prot · GH0930 · 1993-11-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:30Torsdagen den 25 novemberKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 november.2 § Nya ersättare för riksdagsledamöterUpplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånRiksskatteverket inkommit bevis om att till nyaersättare i kommuns riksdagsvalkretsför socialdemokratiska ledamöter fr.o.m. den 19november utsetts ,, och , , (båda s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 23 november 1993Lars § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:77 till konstitutionsutskottetSkrivelse1993/94:95 till bostadsutskottetMotionerna1993/94:Sk5--Sk31 till skatteutskottetMeddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att de påföredragningslistan upptagna ärendenaskatteutskottets betänkande 1993/94:SkU13,betänkande 1993/94:KU9,finansutskottets betänkande 1993/94:FiU2,socialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU3, SfU4, SfU5 och SfU8,trafikutskottets betänkanden /94:TU2, TU3,TU4 samt näringsutskottets betänkande1993/94:NU5 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.4 § Ändringar i beskattningen av vissaoljeprodukterFöredrogsSkatteutskottets betänkande1993/94:SkU13 Ändringar i beskattningen av vissaoljeprodukter (prop. 1993/94:79).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )5 § Kommunala frågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU9 Kommunala frågor.Anf. 1 (nyd):Herr talman! Det här betänkandet behandlarkommunala frågor. Ny demokrati har en annanuppfattning än utskottet på ett flertal punkter. Detgäller det kommunala partistödet, närvarorätten ikommunala styrelser och nämnder,sammanträdesformer i nämnd,folkomröstningar och upplåning.När det gäller stödet till politiska partier har vi denvälbekanta uppfattningen att stödet skall halverasunder en period av . Det är inte bra attpolitiker beviljar förmåner till sina egna partier,men det bör finnas ett visst allmänt stöd för attundvika ekonomiskt inflytande i politiken frånandra särintressen. Det fulla partistöd som finns anser vi försvårar politisk dynamik, utvecklingoch förnyelse.När det gäller grundstödet till partier anser vi attdet skall fördelas med fasta belopp lika för allapartier. är grundstödet differentierat iförhållande till antalet mandat i fullmäktige. Detinnebär att större partier gynnas och mindre partiermissgynnas. Vi i Ny demokrati ifrågasätter omförfarandet inte innebär ett otillbörligt gynnande avstörre partier och sålunda ett brott motlikställighetsprincipen i kommunallagen; alltså likagrundstöd till alla partier.Små partier som fått mandat i kommunalvalet harenligt kommunallagen inte automatiskt rätt tillplats i nämnd eller styrelse, inte ens till eninsynsplats. Det avgörs av fullmäktige. Resultatetav frivilligheten är på sina håll avskräckande. Detfinns exempel på fullmäktige som tagit över halvamandatperioden på sig innan man har lämnat svarpå begäran om insynsplats från Ny demokrati. Jagvet inte om andra små partier har varit utsatta förliknande behandling. Jag kan bara konstatera attden av lagstiftaren förutsatta frivilligheten fungerardåligt, och det bör göra något åt. Det kanriksdagen göra genom att kompletterakommunallagen med kommunallagskommitténsförslag om observatörsplats i styrelse.Vi menar vidare att personkretsen kan vidgas ifråga om vilka som skall få närvarorätt i nämnderoch styrelser. Den rätten anser jag skall vidgas tillatt omfatta icke förtroendevalda som harföreslagits av sitt parti. Syftet med de ändringarsom vi föreslår när det gäller närvarorätten är attstärka demokratin och de små partiernasmöjligheter att fullgöra väljarnas uppdrag.Två av Ny demokratis reservationer är till förmånför två socialdemokratiska motioner som ligger ilinje med vår politiska uppfattning. Den ena gällerframlidne motion omtelefonsammanträden i nämnd. Enligtkommunallagen får brådskande ärenden avgöras avordförande eller en särskilt utsedd ledamot. Jagförstår inte varför nämndledamöterna i ett sådantläge inte kan få sammanträda per telefon. Dettaskall naturligtvis inte gälla för sekretessbelagdaärenden.I finns uppfattningen attdemokratin bara kan utövas om förtroendevaldakommer samman och träffas. Jag har personligenstor erfarenhet av telefonsammanträden medmånga inkopplade, och min uppfattning är attsådana sammanträden blir både billiga ocheffektiva. Varför kommuner inte kan spara pengargenom att genomföra vissa sammanträden pertelefon är för mig en gåta. Att ställa insammanträden i den grad som sker ute ikommunerna är en sämre lösning ur demokratisksynpunkt än att anordna telefonsammanträden.Den andra socialdemokratiska motionen, som Nydemokrati stöder, är den av omkommunal upplåning. Många kommuner lånar till driften i stället för att rationalisera ocheffektivisera verksamheten så att budgeten är ibalans. Vem skall betala? -- I värsta fall blir detnästa generation. Därför är det att ikommunallagen införa restriktioner förunderbalanserade budgetar.Herr talman! På grund av kammarensarbetsbelastning yrkar jag härmed bifall till endasttre av Ny demokratis reservationer, nämligen nr 1,2 och 4.Anf. 2 ():Herr talman! Det här betänkandet kan man kanskeockså kalla för ett normalt s.k. avslagsbetänkandesom har samlat upp 20 motioner från den allmännamotionstiden. Det finns 27 yrkanden som haravslagits, men ett yrkande har faktiskt lett till etttillkännagivande. I flera fall avslås motionen medhänvisning till pågående utredningar, och dåsärskilt . Vi kan alltsåförvänta oss att många av dessa frågor kommertillbaka.Efter att mitt parti har drivit frågan omatt de skiftarbetande och andra med oregelbundenarbetstid måste få bättre lagligt stöd för ledighet förförtroendeuppdrag är det bara för oss att nu glädjasåt att frågan har fått ett fall framåt.Om vi vill hjälpa till att vitalisera den kommunalademokratin måste alla kommunmedborgareverkligen ha en riktig chans att delta i kommunalasammanträden vare sig dessa ligger ellerkvällstid. Som lagen nu är skriven har inte alla ipraktiken denna självklara rättighet. Om man t.ex.skall jobba natt före ett fullmäktigemöte har maninte haft laglig rätt att vara ledig från jobbet för attkunna sova den natten. Skall man delta ifullmäktige måste man alltså göra det dåman skulle ha sovit. För den nattarbetande får dettasamma effekt som om man skulle ha förlagtfullmäktigemötet till natten för dedagtidsarbetande. Samma problem uppstår givetvisockså om skiftarbetet inträffar efterfullmäktigemötet.Det är heller inte alldeles ovanligt att en delledamöter lämnar fullmäktige som pågår sent påkvällen för att de skall gå till ett nattskift som deinte fått ledigt från någon timme.Dessa förhållanden är givetvis inte bra för denkommunala demokratin.Den nu uppkomna viljan hos utskottet att försökahjälpa till med att lösa dessa problem måste ocksåbetyda att vi tar oss en funderare på principen omersättning för förlorad arbetsförtjänst och omsammanträdesarvoden. Om jag förståttLokaldemokratiutredningen rätt är man beredd attslopa kommunernas skyldighet att ge ersättning förförlorad arbetsförtjänst. Skälet till detta uppgesvara att arvodena för dem som inte har ett arbetehar en tendens att gå ner när kraven på ersättningför förlorad arbetsförtjänst ökar.Men om människor får ledigt på till mötetangränsande arbetstid uppstår risken att man i allafall inte ansöker om sådan ledighet avprivatekonomiska skäl. I stället sitter man trött ocheländig på det kommunala mötet.Jag måste säga att jag är mycket skeptisk tillavskaffandet av ersättning för förloradarbetsförtjänst. Ett sådant avskaffande hjälper inteden kommunala demokratin.När det gäller frågan om att se över rätten tillledighet för kommunalt förtroendevalda fick jag ettpositivt svar av civilministern så sent som i tisdags.Detta tyder på att en långhalning av frågan kanskekan undvikas.Självfallet är jag inte nöjd med sakernas tillståndute i kommunerna i fråga om den lokalademokratin. När det gäller de små partiernasarbetsvillkor kan viktiga förändringar ochförbättringar ske. I och medmålstyrningsmodellerna blir arbetet i nämnder ochstyrelser allt viktigare. I en del nämnder ochstyrelser räcker inte småpartiernas representationtill för att de av egen kraft skall kunna nå in i allaviktiga nämnder och styrelser.Möjligheten för fullmäktige att bevilja enförtroendevald rätt att delta i nämndmöte och få sinmening antecknad i protokollet finns enligt 4 kap.23 § kommunallagen. Men möjligheten utnyttjasalltför sällan. I en kommun med många småpartierkan den situationen uppstå att en rätt stor del avbefolkningen saknar företrädare som har möjlighetatt djupare tränga in i frågorna. De får nöja sig medatt delta i beslut om rambudget och övergripandemål som behandlas i fullmäktige.Jag vill med detta markera att jag känner sympatiför reservation 2 vad avsermom. 9.Jag sade att jag är långt ifrån nöjd med denkommunala demokratin. Den tycks, anser jag, varapå väg att spåra ur i en rad avseenden. Till deproblemen finns det anledning att återkomma närvi behandlar frågor om den lokala demokratin. Jagtror att vi här i kammaren kommer att få mångarejäla debatter om vart vi är på väg när det gällerfolkstyret när aktuella propositioner kommer.Det som oroar mig mest är nog att kommunaltanställda i allt större omfattning känner rädsla föratt på sin fritid delta i politisk verksamhet,särskilt -- naturligtvis -- om det i denna verksamhetingår kritik mot kommunens politik.Med individuella lönesystem och en friaretillämpning av LAS samt med mindre avregleringar av behörighetsvillkor för olika tjänsterhar den kommunala maktelitens ställning stärkts.Kraven på lojalitet gentemot kommunen somarbetsgivare har spritt en iskall vind på dekommunala arbetsplatserna, som ofta är de störstaarbetsplatserna i kommunerna.Den kommunalpolitiska debatten blir därmeddämpad. tystnar vissa anställda helt.Likheterna med forna tiders brukspatronsvälde äribland påtagliga. En del offentliganställda frågar sigom de över huvud taget törs protestera motförsämringar om de vill ha sina jobb kvar.Självfallet skall anställda vara lojala mot beslut somfattas i demokratisk ordning -- i den meningen attde skall fullgöra det jobb som åläggs dem. Mendenna lojalitet får inte drivas därhän att enoffentliganställd inte kan vara kritisk mot moderatpolitik i moderatstyrda kommuner och motsocialdemokratisk politik i socialdemokratisktstyrda kommuner.Man kan fråga sig i vilka kommuner som t.ex.vänsterpartister skall söka offentliga tjänster omden här ordningen utvecklas. I så fall får vi i vårtparti försöka få makten i t.ex. , och sedan fårvi väl flytta dit.I den privata sektorn kan man ju numera få sparkenom man i sin politiska gärning som förtroendevaldtar upp synpunkter som är kritiska mot den egnaarbetsgivaren. Ett förfärande exempel i det häravseendet är det som har inträffat vid Bruk.En av våra partimedlemmar med kommunaltförtroendeuppdrag har nämligen avskedats pågrund av att man ansett att han i sin politiskagärning har varit illojal mot företaget. Detta ärfullständigt oacceptabelt. Ännu sämre blir detnaturligtvis om detta sprider sig till den offentligasektorn.I föreliggande betänkande behandlas en motion omkommunalt vårdnadsbidrag. Den motionen haravstyrkts. Naturligtvis är jag i det avseendetöverens med utskottets majoritet. Däremot finnsdet skrivningar som är förhållandevis positiva tilldet kommunala vårdnadsbidraget. Men detkommunala vårdnadsbidraget kommer inte attinnebära en lösning på de problem som manhärmed tror sig kunna lösa. Detta har jag markerati ett särskilt yttrande.Anf. 3 ():Herr talman! Vi har här att behandla ett antalmotioner från den allmänna motionstiden. De allraflesta av dem avstyrks av utskottet med hänvisningtill den fortsatta beredningen avLokaldemokratiberedningens betänkande. Jagtycker att det ändå finns skäl att något kommenterade meningsskiljaktigheter som har dykt upp iutskottet.Den kommunala självstyrelsen är en avhörnstenarna i den svenska demokratiskamodellen. För att den skall fungera krävs det bl.a.att vi riksdagsledamöter inte i onödan petar idetaljer på områden där de kommunala politikernabäst känner till vardagen och detaljerna.Till de områdena hör självfallet nivån på detkommunala partistödet. Jag håller med HarrietColliander och Ny demokrati om att partistödenbör reduceras. Jag har själv drivit den frågan i minhemkommun, kommun. Men det kaninte vara sak att reglera nämnda nivå iLaxå, i eller i . Självfalletankommer det på den kommunala nivån att drivade här frågorna och att fatta erforderliga beslut.Snarare är det viktigt att vi politiker på alla nivåer --såväl i landsting och kommuner som här iriksdagen -- lär oss att vi inte skall plottra i detaljerpå områden som andra bättre kan sköta. Vissapartiers och politikers regleringsiver på alla nivåerhar snarare bidragit till de problem som stårinför.Till denna sjuka hör också detta med att sätta uppregler för andra -- regler som vi själva inte kan följa.Dit hör Ny demokratis förslag om förbud motkommunal upplåning. Jag tycker att det vore bådegenant och litet löjeväckande om fattadeett sådant här beslut. Nej, låt oss ta ut bjälken urvårt eget öga innan vi petar i grandet i vår nästas.I och för sig tror jag att budgetunderskottet ganskasnart skulle försvinna om vi lät kommunerna spara ilandstingens budgetar och landstingen i riksdagenssamt om vi sparade i kommunernas budgetar.Skämt åsido -- för att lättare kunna lösa problemenmed prioriteringar bör vi snarare starkare betonasambandet och kopplingen mellan ansvar ochbefogenheter. Vill vi att kommunpolitiker skall taett större ansvar för sina budgetar krävs det att dehar befogenheter att prioritera och att välja.Här är mycket gjort. Det nya statsbidragssystemet,utan en mängd specialregler, har gjort det betydligtlättare för de kommunala nivåerna att hitta deverksamhetsformer som passar just dem, intestatsbidragssystemen.Mot den bakgrunden är det, herr talman,beklämmande att vi i utskottet inte kunde kommalängre i frågan om den kommunalavårdnadsersättningen. Att göra det möjligt förkommunal vårdnadsersättning vore att gekommunpolitikerna ytterligare ett verktyg att väljapå när de skall bevaka sina kommuninnevånaresintressen och behov.Det innebär inte att det blir kommunalvårdnadsersättning i varje kommun. Det innebäratt vi flyttar beslutanderätten till en nivå som harlättare att bedöma de lokala behoven.Det måste kännas konstigt för folkpartister iÖrebro att de inte är betrodda att själva fatta debeslut som gäller barnomsorgen i . Att iandra sammanhang hylla subsidiaritetsprincipenmen här säga att kommunfolket inte riktigt förstårdetta går inte ihop. Det måste finnas väsentligarefrågor för oss riksdagsledamöter att ägna oss åt änatt peta och plottra i detaljer på den kommunalanivån.Vad gäller kommunala folkomröstningar tror vi attdet är värdefullt att finna fler sätt för folkviljan attslå igenom, särskilt om vi skulle få fyraårigavalperioder.Bengt tar upp möjligheten för fler att deltai det demokratiska livet. Det är ett viktigt ochangeläget problem. Men det är ett problem sominte alldeles enkelt löses lagstiftningsvägen. Det ärinte bara skiftarbetare som har de här problemen.Det gäller människor som har arbeten medlagackord, det gäller människor som jobbar där detär svårt att hitta ersättare. Det kan gällabarnmorskor, läkare och andra. Det gäller inteminst ensamföretagare. Här tycker jag att utskottethar stannat för ett bra förslag. Men jag tror att mani varje kommun måste titta på möjligheter attförlägga sammanträden och annat så att det går lättatt finna de praktiska lösningarna.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill utskottets hemställan.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är bra att vi kan underlätta för engrupp, nämligen skiftarbetarna, de med obekvämaarbetstider. Sedan finns det andra åtgärder som kanvidtas för andra som har problem. Över huvudtaget kan detta vara inkörsporten till en mergenerös tillämpning av ledighetsreglerna för olikaarbetstagare.Det förvånar mig faktiskt litet när ut texten om hur viktigt det är att bevara detkommunala självstyret. har det faktisktkommit en rad regler som mycket kraftfullt reglerarvad kommunerna skall göra. Det gäller inte minstden offentliga upphandlingen. Där har vi fått ettpar propositioner som utvidgar reglerandet avupphandlingen kraftigt och ger en detaljreglering.Regelverket har blivit mycket mer omfattande ochkomplicerat.En annan sak är konkurrenslagstiftningen, därstaten inte verkar ha särskilt stort förtroende för dekommunala politikernas möjligheter att upphandlaaffärsmässigt. Den principen gäller för övrigt för allupphandling.Skolpengen är ett annat exempel där man kraftigtstyr kommunernas möjligheter på skolans område.Vi har också fått en praktiken upplever sig nog kommunerna ha blivitmer reglerade under de senaste två åren.Anf. 5 (nyd)replik:Herr talman! sade attsjälvstyrelseprincipen gäller i kommunerna. Detgör den förvisso. Den är helig för många. Detinnebär att man inte skall peta i detaljerna. Endetalj är att politiker själva beviljar sig partistöd.Den detaljen skall man inte ha några synpunkterpå. Det synsättet tycker jag är litet bekymmersamt.Det är också en demokratifråga hur partistödenfördelas. Jag kan bara konstatera att Moderaternaär ett stort parti som gynnas av det sätt somgrundstödet fördelas på.Ola förstod inte heller mina bekymmerinför de underbalanserade budgetar som finns ikommunerna . Det tycker jag är litet märkligt föratt komma från moderathåll. Jag tycker att det ärmycket bekymmersamt att man lånar till drift ochövervältrar kostnaderna på kommandegenerationer, det må vara såväl i staten som ikommunen.Tidigare fanns en rekommendation om ettkommunalt förmögenhetsskydd och även ett kravpå budgetbalans. Detta måste man införa igen. Jagsade i mitt anförande inte att jag vill ha ett förbudför upplåning, men det måste finnas restriktionerför hur det får se ut. Vi behöver bara titta på t.ex.Haninge kommun.Detta leder till att man måste öppna förkommunala folkomröstningar på ett helt annat sätt.Om de folkvalda inte lyckas med ekonomin och attupprätthålla standarden i kommunerna måste delämna till folket att få säga sin mening om storaövergripande frågor som skattehöjningar, vilketkan bli fallet när man tar bort det kommunalaskattetaket.När det gäller den kommunalavårdnadsersättningen tycker jag att det var bra sade nej. Vi har som bekant i Ny demokratiett helt annat system, som skulle innebära att mansparar 21 miljarder i statskassan. Det vill vinaturligtvis gärna förorda. Då ser inte vi denkommunala vårdnadsersättningen som någonlösning.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag tror att det vore farligt att ta ifrånden lokala nivån ansvaret för partistödet. Vi harredan en reglering i kommunallagen som i grovadrag talar om hur kommunen får hantera detta. Gårnågonting emot kommunallagen får man överklagai varje kommun i den delen. Men det kan inte vararimligt att vi i tar över de kommunalapolitikernas ansvar på det här området och säger atti passar det med per mandat och iÖrebro med . Det är frågor som bästhanteras på den kommunala nivån. Vi har väldigtsvårt att här i huset känna till vad som passar bästpå det ena eller det andra stället.Det är riktigt att det fanns ett antal regleringargällande budgetbalans i den tidigarekommunallagen. Men de visade sig inte varasärskilt verkningsfulla. Det gick att gå runt demgenom att låna till investeringar, genom att justeraavskrivningsregler och mycket annat. De reglersom fanns innebar inte några särskilt stora garantierför bibehållen förmögenhetsmassa.Jag tror att vi måste lägga ansvaret på denkommunala nivån, på kommunpolitikerna, ochkoppla detta ansvar till en stark möjlighet förkommuninvånarna att också utkräva ett personligtansvar genom en utökad möjlighet till personval ikommunala folkomröstningar. Där delar jagHarriet uppfattning.Anf. 7 ():Herr talman! Som och inne på behandlar vi i dagkonstitutionsutskottets betänkande omkommunala frågor på basis av de motioner somväcktes under den allmänna motionstiden. Förnågon månad sedan slutfördeLokaldemokratikommittén sitt mycket omfattandeutredningsarbete. Regeringen väntas lägga fram enproposition i vår som rör kommunernaskompetensområde och, utgår jag ifrån, föreslåförändringar och tillägg i kommunallagen.Dagens debatt har blivit en stillsam historia, enförpostfäktning före den större uppgörelsen i dennakammare. vill jag poängtera tre saker.Den första är utskottet ense om. Vi ger till kännahur angeläget vi tycker det är att ledighetsreglernaför förtroendevalda som skiftarbetar eller på annatsätt har oregelbundna arbetstider ses över. Jagvågar faktiskt tilltro även denna regering att klaradenna översyn, även om pekar påvissa svårigheter. Jag utgår ifrån att de härsvårigheterna inte blir övermäktiga. Varken 1977eller kommunallag tog sig nämligen andenna fråga. Det är viktigt för vår demokrati attlösa den. Alla skall kunna åta sigförtroendeuppdrag, oavsett arbetstidensförläggning.Socialdemokraterna har ett särskilt yttrande somgäller kommunala folkomröstningar. Redan i möjligheter att ordna rådgivandefolkomröstningar. Dessa har kommit attutnyttjas i mycket liten utsträckning, främst ikommundelningsfrågor, helt i enlighet medintentionerna kommunallag.Folkomröstningsinstitutet över huvud taget ingår idet frågekomplex av författningsändringar som ärföremål för partiöverläggningar. Där redovisar vivår inställning. Men institutet kommunalafolkomröstningar vill vi inte vidga -- på godagrunder enligt min uppfattning. Möjlighet tillfolkinitiativ innebär en stor risk för en urholkningav den representativa demokratin. De politiskapartiernas roll och värde för det svenska politiskasystemet kan inte nog understrykas. Genompartiväsendet förverkligas folkstyret bäst.Fullmäktiges politiska partier har en skyldighet ochett ansvar att hålla sig informerade om olikaviljeyttringar hos de människor som har valt dem.Om fullmäktige finner det lämpligt, omvandlasdessa viljeyttringar till konkreta beslut.Jag tror inte att ett förslag om kommunalavårdnadsbidrag kommer att föreläggas riksdagenens av en borgerlig regering. fårvända sig till sina borgerliga kamrater i regeringenom han vill ha någon ändring. AvSocialdemokraterna får han nämligen ingen hjälp.I ett särskilt yttrande förkastar vi idén omvårdnadsersättning över huvud taget. Densocialdemokratiska övertygelsen är att samhälletsstöd skall utgå i form av föräldrapenning ochbarnbidrag. En väl fungerande barnomsorg ihuvudsakligen regi skall underlättaförvärvsarbete för föräldrarna.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 8 (nyd)replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillCatarina Rönnung, som sade att de folkvalda haratt ta hänsyn till kommuninvånarnas viljeyttringar.Uppfattar attbudgetunderskotten i kommunerna är ett resultatav att man har tagit hänsyn till folkviljan?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag tänker inte replikera på HarrietColliander.Anf. 10 ():Herr talman! Jag har i min motion om denkommunala demokratin påpekat att kommunernapå grund av den dåliga ekonomin tvingas skära nedäven prioriterade områden som skola, barnomsorgoch vård, och att detta givetvis gör att kvalitetenförsämras. Dessutom har jag påpekat att detbehöver göras en utvärdering av beställar- ochutförarorganisationernas inverkan på det politiskaansvaret och på ekonomin.