prot · GG09105 · 1993-05-05 00:00:00 — Det har för övrigt vårt partiäven ställt sig bakom.Landet måste, som en del talare också markerat,ses som ett samverkande system, där såväl godalivsmiljöer som väsentliga produktionsresurserskall värnas.För del måste särskild uppmärksamhetockså ägnas åt möjligheterna till ökad handel ochkommunikation mellan de olika länderna på detsom kallas Storkalotten. I de femnordligaste länen eller fylkena i , Finlandoch samt i västra bor ca 4 miljonermänniskor. Råvarutillgångar och potential för enmodern industriell utveckling är goda.Det handelsutbyte som börjar spira i dennaregion måste präglas av en strävan till ömsesidigutveckling i alla länder och stödjas med förbättradekommunikationer. I området finns tillgång tillkunskap om högteknologi och forskningsresurser it.ex. Näringslivet ärfaktiskt mer differentierat än vad många tror, ochandelen tjänsteproduktion ökar.Om vi räknar in i detta område den del av landetsom går ned t.o.m. och län påmotsvarande latitud i , ochangränsande regioner i , finner vi att härfinns 7 miljoner människor. Det finns ungefär 15miljoner människor i den närmaste omgivningen.Avstånden är stora, och där är inte särskilttätbefolkat. Men befolkningen är inte hellersärskilt liten. Växande tjänsteproduktion, växandekunskapsintensitet i näringslivet och ett riktkulturliv kännetecknar de expansiva regionerna iEuropa. Men dessa fenomen finns också i den norradelen av . De finns inte bara i , eller Katalonien.Vi kan inte heller flytta företagen i skogsindustrintill , rymdforskningen i ochvattenkraftsstationerna i till Sturup ellerLKAB:s gruvor och till . Det ärnaturligtvis oundgängligt att denna typ avverksamhet bedrivs där den nu finns, dvs. därråvarutillgångarna och andra naturligaförutsättningar finns.Herr talman! Det är givetvis alldeles nödvändigt attdet nu genomförs analyser för att snabbt forma enny regionalpolitik som kan hantera de oerhördaproblem som bolagisering, privatisering,avreglering och EG-anpassning ställer till med.Redan den förra regeringen skar ned iomfattningen av regionalpolitiken i EG-anpassningens anda. I själva verket kommer, enligtmin mening, den pågående utvecklingen att krävaen kraftigt förstärkt regionalpolitik. Detparlamentariska inslaget i den regionalpolitiskaöversynen borde vara en självklarhet. Därinstämmer jag med de övriga talare som harkritiserat regeringen.Herr talman! Jag instämmer i Hans Anderssonsyrkande vad avser mom. 1 i betänkandet.Anf. 54 ():Herr talman! Det råder stor samstämmighet här ikammaren om de regionalpolitiska målen. Vägendit -- hur målen uppnås -- finns det däremotskiljaktiga meningar om.Jag skall i mitt korta anförande belysa någraområden som i huvudsak berör skogslänen. I ochmed det kommer jag också att beröra mitt hemlänNorrbotten.Regeringen för nu en aktiv politik för regionalutveckling. Genom att stimulera och förbättra demindre företagens möjligheter att utvecklas kandessa bidra till en positiv regional spridning avarbetstillfällen. Satsningarna på infrastrukturen ärockså betydelsefulla för hela landet i allmänhet ochnaturligtvis för glesbygden.Förbättringar i infrastrukturen är den mestverksamma åtgärden för att långsiktigt stärkanäringslivet, ekonomin ochutvecklingsmöjligheterna i olika delar av landet.Investeringar i infrastrukturen är i allmänhetsamhälsekonomiskt mycket lönsamma. Trots attdetta har framhållits avansvariga politiker, inte minst i regionalpolitiskasammanhang, ärvde den borgerliga regeringen ensituation med ett kraftigt eftersatt vägunderhåll ochen eftersläpning i utbyggnaden av vägnätet, inteminst i . Det här kommer att avmed hjälp av ökade satsningar på infrastrukturen.Norrbotten är ett starkt industriberoende län. Detgeografiska läget innebär höga transportkostnader,och därför är investeringar i infrastrukturen mycketbetydelsefulla för länets framtidsmöjligheter. Våratunga råvaror som malm, stål och skog är beroendeav framkomliga vägar, , till rimligakostnader.De investeringar i vägar och järnvägar somriksdagen beslutat om -- ungefär fyra gånger såstora som genomsnittet -- ärglädjande och betyder oerhört mycket för denregionala utveckling som vi alla eftersträvar.Ett annat område som måste uppmärksammasär skogsbrukets och skogsindustrins framtid.Skogen är förnybar råvara som via förädling tillförlandet stora exportinkomster. Skogsbruket medtillhörande förädlingsindustri är viktigastenäring. Skogen ger en positiv bytesbalans på över50 miljarder kronor och sysselsätter direktoch indirekt ca 300 000 personer.Skogsbruket är också från regional synpunktmycket viktigt. Det är av stor vikt att skogen även iframtiden får bidra till välfärd, överskott ihandelsbalansen och sysselsättning i glesbygden.Skogstillgångar och avverkningsmöjligheter ökar.Enligt slutsatserna i ett betänkande från 1990-årsskogspolitiska kommitté är det möjligt att uthålligtavverka perår . Detta skall sättas i relationtill nuvarande avverkning på 60--. per hektar ochandelen äldre skog ökar.Skogsindustrins prognoser visar att högst avtillväxten kommer att kunna utnyttjas av industrinde närmaste 10--15 åren. Det är viktigt att se till attskogsråvaran används.Främst i inland, långt frånmassafabrikerna, kan -- om ingenting görs --utnyttjandet av skogen som uthållig resurs minska.Nedläggningen av ett antal enheter inomskogsindustrin och de stora transportkostnaderna iSverige gör att skogsbruket slås ut i stora områdent.ex. Den förnybara råvaran utnyttjasinte, och skogsnäringen som livsnerv i glesbygdenupphör. Det behövs därför alternativ.Några av de mest kvalificerade produkterna mankan använda skogsråvaran till är drivmedel. Etanoloch butanol, som framställs ur biomassa, kanprocessas till bränsle, ett alkoholderivat. Det kanblandas i alla typer av motorbränslen.Enbart i finns fem miljoner tonbiomassa som kan användas i sådanenergiproduktion. Det borde vara av riksintresseatt möjliggöra ett fortsatt utnyttjande av denväxande skogen. Det är dessutom fullt möjligt attanvända returfibrer i en sådan process.Med hjälp av ett sådant inhemskt baseratenergisystem kan glesbygden, skogslänen ochNorrbotten, erhålla ett stort tillskott avarbetstillfällen. Exempelvis borde regionalpolitiskamedel kunna utnyttjas till projektstudier avfullskaleanläggningar vad avser användningen avbiomassa till framställning av drivmedel.I norra finns också andra möjligheter.Bengt var inne på den frågan. Det finnsutmaningar som är knutna till Kolahalvön.Kolahalvön och det rysk-norska är ettav värdens rikaste områden på naturtillgångar sommineraler, naturgas, olja och fisk. Här finns allanledning att underlätta handelsutbytet mellanSverige och på olika sätt.Järnvägsförbindelserna via är från densynpunkten mycket viktiga. En ny hamn i ärockså betydelsefull. Det gäller bl.a. en nymalmskeppningshamn som kan ta in större båtar.En hamn behövs också för ett industrielltutvecklingssamarbete med ochRyssland.Jag hoppas att det regionalpolitiska råd som nuskall göra en översyn av regionalpolitiken tarhänsyn till vad jag har anfört. Det gäller framför alltutmaningen i att skapa ett utbyte med våra grannarlängst upp i norr.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet och den moderatareservationen.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag kan i stor utsträckning instämmai det sade om vidareförädling avskogsråvaran.Det omedelbara hotet inför det kommande, ochnästkommande, budgetåret mot såväl Norbottenslän som andra län är den indragning av medel frånden offentliga sektorn som regeringen avser attgöra. har arbetslösheten i stor utsträckningdrabbat männen. Men med denna attack motkommuner och landsting som regeringen görkommer även kvinnorna att drabbas i storomfattning.Är beredd att agera för attkommunerna skall få tillgång till medel så att deslipper avskeda personal?Anf. 56 () replik:Herr talman! Om kommunerna inriktar sig på denprimära verksamheten, omsorgen och övriga delarsom kommunerna enligt kommunallagen skallsköta, tror jag att det finns resurser för att klara dearbetstillfällen för kvinnor efterlyser.Kommunerna och landstingen har breddat sig enhel del med tanke på den uppgift de egentligen har.Inte minst i min hemkommun har det visat sig attdet finns möjligheter att dra in på sådana områdensom inte är prioriterade. Därför inverkar detta intepå kvinnors sysselsättning.Anf. 57 () replik:Herr talman! Om dessa besparingar skallgenomföras är det ofrånkomligt att områden somvård, omsorg, utbildning och kultur drabbas.När jag var i träffade jagkonservativa politiker. De sade att de nu inte kundeavskeda fler människor från den offentliga sektorn.Det skulle kosta i stort sett lika mycket att betaladessa människor via a-kassor och socialbidrag. Detfanns inte någon ekonomisk vinning.Kan tänka sig att lyssna på dentypen av konservativa politiker som finns iTyskland?Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag är beredd att lyssna på allapolitiker, oavsett från vilket parti de kommer. Menjag tror mig kunna säga att jag är ganska erfaren närdet gäller den kommunala sektorn. Jag har jobbatdär i 15--. Därför vet jag vilka möjligheter detfinns till förändringar i det politiska arbetet ikommunerna.Kommunerna har breddat sig på tekniska områden,t.ex. Det finns mångaområden som det läggs alltför stora pengar på. Omkommunerna endast ägnade sig åt prioriteradeområden som skola, omsorg osv., skulle det finnasresurser för att mer än väl klara en hög kvalitet påomsorgen och arbetstillfällena.Jag tror inte alls att det är så som villgöra gällande, dvs. att det måste göras storaneddragningar. Det hela är en prioriteringsfråga.Anf. 59 (-):Herr talman! Lagom till den regionalpolitiskadebatten kommer de senaste dumheterna omNorrland direkt från . Ettdepartementsråd tycker att man skall slopaNorrlandsstödet och i stället satsa på Skåne.Egentligen var det inte någon nyhet.Departementsrådet har haft sina föregångare.T.ex. hade experterna i produktivitetsdelegationenungefär liknande åsikter. Överdirektör tycker inte att det är önskvärt att skapanya arbetstillfällen i glesbygden. Ovanpå detta hardå också huvudstadens landshövding gjort tvåuttalanden. Det ena gäller arbetslösheten, och detandra gäller väganslaget. Kännetecknande fördessa båda personer är deras främlingskapgentemot verkligheten.Vill man gå tillbaka ordentligt i historien kan manbörja med Axel ord ''I havavi inom våra gränser ett blott vi förstå attbruka det''. Jag tror säkert att man har förstått attbruka det, eftersom synen på har haft enkolonial prägel. Det gäller också den politik somhar bedrivits i . Det är skog ochmalm som med en billig vattenkraft i ryggen skapaten stor del av vårt lands välstånd.Nu har departementsrådets utspel också inspireraten ledamot av riksdag. Det har resulterati en interpellation till arbetsmarknadsministern därhan frågar om regeringen är beredd att föreslå attde statliga investeringarna i större utsträckning gårtill . I interpellationen kan man läsaatt det alltför länge varit en självklarhet attinvesteringar huvudsakligen skall göras i glesbygdi . Interpellanten anser dock att det ävenfortsättningsvis blir nödvändigt med en fortsattpenningström från söder till norr.Den enda tröst jag kan ge interpellanten är att haninte är ensam om att få allt om bakfoten. Han är igott sällskap, som jag har redovisat här. Manundrar om detta är en medveten kampanj eller omdet sker mot bättre vetande.Förhållandet är ju det motsatta, nämligen attNorrland inte kostar. Det regionalpolitiska stödetär ca . Den återbäring somdetta stöd ger är mycket liten i förhållande till detexportnetto som Norrlandslänen lämnar ifrån sig.De fem nordligaste länen står för avlandets vattenkraftproduktion och av landetstotala elkraftproduktion. av elkraften''exporteras'' söderut.Skogsbaserad norrländsk industri bidrar årligenmed ett nettoexportvärde på över 30 miljarderkronor. Jämför detta med landets bilindustri!Norrlandsförbundet har av SCB-material tagit framnettoexportvärdena för de fem nordligaste länenoch jämfört dem med riksgenomsnittet. Det visaratt ligger överriksgenomsnittet, ,, 17 800kronor och överriksgenomsnittet per sysselsatt.Här kan man tala om strömmar och i vilkariktningar de går. Det är inget tvivel om, tvärtemotvad många försöker göra gällande, att landet somhelhet skulle må bra om det satsades ochinvesterades ännu mer i Norrland.Med en regionalpolitik som gör skäl för namnetmåste nu satsningar göras på en rad områden iNorrland. Självfallet måste ett fortsatt skogsbrukgaranteras även i inland. Detbehövs ett återinsatt stöd för gruvprospektering.Ytterligare resurser måste till för att bygga utinfrastrukturen på en rad områden.Det här är satsningar som skulle vara en form avåterbäring av de värden som skapas i vårt landsnorra del. Det skulle i sin tur garantera en fortsattvälfärdsnivå i vårt land.Herr talman! Det har talats mycket om nationellsamling här och att man inte skall ställa regionmot region. Det låter väl bra, men om detta skall blimöjligt måste man nog sluta med att ständigt utdelaörfilar i en viss riktning. Att ständigt vända denandra kinden till är nog inte heller så lämpligt ilängden. Jag har i mitt korta inlägg försökt attbalansera den nationella samlingen.Anf. 60 ():Herr talman! Regionalpolitiken hamnade åter ifokus . Låt mig som företrädare för ettnorrländskt skogslän få framhålla att jag givetvisanser att det är viktigt för vårt lands utveckling attvi kan behålla och utveckla vår konkurrenskraft,inte minst i ett europeiskt perspektiv. Då behövervi en stark huvudstadsregion likaväl somtillväxtkraft i våra relativa storstadsregioner påvästkusten och i . Så långt har GunnarWetterberg helt rätt. Det tjänar hela landet på.Men på samma sätt som mitt län, ,behöver både en växtkraft i --Sandvikenregionen och ett omland i övrigaregionen som är i inbördes balans, behöver helavårt land en utveckling som är i inbördes balans.Hela skall leva! Det krävs sålunda engenomtänkt utvecklingsfrämjande politik för helavårt land. Den måste ta sikte på de olikaförutsättningar som råder i olika delar.En uppmärksammad rapport visade förövrigt att det inte är alldeles lätt att dra någrasnabba slutsatser om vilka län eller regioner i vårtland som skulle vara mer närande eller tärande förvårt lands ekonomiska utveckling. Då är det intebara helt onödigt och provocerande att ställaregionalpolitikens ändå rätt blygsamma stödformeri motsats till våra potentiella tillväxtregionersmöjligheter. Det är helt enkelt poänglöst.Herr talman! Liksom utskottet vill jag understrykaatt regionalpolitiken endast marginellt kan påverkaden regionala utvecklingen. Långt viktigare är detatt regionalpolitiska hänsyn tas när åtgärderutformas inom arbetsmarknads-, närings-, trafik-,skatte-, utbildnings- och forskningspolitiken. Jagvill också kraftigt understryka det ansvar somstatliga affärsverk har i sitt förändringsarbete.I dominerar fortfarande skogen ochjärnet den ekonomiska utvecklingen. Det har gjortden sårbar för konjunkturväxlingar och vikandeexportutveckling. Det är huvudorsaken till att länettidigt drabbades av de senaste årens ekonomiskanedgång. Förhoppningsvis kan nu de första tecknenpå en vändning i exportindustrin, och då särskiltinom skogsindustrin, ge positivt utslag för länet.Men inom dessa sektorer kan vi ändå inte räknamed att ens en kraftig konjunkturuppgång kommeratt skapa förutsättningar för särskilt många nyajobb.Herr talman! Arbetslöshetens gissel slog tidigt ochhårt mot /91.Tillsammans med låg arbetslösheten iGävleborg redan från början i topp. var13 500 personer arbetslösa. Ungefär26 000 personer eller av den arbetsförabefolkningen är utan arbete eller placerad i olikaarbetsmarknadsåtgärder. Ungefär en tredjedel avungdomarna i åldern 18--står på så sättutanför arbetsmarknaden. I och Ovanåkergäller det två av fem ungdomar.Befolkningsutvecklingen i har längevarit vikande. har befolkningenminskat med mer än 5 000 invånare. varGävleborg ett av de fyra län vars befolkningminskade. Sysselsättningsläget och de begränsadeutbildningsmöjligheterna har gjort att mångaungdomar flyttar från länet. Kvinnounderskottet ärstort i glesbygdskommuner och bruksorter.I mitt län är också utbildningsnivån låg sett i ettnationellt perspektiv. Andelen högskoleutbildadeär bland de lägsta i landet. Utbildningsnivån ochbristen på utbildningstradition utgör allvarligahinder för en utveckling som ställer stora krav påförnyelse. När konjunkturen vänder kan detparadoxalt nog bli brist på arbetskraft till de nyajobb som skulle kunna skapas också i mitt län.Det ytterst allvarliga sysselsättningsläget iGävleborg överträffas endast i . är således i alla avseenden ettNorrlandslän. Vår geografiska belägenhet, medGävles relativa närhet till landets främstastorstadsregion --,tycks emellertid ha skapat en synvilla att det intekan vara så allvarligt som längst uppe i norr.Det gör att man i stort sett alla sammanhang närregionala förhållanden skall beaktas förbiserGävleborgs län. Vi tycks ligga i något slags skugganär beslutsfattarna i centrala sammanhang skall taregionalpolitiska hänsyn. Vi ser det mycket tydligtnär olika centrala affärsverk och myndigheter nuskall rationalisera. , och särskiltGävle, förefaller att vara favoritobjekt för allskönsindragningar.Herr talman! Helt avgörande för utvecklingen iGävleborg är emellertid den ekonomiskautvecklingen i vårt land och därmed vilkenekonomisk politik som förs och vilka resultat denfår. Vårt land är utrikeshandelsberoende. Detgäller genom vår näringsstruktur i särskilt hög gradGävleborg. När konjunkturen går upp eller ned iSverige gör den det i mitt hemlän med i högreutsträckning.Regionala obalanser blir tydligare och allvarligare itider av dålig ekonomisk utveckling. En politik förtillväxt gör inte att glesbygden kommer påefterkälken -- den förhindrar däremot attglesbygden får slå igen helt.De viktigaste inslagen i en långsiktig ekonomiskpolitik för tillväxt i vårt land, och därigenom förGävleborg är, såsom det också formulerats avregeringen: Sänkt strukturellt underskott istatsfinanserna för att skapa låg inflation och lägreräntor. Skattepolitik för arbete, sparande ochtillväxt, samt en svensk anslutning till EG. Dåskapas bättre konkurrensförhållanden förexportföretag. Då stimuleras nyföretagande ochinvesteringar i produktivt arbete. Det kan innebäraen renässans för ny- och småföretagande.Framtidens jobb skapas framför allt i de småföretagen. Med avregleringar och förändring avden offentliga servicen kan möjligheter till nyaföretag inom tjänstesektorn skapas. Inte minstinom traditionella kvinnoyrken inom vård ochomsorg skapas utrymme för både nya jobb och nyaföretag.Målet för en liberal regionalpolitik är att skapamiljöer som kan stimulera kreativitet, enskildainitiativ och lokal mobilisering. Kampanjen ''HelaSverige skall leva'' har visat att såväl idéer somkreativa människor finns överallt i vårt land.Herr talman! I är ochHofors inplacerade i stödområdet. De problemsom föranledde den tillfälliga inplaceringen avOvanåker, , och istödområdet har kraftigt förstärkts under pågåendelågkonjunktur. I flera fall har den därav föranleddautslagningen av arbetsplatser haft en sådanomfattning att problemen kan lösasendast av en uppgång i den ekonomiskautvecklingen. Det gäller i synnerhet kommunerna iVoxnandalen -- och . Jagvälkomnar därför regeringens fattadebeslut att förlänga den tillfälliga inplaceringen avbl.a. dessa fyra kommuner.Gävleborgs län är med sin långsträckta form frånnorr till söder mycket beroende av godakommunikationer. Genom sitt geografiska läge harlänet en strategisk betydelse för all markbundentrafik mellan och . Allomfattande och tyngre trafik på såväl väg somjärnväg passerar genom länet.Infrastrukturpropositionen har på ett glädjandesätt tillgodosett våra främsta behov vad gällerupprustning av vägar och järnvägar.Förverkligandet av snabbtågsförbindelser längsOstkustbanan och Norra stambanan kommer attförkorta restiden till och Stockholmavsevärt. Det kommer att underlätta och förstärkade satsningar som näringsliv och kommuner gör föratt utveckla södra . Det utvidgar de lokalaarbetsmarknaderna och ökar möjligheten till såvältillfällig som mera varaktig arbets- ochutbildningspendling. Det förbättrar interaktionenmellan arbetsmarknader inom länet men även medUppsala- och , vilka också ärbetydande utbildningscentra.Därmed, , har kraven i min motionA472 tillgodosetts av den av regeringen fördapolitiken.Anf. 61 ():Herr talman! För sedan gjorde tidningenVeckans affärer ett försök till analys över vilkaregioner i landet som hade förutsättningar attutvecklas. Enligt tidningen löper Bergslagen storrisk att bli ett enda stort gruvhål eller ett reservatför pensionärer. Framtidsforskaren ansåg att det behövs djärva planer ochföreslog en rejäl import av entreprenörsorienteradeHongkongkineser som skulle kunna sätta fart påområdet. ansåg också attBergslagen är fångad i sin historiska roll. Detkanske ligger något i det. Bergslagen kan ses somden svenska industrins vagga och har spelat en storroll i välståndsutvecklingen.Det som de flesta kommunerna i området hargemensamt är att de varit och är beroende av enenda dominerande industri. Vi vet vad som händerorten och kommunen när en stor industri tvingas attlägga ner verksamheten. Bergslagen har varit ochär sårbar i den omstrukturering som pågår.Örebro län har utsatts fören omfattande strukturomvandling. Denekonomiska krisen och regeringens ekonomiskapolitik har lett till den högsta arbetslöshet vinågonsin haft i länet. Siffran för öppet arbetslösa ärnu . Vi ligger på tredje plats i landet. Det äringen placering vi eftersträvar. Men så är det, ochlänet måste därför prioriteras när det gällerregionalpolitiska insatser inom alla områden.Vad gäller industrisektorn har län enkoncentration av tung verkstads- ochprocessindustri i länets norra, västra och södradelar. Vi kallar det halvmånebältet. Gemensamtför de kommuner som ingår i bältet är beroendet avindustrisektorn. Man är beroende av ett endaföretag och en bransch. Det gäller framför alltkommunerna , , norra delenav , ochKarlskoga.Invånarna i länet har numera lärt sig att det är pådem själva det beror om det skall bli ytterligarearbetstillfällen. Det finns ett stort lokaltengagemang. Men det är viktigt, som GeorgAndersson betonade i sitt anförande ,att de lokala initiativen tas tillvara på ett bättre sätt.Till det behövs också hjälp och stöd i form avregionalpolitiska insatserVi är naturligtvis oroliga för vad en privatiseringoch bolagisering av statlig verksamhet kommer attbetyda för våra kommuner. Vem är intresserad avatt driva verksamhet i områden med storarbetslöshet och där t.ex. posten ochteleverksamheten är hotad?I fyra motioner har vi socialdemokrater frånÖrebro län beskrivit vad vi anser behövs för attutveckla länet både . Eninplacering av och Ljusnarsbergskommuner i stödområde 1 är i dagenssvårbemästrade situation en nödvändighet.Regeringen har möjlighet att under en begränsadtid besluta om högre lokaliseringsbidrag förkommuner som är placerade i stödområde 2. Dethar man gjort när det gäller ochLjusnarsberg. Det är naturligtvis bra. Men bättreoch mer berättigat är att de blir varaktigtinplacerade i stödområde 1.Vi har också beskrivit vad som behövs för attutveckla --. Det ärockså fler omgivande kommuner än somär beroende av arbetsmarknaden i ,nämligen och i har föreslagit nödvändiga satsningar på vägar,järnvägar och på utbildningen. Kravet påutbildningen kan delas upp i två delar. En del geren utbildning och förbättrad kompetens till demsom är drabbade av strukturrationaliseringar. Denandra delen skulle omfatta högskolan i medsatsning på mer kvalificerad teknisk utbildning.Örebro län är befolkningsmässigt Sverigesmittpunkt. Vi föreslår utbyggnad av tågtrafiken påMälarbanan och Nobelbanan och andrasnabbförbindelser för persontrafik samt enterminal för godstransporter. Det är åtgärder somskulle bidra till en bra framtidsutveckling för länet.Herr talman! Jag är inte nöjd med den behandlingvåra motioner fått i utskottet.