prot · GG0974 · 1993-03-12 00:00:00 — 1992/93:169 Högreutbildning för ökad kompetens1992/93:Ub34 av ()1992/93:Ub35 av (-)1992/93:Ub36 av (-)1992/93:Ub37 av ()1992/93:Ub38 av m.fl. (s)1992/93:Ub39 av och ()1992/93:Ub40 av m.fl. (s)1992/93:Ub41 av ()1992/93:Ub42 av och ()1992/93:Ub43 av m.fl. (s)1992/93:Ub44 av m.fl. (s)1992/93:Ub45 av m.fl. (s)1992/93:Ub46 av m.fl. (s)1992/93:Ub47 av ()1992/93:Ub48 av m.fl. (s)1992/93:Ub49 av m.fl.(s,m,fp,c,kds,v)1992/93:Ub50 av m.fl. (s)1992/93:Ub51 av m.fl. (s)1992/93:Ub52 av m.fl. (s)1992/93:Ub53 av m.fl. (s)1992/93:Ub54 av m.fl. (s)1992/93:Ub55 av m.fl. (s)1992/93:Ub56 av m.fl. (s)1992/93:Ub57 av m.fl. (s)1992/93:Ub58 av m.fl. (c,m,fp,kds)1992/93:Ub59 av och (c)1992/93:Ub60 av och ()1992/93:Ub61 av m.fl. (s)1992/93:Ub62 av m.fl. (s)1992/93:Ub63 av ()1992/93:Ub64 av m.fl. (s)1992/93:Ub65 av ()1992/93:Ub66 av ()1992/93:Ub67 av och ()1992/93:Ub68 av m.fl. (fp)1992/93:Ub69 av ()1992/93:Ub70 av ()1992/93:Ub71 av och ()1992/93:Ub72 av ()1992/93:Ub73 av m.fl. (s)1992/93:Ub74 av m.fl. (s)1992/93:Ub75 av Hans Nyhage och ()1992/93:Ub76 av Hans Nyhage och ()1992/93:Ub77 av m.fl. (s)1992/93:Ub78 av m.fl.(v,s,fp,c,kds,nyd)1992/93:Ub79 av m.fl. (v)1992/93:Ub80 av m.fl. (s)1992/93:Ub81 av m.fl. (s)1992/93:Ub82 av m.fl. (s,kds,v)1992/93:Ub83 av m.fl. (s)1992/93:Ub84 av m.fl.(s,fp,c,kds)1992/93:Ub85 av och ()1992/93:Ub86 av och ()1992/93:Ub87 av m.fl. (s)1992/93:Ub88 av ()1992/93:Ub89 av m.fl. (m)1992/93:Ub90 av och (c)med anledning av förs. 1992/93:RFK3 RiksdagensFörvaltningskontors förslag till kompletterandeanslag till statsbudgeten för /941992/93:K26 av ()1992/93:K27 av (nyd)betänkande1992/93:KU21 Riksdagsledamöternas ochstatsrådens arvodenSkatteutskottets betänkande1992/93:SkU24 Skattelättnad vid överlåtelse avaktier i riskkapitalbolag m.m.Kulturutskottets betänkanden1992/93:KrU9 Tilläggsbudget I inomFinansdepartementets och Kulturdepartementetsområden1992/93:KrU10 Kostnader för Sverigesmedlemskap i m.m.1992/93:KrU11 Stöd till trossamfund m.m.1992/93:KrU12 Ungdoms- och folkrörelsefrågorm.m.1992/93:KrU13 Folkbildning1992/93:KrU16 Anslag till ,m.m.Utbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU7 Anslag tillUtbildningsdepartementet, m.m.1992/93:UbU9 Insatser för elever med handikapp,m.m.1992/93:UbU10 Vissa anslag till driften av skolor9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 mars1992/93:100 av () tillsocialministern om lönediskriminering av kvinnor:Intresset för löner har ökat under de senaste åren.En bidragande orsak till detta är attlöneskillnaderna mellan kvinnor och män alltmeruppenbarats. Utvecklingen mot en allt störrelöneutjämning bröts under 80-taletdå löneskillnaderna mellan könen, såväl sommellan olika yrkesgrupper, började öka igen. Idénom en solidarisk lönepolitik minskade igenomslagskraft som en mer individuelllönesättning började tillämpas på allt fleryrkesområden.En solidarisk lönepolitik innefattar ävenekonomisk jämställdhet. En rad statistiska faktatalar också för kravet på lika lön för kvinnor ochmän:Nära dubbelt så många kvinnor som män skaffadesig en högskoleutbildning . Kvinnorhar dock fortfarande kortare gymnasie- ochhögskoleutbildning än männen och utbildar sig tillyrken som av tradition ger lägre lön (vård- ochomsorg bl.a.).Kvinnors arbetstid har dessutom ökat stadigtgenom åren för att närma sig (ökade medelarbetstiden för alla med drygt entimme utom för sammanboende kvinnor utan barnunder som ökade sin medelarbetstid mednästan ! )Kvinnor deltidsarbetar dock i större utsträckningän män vilket är en följd av att de tar ett kvantitativtsett större föräldraansvar. Kvinnans roll ireproduktionen leder även den till fler avbrott iförvärvsarbetet än hos män. Att män gör ett årsmilitärtjänstgöring tycks dock inte påverka deraslönesättning negativt.Kraftigt skilda utbildningsval utgjorde tidigare enkälla till könsdifferentierade löner. Kvinnor valdekortare, ''mindre kvalificerade'' utbildningarjämfört med män. håller dessa skillnader påatt utjämnas, vilket gör att olika utbildningsval inteär en lika central orsak till löneskillnaderna längre.Även om kvinnor generellt sett genomgår kortareutbildningar än män, så är kvinnorna i majoritet påen del utbildningar som leder till yrken med hög lön(jurist, läkare, ekonom m.fl.). Trots det har manuppvisat löneskillnader mellan kvinnor och mäninom dessa yrken.Det finns studier som visat att kvinnorlönediskrimineras av orsaker som inte kan hänförastill annat än kön. Inte minstlöneskillnadsutredningen slår fast att sådanaskillnader existerar. Jämförelser har gjorts mellankvinnor och män i samma bransch, i samma sektoroch med likvärdiga kvalifikationer och egenskaper.Ändå har männen generellt sett högre löner.Storleken på denna direkt könsrelateradelöneskillnad varierar i olika undersökningar. I densenaste löneskillnadsutredningen konstateras attskillnaderna mellan mäns och kvinnors löner somär direkt beroende av kön rör sig inom intervallet1--. Skillnaderna kan dock vara betydligt störreän så.I en annan undersökning av löneskillnader på ASGstuderas inte bara lika arbeten utan ocksålikvärdiga arbeten och även den undersökningenkommer fram till könsrelaterade löneskillnader på3--, vilket motsvarar 425--i månadenräknat löner.Faktorer som barn, förvärvsuppehåll etc. värderasolika beroende av om det gäller en man eller enkvinna. En undersökning konstaterar: ''män medbarn har en entydig lönefördel framför män utanbarn /. . ./ Flera barn är dessutom inte någotnegativt ur lönehänseende snarare tvärtom. Förkvinnor däremot föreligger inga motsvarandeskillnader mellan de som har respektive inte harbarn.'' )Det tycks snarare vara de traditionellaföreställningarna om mäns respektive kvinnorsekonomiska behov som styr lönebildningen, samtdet faktum att traditionellt manliga arbetsuppgiftervärderas högre än kvinnors (vilket avspeglar sig ilöneavtal m.m.). Föreställningen att män har ettstörre försörjningsbehov och behov av högremateriell kompensation för sitt arbete lever kvar.Att ändra på lönesättningen handlar både om attförändra attityder och att förändra lagstiftning,kriterier för arbetsvärdering etc.Vi anser att fack och arbetsgivare måste åläggas ettdirekt ansvar för en saklig och korrektarbetsvärdering som kan användas för att utjämnaosakliga löneskillnader. Förslag till lagstiftning börutarbetas på detta område och föreläggasriksdagen.För att möjliggöra aktiva åtgärder motarbetsgivare, fack m.fl. som medverkar tillkönsdiskriminerande lönesättning bör gesstörre möjlighet att ingripa än vad dagenslagstiftning medger.En annan avgörande brist vad gäller dagensreglering av lönediskriminering är avsaknaden avregler som gör det möjligt att rättsligt angripakollektiv lönediskriminering.Nu krävs nämligen att det finns ett annat arbete påsamma arbetsplats som är lika eller av lika värde attjämföra med.Jag vill därför fråga jämställdhetsministern:1. Vilka omedelbara åtgärder kommer regeringenatt vidta för att komma till rätta medlöneskillnaderna mellan kvinnor och män?2. På vilket sätt ämnar regeringen arbeta för att fåfack och arbetsgivare att ta ett större ansvar för ensaklig arbetsvärdering som leder till minskadekönsrelaterade (dvs. osakliga) löneskillnader?3. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt ge bättre möjligheter att ingripa motkönsrelaterad lönediskriminering?4. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt komma till rätta med den kollektivalönediskrimineringen av kvinnor?den 12 mars1992/93:101 av () till statsrådetBeatrice om komvux:I regeringens proposition 1992/93:100 kan manläsa: ''Kunskapssamhället kräver att perspektivet isynen på utbildningen förändras, från att seutbildning som en ungdomens introduktion till ettlångt yrkesliv till att se utbildning som en livslångprocess, där kunskaper kompletteras, förnyas ochfördjupas, i utbildningssystemet, på arbetsplatsenoch . ''Men i ett dokument kallat ''Målrelateradestatsstipendier'' från ,Ds 1992:123, kan man läsa följande: ''Staten börinte hymla med att eftersatta gymnasiestudier ärnågot som den enskilde kommer att få betala självgenom ett eget hårt arbete.'' Och: ''Statenssignalsystem skulle entydigt bli att slarv med dengrundläggande skolgången är något som man ihuvudsak på egen bekostnad och genom egnaansträngningar får hämta igen senare i livet. ''Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet följande:Avser regeringen att försvåra för vuxna att ta igeneller komplettera utbildning på komvux på det sättsom har varit möjligt och som av flerautländska bedömare ansetts som världens bästavuxenutbildning?10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 mars1992/93:452 av (--) tilljordbruksministern om odlingen av sockerbetor:Företaget ansöker nu om att i fältförsökprova sockerbetor som gentekniskt förändrats föratt tåla bekämpningsmedlet Roundup. Minskadanvändning av kemiska bekämpningsmedel är ettmål, som omfattas av såväl producenter somkonsumenter och som fastlagts i upprepadepolitiska beslut. Ökad användning av Roundup kanverka förenligt med dessa mål, medlet har mindregiftverkan än andra kemiska alternativ. Men pålång sikt motverkas nödvändiga grundläggandeförändringar i produktionssystemen, bort frånanvändning av bekämpningsmedel. Försöket bördärför ej tillåtas.Vid sockerbruk på finns planer attproducera socker från ekologiskt odladesockerbetor. Efterfrågan finns i ,produktionen ligger i linje med vad en växandekonsumentopinion kräver.Vi står inför ett vägval som delvis beror av politiskabeslut. Vilken av dessa framtider vill regeringen seförverkligad? Jag vill fråga jordbruksministern:Avser regeringen vidta åtgärder för att klargöra attproduktion av herbicidresistenta sockerbetor intekommer att tillåtas?1992/93:453 av () tillförsvarsministern om samarbetsavtalet medFrankrike om krigsmateriel:Vid den franske försvarsministern undertecknades ett avtal omgemensam forskning, utveckling och produktion avkrigsmateriel.Försvarsministern uttalade då att det inte skulle blinågot problem, att vapenexportreglerinte är lika stränga som . Han sade att vihar en praktisk lösning på problemet att svensktkunnande och svenska delar skulle kunna säljas avFrankrike till länder som inte exporterarvapen till.Jag vill fråga försvarsministern:Vilka garantier har för att samarbetsavtaletmed inte leder till vidareexport som äroförenlig med svensk lag?den 12 mars1992/93:454 av () tillkulturministern om medicinsk och psykisk hjälp vidmottagandet av flyktingar från det fornaJugoslavien:Situationen i det är katastrofal.Tusentals flyktingar lever under ytterst primitivasanitära förhållanden. Människor svälter, fryserihjäl, dödas, våldtas och stympas. Det som kanskemest upprör är de systematiska våldtäkterna motkvinnor och barn.I dag finns i vårt land många från det fornaJugoslavien. Många av dessa människor harfruktansvärda upplevelser bakom sig.Får dessa människor den fysiska och psykiska hjälpde behöver när de kommer till vårt land?1992/93:455 av () till statsrådet om rehabiliteringsutredningar vid långsjukfrånvaro:Arbetsgivare skall enligt lag göra enrehabiliteringsutredning vid lång sjukfrånvaro.Utredningen skall lämnas in till Försäkringskassansenast efter sjukanmälningsdagen.Detta sker dock enligt uppgift endast i mindreutsträckning. Det normala är att 5--avutredningarna kommer in automatiskt. Dessutomär utredningarna oftast av låg kvalitet.För att uppnå målen medrehabiliteringsverksamheten är det naturligtvis avstörsta vikt att detta första steg fungerar.Jag vill därför fråga statsrådet tänker regeringen göra åt detta allvarligamissförhållande?1992/93:456 av () tillutrikesministern om Tibet:I november förra året hade vi en frågedebatt därstatsrådet uttalade sig mycket positivt till att tainitiativ till en förförhållandena i . Statsrådet väckte ocksåtanken på att detta skulle kunna göras på nordiskbasis.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Hur långt har förberedelserna kommit och näravses denna kommission sändas i väg?1992/93:457 av Per () tillkommunikationsministern om riksväg 60:I regeringens proposition 1992/93:171 ominvesteringar i trafikens infrastruktur m.m. anförsbl.a. att med en inriktning baserad på önskemål omökad trafiksäkerhet bör insatserna på övrigastamvägar/vägar prioriteras mot punktinsatser medgoda trafiksäkerhetseffekter såsom förbifarter vidtätorter och mindre samhällen.Riks 60 föreslås i propositionen av regionalpolitiskaskäl tillföras stamvägsnätet. Inom länhar vägen låg standard på genomfarterna vidLudvika och Grängesberg.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande fråga.Är medel avsatta för nämnda genomfarter och i såfall när i tiden kan projekten komma attgenomföras. ?1992/93:458 av () tillutrikesministern om och de mänskligarättigheterna:Sedan den 9 februari 1992 råder undantagstillståndi . Undantagstillståndet infördes av densittande regeringen sedan man i allmännademokratiska val blivit besegrade av FIS --Islamiska befrielsefronten.Sedan valet har regimens förtryck av politisktoliktänkande hårdnat. Amnesty Internationalrapporterade att brotten mot demänskliga rättigheterna har ökat kraftigt och skermed den algeriska regeringens medgivande. Arresteringar sker utan skäl och utanatt den anhållne ges möjlighet till rättegång. Fleraavrättningar har skett.Sammanfattningsvis kan sägas att diktatur råder iAlgeriet och att de mänskliga rättigheterna satts påundantag. Många algeriska medborgare har pågrund av detta lämnat sig hemland och ansökt ompolitisk asyl i andra länder. Även till har ettantal algeriska flyktingar kommit. Uppenbarligenhar de svårt att få svenska myndigheter att se detförtryck som sker mot politiskt oliktänkande iAlgeriet.Jag vill därför fråga utrikesministern vadregeringen avser att göra för att motverka brottenmot mänskliga rättigheter i Algeriet.1992/93:459 av () tilljustitieministern om utredningen om Palmemordet:Kritik har framförts mot det sätt på vilketförundersökningen om mordet på statsministerOlof har bedrivits. För att bringa klarhet ihur utredningsarbetet bedrivits har från olika hållbegärts att en ny medborgarkommission tillsätts.Det är en parlamentarisk granskningskedde.Även andra åtgärder har krävts för att förstärkautredningsarbetet. Det är mycket angeläget att allamöjligheter tillvaratas för att brottsutredningenskall kunna bedrivas grundligt och effektivt.Med hänvisning till det anförda vill jag frågajustitieminister regeringen att vidta någon åtgärd i anledningav den brottsutredning som bedrivs om mordet påstatsminister ?1992/93:460 av () till statsrådetBo Lundgren om åtgärder mot metallsmugglingfrån m.fl.:Under senare tid har tullen konstaterat att fleraovanliga metaller kommit till från Rysslandoch de baltiska staterna. Det har kommitsändningar som deklarerats av importörer ochexportörer men smugglingsförsök är vanliga. Allttyder på att denna trafik ökar.Metallerna är mycket värdefulla och en del av demär ytterligt farliga från hanteringssynpunkt. Tullenoch övriga berörda på flygplatser och i hamnar hardärför stora problem med omhändertagandet. Vemär t.ex. ansvarig beträffande en trafik som intetidigare förekommit och inte heller förutsetts inågra författningar?Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att lösaproblemen med den här sortens trafik?11 § Kammaren åtskildes kl. 13.38.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 30 (delv9s),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 58(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.