prot · GG0966 · 1993-02-23 00:00:00 — Därför förordnas en god man såsnart som möjligt efter ankomsten.Enligt Invandrarverket har ungefär 75 ungdomarutan vårdnadshavare avvikit från förläggning ellersluss fram till i dag.Det rör sig med något undantag om ungdomar över15 år. följer regelmässigtutvecklingen och har en särskild person avdelad fördetta. Ingen av dessa ungdomar har lämnatförläggningen under mystiska omständigheter.Vistelsen på förläggning är i grunden frivillig försåväl vuxna som underåriga asylsökande, och detfinns därför under normala omständigheter ingengrund för polisanmälan från sidanär någon avviker. Om det finns misstanke om attden underårige lämnat förläggningen under hoteller att något annat brott begåtts i samband medförsvinnandet, skall detta självfallet anmälas tillpolisen.En anmälan enligt socialtjänstlagen tillsocialnämnden görs alltid när en underårig avvikerfrån en förläggning eller sluss. Det är sedansocialnämnden som har att besluta om erforderligaåtgärder om den befarar att den underårige far illa.Jag delar oro för att underårigaavviker från förläggningar. Mot bakgrund av denlägesredovisning jag lämnat och det intressesom frågan ägnas av ansvarigamyndigheter anser jag emellertid inte att någrasärskilda åtgärder från regeringens sida nuerfordras.Jag vill avslutningsvis understryka att det hittillsinte har framkommit något som tyder på att detskulle finnas ett samband mellan de barn ochungdomar som avvikit från Invandrarverketsanläggningar och den pågående polisutredningenom barnprostitution eller uppgifter om att barnskulle ha mördats och blivit nedgrävda.Anf. 94 ():Herr talman! Jag vill tacka försvaret. Jag ställde frågan av olika skäl -- dels därföratt jag kände oro när jag läste om detta itidningsartiklarna, dels därför att jag kände att jagbehövde upplysning i dessa frågor. Svaret syftarfaktiskt till att upplysa, och jag är tacksam försvaret, där många av de frågor klargörs som ocksåställts i pressen.Det är självklart att vi upplever oro, för vi kännerett ansvar för de flyktingbarn som kommer hit utannågon förälder eller någon annan som tar hand omdem. Vi får då uppträda i föräldrarnas ställe och tahand om dem. Det är bra att det i svaret upplysesom att det utses en god man. Det är oerhört viktigt.Man kan fråga sig hur dessa goda män har lyckats.Har ändå 75 barn försvunnit av visserligen ettväldigt stort antal barn som har kommit hit, frågarman sig om kontakten är god nog, om det inte kangöras någonting för att förbättra kontakterna. Nuhar man i efterhand undersökt av vilka skäl barnenhar försvunnit och kommit fram till att vi intebehöver känna oro för att de har utsatts för någotvåld, sexuellt ofredande eller i allra värsta fallmord. Det är möjligt att de ändå har utsatts fördåliga miljöer när de har avvikit frånflyktingförläggningarna utan att vi har vetat vart dehar tagit vägen.Finns det inga tankar på att förbättra kontrollen,förbättra den hjälp som en god man ändå skullekunna vara?Anf. 95 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror att man ger en litet felaktigbild av vad det handlar om när man säger attungdomar -- oftast är det fråga om barn --försvinner. De avviker från förläggningarna. Iblandhar det varit fråga om ungdomar som frivilligt haråkt hem. Det har gällt väldigt många avkosovoungdomarna. De har packat sina väskor, dehar talat med sina kompisar men inte meddelatförläggningsledningen. Det har då varit ganska lättatt kunna konstatera att de alltså åkt hem ochdärmed avvikit från förläggningen.Genom ett nytt samarbete mellan de nordiskaländerna har det också visat sig att några ungdomarhar gett sig i väg till och och där söktasyl. Det finns nu upprättade kontakter mellansvenska och andra nordiska länders myndigheter.Godmannen har naturligtvis en viktig uppgift. Detär ofta människor som är djupt engagerade fördessa ungdomar. Jag skulle tro att de gör så gott dekan, men det är också viktigt att Invandrarverketspersonal bevakar det här. De olika redovisningarsom gjorts från sida visar ändå har situationen under ganska bra kontroll.Anf. 96 ():Herr talman! Det låter ganska betryggande.Det kan också bero på otillräcklig information tillde barn som kommit hit. De har kanske inte förståtthur viktigt det är att myndigheterna får veta vart detar vägen. Det är möjligt att sådan informationskulle kunna förbättras.När jag först läste om detta i tidningarna tänkte jagatt nu får vi väl snart en fråga från brasilianskaparlamentet, där man oroar sig för hur barnförsvinner i , eftersom vi har visatoro för hur barn försvinner i . Men dettaär ett problem i mycket mindre skala. När jag nufår veta att det finns vetskap om vart dessa barn hartagit vägen, är jag nöjd med svaret.Anf. 97 Kulturminister ():Herr talman! Eftersom tar uppdetta med information, vill jag bara kompletteramed att säga att nu tar framinformation för att ge till ungdomarna, så att de blirmedvetna om att de självklart bör meddela vart detar vägen när de avviker från förläggningarna.Anf.98 ():Herr talman! Det var väldigt positivt. Det finnsmånga svenskar som undrat om det verkligen inteär nödvändigt för dem som kommer till vårt landoch söker asyl eller uppehållstillstånd att tala omvar de finns, när svenska medborgare måste varamantalsskrivna och tala om vart man flyttar. Det ärlika viktigt, och ändå viktigare, i dessa fall för att viskall kunna stödja och hjälpa.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:389 om regler förhandel med kulturellt värdefulla föremålAnf. 99 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen vidtar i anledning av förslag till regler för handeln medkulturellt värdefulla föremål.Artikel 36 i ger EG:smedlemsländer rätt att upprätthålla nationellalagar om skydd mot utförsel av kulturföremål. Deflesta av medlemsländerna har liksom Sverigesådan lagstiftning. medför avskaffandetav tullkontrollerna inom EG att efterlevnaden avde nationella skyddsreglerna inte som kankontrolleras vid de inre gränserna. Därför har EG:sministerråd nu beslutat om kompensatoriskaskyddsregler i form av dels en förordning omexportlicens vid utförsel av kulturföremål till tredjeland, dels ett direktiv om återlämnande avkulturföremål som olovligen förts från ettmedlemsland till ett annat. Direktivet kommeratt behandlas i EG-parlamentet under denna vår.Förordningen och direktivet är tillämpliga på deföremålkategorier med värdegränser, som finnsupptagna i en till reglerna fogad förteckning. För enrad föremålsslag, t.ex. äldre trä- och textilföremål,gäller sådana värdegränser att föremål som förnärvarande är skyddade enligt svensk lag i vissa fallskulle falla utanför EG:s skydd.Under de nu inledda medlemskapsförhandlingarnafinns således anledning att markera Sverigesintressen på ifrågavarande områden. Fråganbevakas av bl.a. den arbetsgrupp inomregeringskansliet som har regeringens uppdrag attutreda frågor om gränskontroller inför Sverigesinträde i EG. Arbetsgruppens konsekvensstudieutförs, vad gäller kulturföremål, under medverkanav och i nära samråd medberörda kulturmyndigheter.Självfallet kommer man från svensk sida attkraftfullt verka för en modifiering av EG:sskyddsvillkor. Jag vill också erinra om att densvenska lagstiftningen kommer att finnas kvar ävenvid ett svenskt medlemskap i och att det finnsmöjligheter att säkra efterlevnaden med andrametoder än gränskontroll, t.ex. ökadeinformationsåtgärder och bilateralaöverenskommelser med de största importländerna.Anf. 100 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.I svensk lagstiftning sägs att föremål frånbildkonstområdet som är ochrepresenterar ett värde av eller merbara får utföras om man har särskilt tillstånd. I förslag är motsvarande summa 1,3miljoner kronor, och här skall det inte gälla någontidsgräns.När det gäller föremål som är , såsomfolkdräkter, möbler och musikinstrument, skall detinte finnas något förbud. Här har det enbartfastställts en penningsumma på 440 000 kronor.Samisk konst skyddas i till ett värde av2 . I det här sammanhanget har det inteföreslagits något skydd över huvud taget.Det är ett understatement när kulturministernsäger att en rad föremålsslag i vissa fall skulle fallautanför . Det innebär alltså attEG:s skydd är mycket dåligt.Jag ser naturligtvis allvarligt på detta. Det kan varaett hot mot det folkliga materialet av historisktvärde, alltifrån allmogemiljö, arbetarmiljö till enlågborgerlig miljö. Däremot kommer dyrbarahögreståndsartiklar att skyddas.Statsrådet sade här ikammaren när en liknande fråga diskuterades att''vi argumenterar för revidering av reglerna, så atthänsyn tas till våra svenska bestämmelser''. I dagerinrar kulturministern om att den svenskalagstiftningen kommer att finnas kvar vid ettsvenskt medlemskap i av beskeden ärdet som gäller? Behöver vi argumentera eller kanvi ha lagstiftningen kvar?Vidare sade kulturutskottet i sitt yttrande överEES-avtalet att regeringen skulle kartläggakonsekvenserna på kulturområdet och att dennakartläggning skulle vara klar innan årsskiftet. Jaghar inte fått någon information om huruvida dennakartläggning är slutförd. Min fråga tillkulturministern är: När är regeringens kartläggningklar?Anf. 101 Kulturminister ():Herr talman! Det finns ingenting som är skiljaktigti besked och mina besked. Som jagsäger i mitt svar kommer vi självfallet att kraftfulltverka för en modifiering av EG:s skyddsvillkor. Vikommer att argumentera för att försökaåstadkomma en förändring. Det bästa vorenaturligtvis om man hade bra gemensamma regleröver . Men så länge det inte finns någragemensamma regler är det givetvis viktigt att vibehåller den svenska lagstiftningen och försöker atti avsaknad av en gränskontroll med andra metoder,s.k. kompensatoriska metoder, upprätthålla ensådan.Jag kan inte exakt svara på frågan om närkonsekvensstudien är klar. Men det kommer denatt bli , eftersom dessa frågorförmodligen kommer upp på förhandlingsbordetredan under denna vår.Anf. 102 ():Herr talman! Statsrådet förespråkar en skärptgränskontroll i avvaktan på att vi skall få gehör förvåra bestämmelser. Men i det skrivna svaret sägerstatsrådet att svensk lagstiftning kommer att finnaskvar även vid ett svenskt medlemskap i bra om man kunde klara det. däremot att han argumenterar för enrevidering av för att man inom EG skallta hänsyn till de svenska bestämmelserna. Därmedkan det ifrågasättas vilket som gäller i dettasammanhang.Jag är positiv till öppenhet och till att utvecklasamarbetet i . En annan sida av detta är attdet är oerhört viktigt att slå vakt om det svenskakulturarvet. Det är en tillgång för , och jagtror faktiskt att det är en tillgång också för Europa.Därför är det viktigt att denna fråga bevakas.Slutligen vill jag tacka för att man nu äntligenkommer att redovisa kartläggningen avkonsekvenserna på kulturområdet, något somskulle ha skett innan årsskiftet.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:366 omskolundervisningen för asylsökande barnAnf. 103 Kulturminister ():Herr talman! har mot bakgrund avuppgifter i massmedier frågat mig omKulturdepartementet avser att föreslå regeringenatt asylsökande barn inte längre skall erbjudas enfullgod skolundervisning.Regeringen har uppdragit åtSkolverket och att undersöka hurkostnaden för undervisningen för asylsökande barnpå förläggningar skall gå att minska med bibehållentillfredsställande kvalitet.Bakgrunden till uppdraget är statens principiellaansvar för kostnader i samband med mottagande avasylsökande, införandet av ett nytt generelltstatsbidragssystem till kommunerna samt detdrastiskt ökade antalet asylsökande skolbarn ochde ökade kostnader som detta medfört.Det nya statsbidraget till kommunerna sominfördes påverkas inte av antaletbarn i skolan, vilket medfört att kommuner medmånga asylsökande barn inte får samma täckningav skolkostnaderna som genom tidigarestatsbidragssystem.Därför har regeringen beslutat att Invandrarverketunder skall ersätta sådanaskolkostnader för asylsökande barn på förläggningsom kommunerna tidigare fick ersättning för avstaten i annan ordning.Avsikten är att förläggningskommunen ocksådärefter skall få ersättning från försina kostnader för asylsökande barn. ärambitionen att söka nedbringa dessa kostnaderutan att det går ut över kvaliteten i undervisningen.Uppdraget tar sikte på att det bör gå att hittaflexibla lösningar och andra former förundervisningen av barnen. Med de stora ochenhetliga språkgrupper vi har bör det finnasmöjligheter att effektivisera och anpassaundervisningen utifrån barnens behov. I uppdragetligger också att särskilt överväga i vilkenutsträckning man kan engagera kompetenta lärarebland de asylsökande för viss undervisning och påså sätt ersätta eller biträda annan skolpersonal.Om utredningen inte skulle lyckas med ambitionenatt åstadkomma besparingar i skolverksamhetenutan att det går ut över kvaliteten i undervisningenskall besparingsmöjligheter sökas inom andra delarav förläggningsverksamheten.Svaret på frågan är följaktligen nej.Anf. 104 ():Herr talman! Vi har ett alldeles speciellt ansvar förbarnen på flyktingförläggningarna. Dessa barn faroerhört illa. Deras föräldrar känner väldigt stororo. Barnen befinner sig i en mycket osäker ochovan situation.Precis som alla andra barn har barnen påflyktingförläggningarna rätt till en god skolgång.Det förs nu en diskussion om invandrarpolitikenoch dess kostnader. revisorer har krävten översyn av invandrarpolitiken. Men man blirväldigt bekymrad när den första besparingsinsatsengäller barnen. Det glöms bort att det är de som ärmest utsatta. Dessa barn måste ha samma rätt tillstöd som andra barn har.I svaret säger kulturministern att kostnaderna skallnedbringas utan att det går ut över kvaliteten.Enligt tidningsuppgifter skall kostnaderna skärasned emot . Det vore naturligtvis önskvärt omman kunde skapa denna tulipanaros. Men hur skalldet gå till? De stora flyktingförläggningarna är oftabelägna i kommuner med svag ekonomi. Är detdessa kommuner som skall subventionera statensåtaganden på asylområdet?Invandrarministern talade om barn från storaspråkgrupper. Men det är ändå fråga om barn somlever i en mer pressad situation än barn från denstörsta språkgruppen i , nämligen desvenska barnen. Man talar om enkla lösningar.Måste barnen vara kvar påförläggningarna med den press som det innebär?Det har ryktats om att barnen inte skall få hagymnastik och slöjd. Är det den typen avbesparingar som innebär en bibehållen kvalitet?Anf. 105 Kulturminister ():Herr talman! Det är bra att harställt den här frågan eftersom det har förekommitså många missförstånd, bl.a. i massmedierna.Detta är inte den första besparingsåtgärden, ochdet kan väl inte vara något fel att man använderpengarna på allra bästa sätt. Vi har dragit nerdagbidragen och det har skett förändringar när detgäller hälsoundersökningarna.Det är inte heller sant att utredningen skall minskakostnaderna . Deras uppdrag är att seefter om det går att dra ner kostnaderna så att deblir av den genomsnittliga kostnaden i desvenska skolorna. Vi skall vara medvetna om attdet finns många kommuner som harskolkostnader som ligger ungefär på den nivån. Detär ofta kommuner där man inte har skolskjutsar.Det finns inget behov av skolskjutsar.Det kan t.ex. bli fallet när det gäller asylsökandebarn. Det är en homogen grupp som ibland får sinskolundervisning på förläggningarna, men det kanockså bli fråga om att ha skolundervisning i lokalerutanför förläggningarna. Så är det ju redan i dag.Inger undrar om det är frågan om attfattiga kommuner skall subventionera staten.Utgångspunkten för den här utredningen är ju attnär den kommunala påsen bildades avskaffades detriktade statliga stödet till kommunerna. Det ärdetta vi nu skall åtgärda och se till att kommunernafår pengar. Vad kan det då bli frågan om förbesparingsförslag?Jag var i . Därskötte flyktingarna själva hela skolundervisningen,hela hälsovården och matlagningen på ett alldelesutmärkt sätt. Det kan inte vara fel att undersökaom det bland de asylsökande föräldrarna finnssådana som är lärare och som på ett utmärkt sättskulle kunna stödja i undervisningen.Det är ett exempel på en tänkbar besparingsåtgärd.Det skulle också innebära att de asylsökande ficken meningsfull sysselsättning.Anf. 106 ():Herr talman! Jag konstaterar att när regeringentalar om kostnader för skolorna säger man att 85 %av genomsnittskostnaden är ett absolut minimumför privatskolorna utan att de har några speciellabehov för att stödja utsatta barn och inga behov avskolskjutsar m.m.Jag vill i alla fall tacka kulturministern föruttalandet om att de kommuner som gör insatsernaskall få full kostnadstäckning för detta. Det ärviktigt att det slås fast. Men än viktigare är att debarn som vi har ett ansvar för får full trygghet.Jag skulle vilja fråga om invandrarministern harvarit ute och besökt de skolor där de asylsökandebarnen går och sett vilken oerhört stor betydelseskolgången i den svenska skolan har. Detta skermånga gånger i samarbete med asylsökande sombiträder i jobbet.Anf. 107 Kulturminister ():Herr talman! Vi har precis samma uppfattning igrundfrågan. Det är oerhört viktigt att dessa barnfår en bra skolgång. Det är naturligtvis särskiltviktigt med den bakgrund som många av de härbarnen har. Det finns ingen som helst skillnad där.Detta handlar om den undervisning som sker påflyktingförläggningarna. Det finns ocksåasylsökande barn från flyktingförläggningarna somgår i de svenska skolorna. Dessa berörs över huvudtaget inte av det här.Jag vill också svara på ytterligare några av de frågorsom ställde i inledningen. Detgällde frågan om gymnastik m.m. Där kan mantänka sig att den kan ske inom ramen för denfritidsverksamhet som i övrigt finns påförläggningen. Då behöver man inte dubblera den.Antingen kan den fritidsaktivitet som finnsminska ner eller också kan barnen delta i denvanliga fritidsverksamheten.Det finns alltså en rad sådana saker som Skolverketoch Invandrarverket tillsammans skall titta på föratt lägga fram ett förslag som ger oss en god kvalitetoch använder de resurser vi har på bästa sätt.Anf. 108 ():Herr talman! Vid flera av flyktingförläggningarna iolika kommuner runt om i landet bedrivsskolundervisningen vid grundskolor. Det är alltsåen del av flyktingförläggningarnas verksamhet. Omjag uppfattade kulturministern rätt menar att den verksamheten skall finns kvar ochdet enda som kommer att beröras är denverksamhet som sker i lokaler påflyktingförläggningarna.Det är naturligtvis mycket skönt att få ett sådantbesked för de barn som går i grundskolorna, menman kan undra om vi skall ha så olika standard förbarn från olika flyktingförläggningar i landet.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:390 ombudgetramarna och de nationellakulturinstitutionernaAnf. 109 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta så att de storanationella kulturinstitutionerna sköter sin ekonomiså att ramöverskridanden inte sker.När det gäller delar jag att signalen om ekonomi äroroande. Det är därför som regeringen har tagitupp frågan i årets budgetproposition och redovisatatt den utgår från att vidtar de åtgärdersom är nödvändiga för att successivt uppnå balans.Det kan heller inte bli fråga om att en tillfälligobalans i ekonomi skall gå ut överbidragen till övriga landet.Jag har också haft anledning att tala med chefen förDramaten i den här delen och vill uttala mittförtroende för teaterns ambition och förmåga attbemästra svårigheterna. kommerockså ett delårsbokslut att redovisas.Jag vill i det här sammanhanget påpeka att statenskulturpolitiska ambitioner på teaterområdet undermånga år har varit starkt koncentrerade på attfrämja uppbyggnaden av ett nätverk av länsteatrari hela landet. Det har bl.a. inneburit att detregionala teaterstödet ökat realt med ca 200 grundbeloppeller . Ambitionen att förstärka nätverketav länsinstitutioner har också kommit till klartuttryck i de två budgetförslag som jag har haftansvaret för. Denna reformverksamhet i fråga omlänsteaterstödet har ingen motsvarighet på denationella institutionerna. Där har ambitionenfrämst gällt formerna för priskompensation.Grundbeloppssystemet är en stödform som ijämförelse med andra stöd inom kulturområdet harinneburit en mycket god kompensation förprisökningar. Grundbeloppen har inte heller varitföremål för de tvåprocentiga rationaliseringskravsom i övrigt har tillämpats på institutioner inomhela statsförvaltningen. Det finns således ingengrund för påståenden om en orättvis behandling avlänsteatrarna -- snarare tvärtom.Anf. 110 ():Herr talman! Jag vill tacka kulturministern försvaret på min fråga. När man läser i tidningar ochäven får påringningar där det talas om att de påDramaten ägnar sig åt vad som kallas kreativbokföring, att revisorerna varken har velattillstyrka eller avstyrka ansvarsfrihet och där detkonstateras att resultatutjämningsfonden i principär borta, är det litet lustigt att läsa åretsbudgetproposition där ministern utgår från att manhanterar den här fonden på ett riktigt sätt. Denförsta fråga som man då ställer sig är: Vilken fond?Detta med tanke på att större delen av den harförsvunnit.Det är riktigt som statsrådet påpekar att det harskett en otrolig uppbyggnad av länsteatrarna. Menäven innan dessa reformer trädde till fanns det ettantal etablerade teatrar. Jag tänker då påstadsteatrarna i , , ochMalmö. De kan inte sägas ha blivit särskilt välgynnade sedan grundbeloppssystemet infördes.Jag upplever det ganska starkt som ordförande i detsom vi kanske skulle kunna kalla västkustensDramaten, nämligen . Därhar man inte fått ett enda grundbelopp till underåren sedan det systemet infördes. Det är inte utanatt man förstår dem som arbetar vi dessa teatrar. Deupplever en viss orättvisa när de ser hur mycketsom har satsats centralt på olika institutioner.Det allra viktigaste är kanske det som fastslås istatsrådets svar, att detta inte kommer att gå ut övernågon annan. Det är bra att få det fastställt. Manfår tydligen ha piskan på för att de skallkunna klara av sina ekonomiska problem. Jag troratt många med spänd förväntan ser fram emotdelårsbokslutet, inte för att man vill illa åtDramaten, utan därför att man vill ha kultur förpengarna. Då är det viktigt att de hanteras på ettriktigt sätt.Anf. 111 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar naturligtvis att vi skall ha kultur för pengarna. Detär också bakgrunden till behandlingen ibudgetpropositionen, när vi säger att Dramatenmåste vidta åtgärder för att komma i balans och attdet måste finnas en resultatutjämningsfond.Detta är en fråga. Men när man med denutgångspunkten går ut och påstår att scenerna iandra delar av landet får en orättvis behandlingjämfört med nationalscenerna i , finnsdet anledning att reagera.Lennart nämnde t.ex. stadsteateroch . fick20 nya grundbelopp /91 och Malmöstadsteater 35 nya grundbelopp. Varje grundbeloppär värt . Någon motsvarandeuppräkning beträffande nationalscenerna har överhuvud taget inte skett. Där har diskussionen rörturgröpningen på grund av priskompensationen,som nationalscenerna under en rad av år inte fickoch där vi gjorde ett krafttag. Samtidigtfick länsteatrarna reformutrymme genom ett realttillskott, som medförde att de kunde anställa merpersonal.Anf. 112 ():Herr talman! Jag missunnar inte på något sättlänsteatrarna vad de har fått. Men faktum kvarstår.Det är inte svårt att förstå att man blir rädd ute pålänsteatrarna, när man kundedölja flera tiotals miljoner på . Vi kan nu sehur man på skjuter ett stort underskottframför sig. Teatrarna ute i landet anser att de intehar fått vad de borde ha fått, och det är då intekonstigt att de reagerar.Vi kan ganska länge diskutera vad som har häntmed de regionala resp. centrala institutionerna. Vikan konstatera att ju har hävdat att vibör göra mycket mer för de alternativa centrumsom vi har i , t.ex. , ochGöteborg. Vi kan återkomma till detta vid ettsenare tillfälle. Det viktigaste för mig var att få svarpå att man inte på något sätt skall belastakulturinstitutionerna ute i landet och att Dramatenhar fått i uppdrag att klara sitt.