politiskamöjligheter att påverka och styra utvecklingen. Viavsäger oss det samhällsansvar som vi är valda attföreträda. Vi överlåter en av de viktigaste delarnai samhällsservicen till en bolagsstyrelse, som har tilluppgift att se till bolagets bästa och inte i allaavseenden till medborgarnas bästa. Enbolagsstyrelse kräver väldigt klara direktiv,eftersom det kan finnas en konflikt mellanmedborgarnas och bolagets intressen. Det är därförmänniskors oro är stor. Alla vet att ett bolag harandra intressen än samhällsintresset. Det vet inte skulle låta sina båtar gå med olönsam last.Människor är oroliga, , därför attde vet att ett bolag kommer att gå andra ärenden.Vi har i utskottet debatterat detta . Detär väl känt vad vi alla tycker i frågan. Det är ocksåväl känt att vi i just denna fråga går olika ärenden.Några har valt att se till bolagiseringens fördelaroch de konkurrensmöjligheter som den kaninnebära för företagets lönsamma delar. Denborgerliga regeringens omsorg om privataföretagare har varit större än omsorgen om ettfungerande postväsende i hela landet.Vi socialdemokrater tror inte att det förslag som nuligger till grund för en bolagisering är förenligt medett ansvar för medborgarnas ochkommuninnevånarnas bästa.Det finns samhällsområden som postväsendet, därsamordning, solidarisk betalning och enfungerande infrastruktur inte låter sig förenas meden utslagning av företag, som den s.k. friamarknaden med nödvändighet innebär.En styrka i det svenska samhället har varit att dethar funnits flera värden än enbart mångfald. Detgår inte att konkurrera om allt.Ett gemensamt postverk har en lång tradition i detsvenska samhället. Den delas av ett flertalvästerländska länder.Det vilar ett stort ansvar på den borgerligamajoriteten när de av ideologiskt nit bryter upp ettfungerande postverk.I fråge- och interpellationsdebatter medkommunikationsministern har jag och flera medmig frågat vad konsumenter i olika delar av landetoch det svenska folkhushållet i allmänhet vinnermed en bolagisering av Posten. Blir det bättreservice? Blir det tidigare utdelning och senaretömningar? Blir det billigare? Eller på vilket sättblir det bättre för mig som medborgare och sominnevånare i en kommun? Vi har inte någon endagång fått svar på dessa frågor.Vi kan nu däremot konstatera att detta som enligtmajoriteten skall bli så bra till att börja medinnebär en portohöjning. Det innebär färrebrevlådor i kommunerna. Det innebär senareutdelning av posten där jag bor och för många medmig. Det innebär färre tömningar av de brevlådorsom finns kvar.Det är ingen avundsvärd uppgift för majoriteten idenna kammare att just nu förklara varför någotsom skall bli så himla bra kommer att innebäramycket påtagliga försämringar och förändringar påområde efter område för var och en av oss.Men bolagiseringen skapar möjligheter till fleraktörer på marknaden. Den skapar möjligheter tillkonkurrens, hävdar glada anhängare av förslaget.Självfallet gör den det.I de städer som är tillräckligt stora för att det skallfinnas något som är värt att konkurrera om kommerbrevbärare att löpa sida vid sida, i samma kvarteroch runt samma gator.Något samhällsansvar i allmänhet finns det ju ingetintresse att konkurrera kring. Postlagen innebär attPosten skall få ansvar för de mindre attraktiva ocht.o.m. olönsamma delarna av verksamheten.Någon måste ju ta det ansvaret. Ingen tror på fulltallvar att det finns en marknad för fler iexempelvis inland eller ikustkommunerna.Hittills har det solidariska ansvaret tagits genom detaxor och avgifter som Posten tagit ut av oss alla. Påkort sikt kommer troligen Posten att kunna bära endel av kostnaderna. På är riskenuppenbar att postbolaget ställs inför valet att lämnaolönsamma kunder därhän eller att krävaytterligare skattepengar som kompensation för detsolidariska ansvaret. Det är en farlig utveckling närden borgerliga majoriteten bygger in mekanismersom kan ställa stora framtida krav på nya insatserav skattemedel eller helt riskera det solidariskapostväsendet.Vi socialdemokrater har motsatt oss enbolagisering av Posten. Vi har gjort det därför attvi är rädda för att servicen skall bli sämre, att detpolitiska ansvaret skall försvinna och att det skallbli annat än medborgarnas behov som skall styraprioriteringarna inom bolaget.Vi ser i dagens förslag också en fara i att denbolagisering som skall genomföras också öppnardörrar för en privatisering. Det skulle vara mycketallvarligt.Näringsministern har tidigare nämnt Posten somtänkbar för en privatisering, vilket inte gör vår oromindre. Visserligen skriverkommunikationsministern i propositionen att hanså långt han nu kan se inte finner någon anledningatt privatisera Posten. Kommunikationsministernsuttalanden om att han nu inte ser någon anledningatt privatisera och näringsministerns uttalanden omPosten som tänkbart privatiseringsprojekt ingersammantaget oro för framtiden.En privatisering av Posten ligger i linje med denpolitik som vi vid upprepade tillfällen har fåttdeklarerad för oss här i kammaren av företrädareför den borgerliga regeringen.Oron stärks av det faktum att ansvarigaenhetschefer inom Posten redan har vänt sig tillkonsulter för att få hjälp med att räkna på förslagsom innebär att enheter inom bolaget skalldelas upp i ännu mindre bolag med eget ansvar.Herr talman! Posten skall vara ett public service-företag. Den skall vara tillgänglig, lika för alla, ochden skall vara möjlig att påverka politiskt. Detingår i allas vårt intresse att ha möjlighet attpåverka utvecklingen. Det är förutsättningen föratt det skall bli lika över landet. Då måstesamhällsansvaret och inte bolagsintresset styra. Detär därför, , som folk är oroliga idag.(Applåder)Anf. 205 (nyd)replik:Herr talman! Det var ett väldigt vackert tal, UlricaMessing! Det är synd att jag inte kan hålla med omdet som sades.En bolagisering innebär, som jag har sagt tidigare,att av aktierna skall tillhöra staten, varför vii denna kammare förvaltar dessa aktier. Det är detavtal som regeringen skall teckna med bolaget somkommer att vara styrande. Vi här i riksdagenbeslutar om målen. Där ser jag således ingen faraframöver.Om en privatisering av Posten skulle bli aktuell iframtiden kan inte jag säga . Som jag ser sakenär Posten ett sådant bolag som inte är lämpligt förprivatisering. Det är i varje fall den tolkning som vii Ny demokrati gör. Även om vi är mycket förprivatisering o.d. är det här ett typiskt fall där icke-privatisering gäller. Dock kan verksamheten drivasi bolagsform.I stället för att införa 120 nya lagar för att få ettmodernt verkande postverk inför vi två lagar här --en postlag och en bolagslag. Det är mycketrationellt.Ulrica säger att allting kommer att blisämre. Både och jag har försöktatt övertyga kammarens ledamöter att det ickekommer att bli så. Däremot kan vi inte garanteraatt någonting blir bättre, t.ex. på landsbygden --något som var ute efter. Detkommer i varje fall inte att bli sämre -- inte så längejag sitter med i denna kammare, höll jag på attsäga. Men så får man inte säga.Anf. 206 () replik:Herr talman! Kanske om jag säger att han inte lugnar mignämnvärt när han påstår att han skall stå som ettslags garant för att det skall bli en bra service iframtiden.I och med att Posten bolagiseras sätterbolagsstyrelsen i sin tur upp de mål och lägger fastde riktlinjer som skall gälla för bolaget. Vad vi idenna kammare säger kommer att ha mindrebetydelse. Ett bolag skall sköta bolaget. Vi i dennakammare företräder ett slags allmänintresse, och vii vår tur har ett ansvar genom att vi skall företrädade människor som har valt oss.I den situationen blir det en konflikt. Bolaget ser bolagets bästa, och det är inte alltid detsammasom invånarnas bästa. Det är detta som oroar mig.Anf. 207 (nyd)replik:Herr talman! Posten skall vara ett public service-företag. Ett sådant är också , som i dagbevisligen är ett aktiebolag. Som jag serutvecklingen inom är det bara fråga omfördelar. Vi får ju t.ex. halverade samtalskostnadermellan till kl. 6 på morgonen.Dessutom kommer man att kunna ringa gratis frånautomater ute i glesbygder. Den som man ringerupp får betala. Jag undrar om det kangenomföras i verksform.Avgörande är naturligtvis vilken styrelse vi tillsätteri bolaget. Jag vet mycket väl att ett aktiebolagsstyrelse har som främsta mål att se till bolagetsbästa. Det skall självklart vara så. Men vi i dennakammare och regeringen skall tillsätta den enligtvår mening absolut bästa styrelsen för det här nyapostverksbolaget -- vad det nu kommer att heta.Anf. 208 () replik:Herr talman! Lägre taxor och nätter hadeTeleverket även då företaget var ettverk. Själv tycker jag att detta är mycket bra.Om vi överför resonemang påPosten skulle det innebära att vi i glesbygden kanskicka brev gratis i framtiden.Anf. 209 ()replik:Herr talman! Jag instämmer i mycket av det somUlrica inledningsvis sade. Hon beskrev juhur viktigt det är med en fungerande postservice.Hon talade också om det stora förtroende förPosten som allmänheten känner osv.Men när började dra en delslutsatser av förda resonemang kan jag inte längrehålla med.