prot · GH0921 · 1993-11-10 00:00:00 — Om det innebär att manmåste göra en översyn av häktningsreglerna för attanpassa dem till dessa ungdomars särskildaförhållanden, överlåter jag till regeringen attbedöma och att återkomma med förslag om.Beträffande nämndemännens situation i domstolarhar regeringen tillsatt utredningenDomstolarna och domstolarnas ställning inför2000-talet. Det är angeläget att man i samband medutredningen ser över nämndemännens ställning ochförutsättningslöst granskarnämndemannainstitutet.Utredningen skall redovisas före utgången av juni1994, och därför finns ingen anledning för mig atthär närmare gå in på detaljer, utan jag hoppas attvåra förslag i sakfrågan tillgodoses.Även Ungdomsbrottskommittén har lämnat förslagtill hur nämnden i ungdomsmål skall varasammansatt. Vi får väl även i det fallet avvaktaförslag i regeringens kommande proposition.Herr talman! När det gäller anonymitet för vittnenanser Ny demokrati att denna fråga är väldigtviktig. Kommer man inte fram till entillfredsställande lösning på problematiken finnsdet risk för att rättssamhällets förmåga att lagförakriminella personer kraftigt minskas.En rad uppmärksammade fall har påvisat att det ärväldigt svårt att få enskilda människor att ställa uppi domstol och vittna om sina iakttagelser. Det är ettväxande problem för rättssamhället. Frågan omanonymitet för vittnen och målsägande har utförligtbehandlats av justitieutskottet , ibetänkandet om processrättsliga frågor.Även har i promemorianBrottsoffer i blickpunkten behandlat dessa frågor.Man har samstämmigt kommit fram till att det intekan komma i fråga att undanhålla den misstänkteuppgifter om exempelvis ett vittne. Ny demokratihävdar att frågan allvarligt måste diskuteras, så hittar en möjlighet att hålla vittnets identitetskyddad på ett tillfredsställande sätt utan att andraintressen går förlorade.En arbetsgrupp inom har tagitfram förslag i rapporten . Dessa går ihuvudsak ut på att vittnets identitet och övrigapersonuppgifter skall vara kända av polis, domstol,åklagare och försvarare. Genom att dessa hartystnadsplikt skulle därmed vittnet vara skyddat omdenne så önskar. Detta är viktigt därför att hot omallvarliga våldshandlingar är en verklighet förvittnen . Dessa problem tenderardessutom att öka.Herr talman! Naturligtvis står Ny demokrati bakomsamtliga reservationer i justitieutskottetsbetänkande nr 4. För att vinna tid yrkar jag endastbifall till reservationerna 1, 2, 5 och 8.Anf. 43 ():Herr talman! Det betänkande vi nu behandlarinnefattar en mängd specifika frågor påprocessrättens område. Man kan säga attbetänkandet i stor utsträckning handlar omrättssamhällets arbetsmetoder gentemotbrottsligheten. Jag kommer här endast att berörade ämnen i vilka det finns eller kan synas finnasolika uppfattningar i utskottet.När det då först gäller frågan omövervakningskameror vill jag säga följande: Lagenom övervakningskameror har funnits sedan den 1juli 1990. Den ersatte då lagen om TV-övervakningsom gällt . Syftet med lagen är att geenskilda ett skydd mot integritetskränkningar. Engrundläggande princip är att övervakning med TV-kamera av enskilda inte får ske utan deras vetskap,och att det krävs tillstånd för att få övervakautrymmen som används av allmänheten.Lagen omfattar TV-kameror och andra optisk-elektroniska instrument och därmed jämförbarautrustningar som är uppsatta så att de utan attmanövreras på platsen kan användas förpersonövervakning. För att använda enövervakningskamera som är uppsatt så att den kanriktas mot en plats dit allmänheten har tillträdeerfordras tillstånd av . Vissaundantagsregler finns för bl.a. Polisen.Affärslokaler inom detaljhandeln, liksom bank-och postlokaler i allmänhet, hör till den kategori förvilken man regelmässigt får tillstånd till filmning.TV-övervakning är en viktig del avsäkerhetsskyddet för i synnerhet bankerna. Detgäller ju att dokumentera händelseförloppen vidt.ex. rån, för att man skall kunna klara upp brotten.Men filmning i banklokal har självfallet också ettförebyggande syfte. Såväl rån som bedrägerier som infört sådan övervakninghar minskat kraftigt i antal och mot vissa sådanapenninginrättningar har rånen helt upphört.Beträffande områden för allmän trafik är det enligtpraxis endast Polisen och som itrafikövervakande syfte ges tillstånd för TV-övervakning. Det innebär att tillstånd intemedges för exempelvis områden utanförbanklokaler.I de motioner som har behandlats av utskottet i dethär sammanhanget yrkar man dels att lagen omövervakningskameror ändras så att endastkameraövervakning med videoupptagning blirtillståndspliktig (Ju204), dels också att det börövervägas att låta bankerna användaövervakningskameror även utanför banklokalerna(Ju843).I reservation nr 1, som får anses stödja dessa tvåmotioner, ifrågasätts om inte skyddet motintegritetskränkningar gått alltför långt. Denfrågan är naturligtvis intressant och kan vara värdatt diskutera i ett vidare perspektiv än vad vi harmöjlighet till i dag.När det gäller motion Ju204, som vill ha en merallmänt utvidgad möjlighet tillkameraövervakning, har utskottet valt att i det härsammanhanget uttrycka sin tillfredsställelse överden förstärkning av integritetsskyddet för denenskilde som blivit följden av den senastelagändringen. Det står dock klart att dennaförstärkning medfört nya avgränsningsproblem avbl.a. den typ som aktualiseras i motion Ju843.Utskottet anser dock inte att några inskränkningarav integritetsskyddet nu bör övervägas, utan attfrågan härom bör tas upp i annat sammanhang.Bifall avstyrks såvitt avser båda motionerna.Man kan ifrågasätta om det inte rent av finnsutrymme redan i gällande lag för TV-övervakningmed begränsad inspelning även utanför banklokal.Den utredning som på regeringens uppdragtillsattes av , och somhade uppdraget att utreda vissa frågor om åtgärdermot rån och annan liknande brottslighet, harframfört bl.a. denna uppfattning. Förutsättningenför tillstånd till TV-övervakning skulle i så fall varaatt avgränsningarna anges noga i ansökan, attkameran täcker endast ett begränsat område videntrén, att inspelningstiden endast är ett fåtalminuter och påbörjas först i och med attöverfallslarm utlöses, att uppspelningsrätten ärförbehållen polis och säkerhetsansvarig vidbanken, samt att en särskild skylt finns uppsatt somanger att området är TV-övervakat.Enligt utredningen skulle t.o.m. en TV-övervakning med kontinuerlig inspelning kunnaaccepteras om allt som är minuterautomatiskt raderas bort. Integritetskränkningenskulle, enligt utredningen, med dessa avgräsningarbli av så kortvarig natur att hänsynen till debrottsförebyggande och brottsbekämpandeintressena måste anses överväga.Polisens arbetsmetoder har varit föremål för ensärskilt intensiv debatt . Detär därvid diskussionerna om spaningsmetodikensom tilldragit sig störst intresse.I det betänkande vi nu behandlar finns två motionersom ger anledning till en särskild kommentar,Ju837 och A444.I motion Ju837 anförs att polisen måste få bättreoch säkrare spaningsmetoder, t.ex. i form avavlyssning med dold mikrofon, s.k. buggning, ochövervakning med dold kamera. Även motion A444förespråkar buggning. Reservation nr 2 uttalar sittstöd för dessa motioner.Avlyssning med dold mikrofon är inte tillåten.Det grundläggande skyddet mot hemlig avlyssningfinns i 2 kap 6 § regeringsformen. Detta skydd kaninskränkas endast genom lag. I finnsstraffbestämmelser för den som gör sig skyldig tillolovlig avlyssning medelst tekniskt hjälpmedel.Beträffande övervakning med dold kamera, d.v.s.med fjärrstyrd kamera, finns inget skydd iregeringsformen. Optisk övervakning är inte hellerkriminaliserad i brottsbalken.Frågan om användning av dold mikrofon och doldkamera såvitt avser säkerhetspolisensarbetsmetoder behandlades i Säpokommitténsslutbetänkande Säkerhetspolisens arbetsmetoder,personalkontroll och meddelarfrihet (SOU1990:51). Enligt kommitténs förslag bör hemligavlyssning med dold mikrofon och övervakningmed fjärrstyrd kamera tillåtas som arbetsmetoderför säpo. Kommittén föreslår en reglering som näraanknyter till regleringen lag om hemligteleövervakning.I årets budgetproposition uttaladedepartementschefen bl.a. att Säpokommitténsförslag om hemlig teknisk avlyssning och omanvändning av övervakningskameror i denbrottsutredande verksamheten bör bedömas ibelysning också av den ytterst snabba tekniskautveckling som äger rum på teleområdet och hurdenna förhåller sig till reglerna om hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning.Säpokommitténs förslag är emellertid underberedning inom . Utskottetanser att det fortsatta beredningsarbetet böravvaktas och avstyrker därför bifall tillifrågavarande yrkanden i här berörda motioner.Ett problem när det gäller det här ämnet är att detinte finns någon skarp gräns mellan exempelvisterrorism och annan grov brottslighet. Detförekommer att terrorister finansierar sinverksamhet med brott, exempelvis narkotikabrottoch bankrån. Därmed kommer också gränsen attvara flytande mellan säkerhetspolisens ochkriminalpolisens verksamhetsområden. Det finns ett samarbete mellan dessa båda organ, mensamarbetet kompliceras givetvis om de båda intehar möjlighet att använda samma spaningsmetoder.Under alla omständigheter har metoderna att begåbrott blivit alltmer sofistikerade under de senasteåren. Allmänt sett är det därför nödvändigt attpolisen ges resurser för att möta denna utveckling.När exempelvis de internationella knark- ochrånarligorna börjar använda den allra senastetekniken i sin brottsliga verksamhet så måste ocksåpolisen få möjlighet att ta i anspråk sådan teknik föratt kunna spela i samma division och inte kommapå efterkälken.Reservation nr 3 har tillkommit som stöd förmotion Ju712 som i sin tur förordar en utvidgningav göra det möjligt att,inte bara tillfälligt, beröva en misstänkt personfriheten i avvaktan på utredning om lämplig påföljdför denne.Utskottet har inte funnit anledning att gå närmarein på den här frågan. Den ordning som gäller i daginnebär nämligen att domstolen i samband medbeslut om häktning regelmässigt beslutar om denpersonutredning som skall göras i målet. Dennautredning är sedan klar till huvudförhandlingen,vid vilken alltså rätten har tillräckliga uppgifter föratt kunna bestämma lämplig påföljd om dentilltalade skulle befinnas skyldig. Någon nyhäktningsgrund behövs alltså inte i sammanhanget,varför utskottet avstyrker bifall till motion Ju712.Herr talman! Nämndemännens situation har varitföremål för åtskilliga riksdagsdebatter under årenslopp. De motioner som utskottet nu haft attbehandla, Ju420 och Ju710, och som reservation nr4 tillkommit för att stödja, innehåller olika förslagtill förändringar avseende nämndemännens ålder,nämndens sammansättning och sättet att utsenämndemän.Dessa frågor är intressanta och skulle utan vidarekunna föranleda en mängd synpunkter redan nu.Men eftersom regeringen tillsattutredningen och domarnas ställninginför , vilken bl.a. skall granska detsvenska nämndemannainstitutet, har utskottetstannat för att vilja avvakta det pågåendeberedningsarbetet och avstyrkt ett bifall tillmotionerna i berörda delar.I motion Ju836 och i reservation nr 5 anförs att detbör finnas möjlighet att frihetsberöva ungdomar iavvaktan på utredning om lämpliga åtgärder.Motionen framhåller vidare vikten av att samordnarättsväsende och socialtjänst.Det här är frågor som ligger inom ramen för detbetänkande som avlämnats avUngdomsbrottskommittén. Kommittén har intefunnit något behov av att generellt ökamöjligheterna till frihetsberövande av unga som ärmisstänkta för brott. Däremot förordar kommitténökade möjligheter till frihetsberövande av ungalagöverträdare i åldern 15--när det finns riskför fortsatt brottslig verksamhet; i detta fall skulledet inte längre krävas ''synnerliga skäl'' för atthäktning skall kunna ske, utan det skulle varatillräckligt med ''särskilda skäl''. Kommittén anserdock inte att man bör införa ett nytt institut förfrihetsberövande av unga människor, utan atthäktningsreglerna i stället bör anpassas till de ungasspeciella förhållanden.I frågan om samordning mellan rättsväsende ochsocialtjänst säger kommittén bl.a. att samarbetetmellan myndigheterna, främst polis ochsocialtjänst, måste förbättras. Kommitténframlägger en rad förslag för att detta syfte skalluppnås.Ungdomsbrottskommitténs betänkande är förnärvarande föremål för remissbehandling. Ettförslag från regeringen kan väntas under våren1994. Utskottet avstyrker därför bifall till motionJu836 i nu aktuella delar.I motion Ju829 framförs uppfattningen attåklagarens bevisbörda måtte minskas, eftersomdenna enligt motionärerna blivit alltför stor undersenare år. I motion Ju638 förordas omvändbevisbörda i rattfyllerimål. Reservation nr 6 uttalarsitt stöd för dessa två motioner.Justitieutskottet behandlade motionsyrkanden omåklagarens bevisbörda ochavstyrkte då bifall med hänvisning till i första handprincipen om fri bevisprövning. Utskottet görsamma bedömning beträffande nu ifrågavarandemotioner.Målsägandefrågor tas upp i fyra motioner, Ju302,Ju821, Ju830 och Ju831 samt i reservation nr 7.Utskottet har funnit att gällande regler ommålsägandens ställning i processuellt hänseende vältillgodoser målsägandens rätt och har inte funnitskäl att initiera någon ändring. Dessutom harregeringen lagt fram en proposition i vilkenbl.a. föreslås en utvidgning av rätten tillmålsägandebiträde.I den framlagda promemorian Brottsoffreni blickpunkten har dessutomkartlagt behovet av ytterligare insatser förbrottsoffer och föreslagit vissa åtgärder för attstärka brottsoffrens ställning. Promemorian harremissbehandlats, och förslagen har presenterats ien lagrådsremiss. Utskottet anser att ärendetsfortsatta beredning bör avvaktas och avstyrkerbifall till motionsyrkandena.I motion Ju714 och i reservation nr 8 föreslås attvittnen och andra uppgiftslämnare skall få varaanonyma inför den tilltalade i mål som gällerallvarlig brottslighet, t.ex. narkotikabrottslighetoch terrorism.Med anledning av den knappa talartiden hänvisarjag till vad utskottet anfört på den här punkten.Utskottet har avstyrkt bifall till motionen.Herr talman! För min del vill jag avslutningsvis yrkabifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 44 (nyd)replik:Herr talman! Beträffande buggning kan jagkonstatera att utskottsmajoriteten inte direktmotsätter sig vad som sägs här. Man hänvisar tillden beredning som görs på Justitiedepartementet.Jag upprepar vad jag sade i mitt huvudanförande,nämligen att jag hoppas att Justitiedepartementetkommer med ett förslag som är bättre än den förraregeringens. Det gäller ju att få en tillfredsställandelösning på den här problematiken, så att Polisensspaningsmetoder kan förbättras på detta område.Så till detta med vittnens anonymitet som JerryMartinger tog upp sist i sitt anförande men som hanav tidsskäl inte kunde ägna så mycket tid åt. I förrabetänkandet om processrättsliga regler hadeutskottet ett utförligt resonemang kring dessaspörsmål. Man hänvisade bl.a. till två mål som haravgjorts i . Dessa mål är i och försig inte relevanta. Det förslag som arbetsgruppeninom har tagit fram gäller attvittnen naturligtvis skall komma tillhuvudförhandlingen. Däremot vill man att vittnensidentitet skall vara känd för polis, åklagare, domareoch försvarare och att dessa under tystnadspliktinte skall kunna yppa identiteten.Jag tycker att man dessutom skulle kunna skyddavittnet med ett särskilt bås, ett ovalt sådant, så atträtten kan se vederbörande och försvararen harmöjlighet att ställa motfrågor till vittnen under enhuvudförhandling. Framlagda förslag syftar ju intetill att ändra på offentlighetsprincipen eller andraprinciper som är viktiga i de ärrättssammanhangen. Det som är viktigt är i ställetatt vittnen kan känna att de kan komma tilldomstolen och få lämna sina vittnesupplysningaroch delta, så att den brottsling som utfört brottetblir lagförd på ett riktigt sätt.Anf. 45 (nyd):Herr talman! Jag vill vidareutveckla frågan omövervakningskamera i butik, en fråga som JerryMartinger var inne på och som även tog upp.Statistik visar att det begicks 682butiksrån och 188 bankrån i . Skjutvapenanvändes vid 274 butiksrån och vid 118 bankrån.Statistiken ser ut att visa på ännu högresiffror. Tyvärr har jag inte fått fram de siffrorna.Det gäller då antalet rån där skjutvapen även haranvänts.Mot bakgrund av dessa siffror kan det konstaterasatt länsstyrelserna i princip endast tillåtervideoövervakning i post- och banklokaler. Det är straffbart för butiksägare att utan tillståndkameraövervaka sin butik för att därigenomminska risken för snatteri, stöld och rån.Så till lagen om övervakningskameror. Debestämmelser som gäller där är lagen omövervakningskameror m.m., SFS 1990:484. Av 5 §i den lagen framgår det att tillstånd får meddelasendast om sökanden kan anses ha ett befogatintresse av att få använda övervakningskameranoch detta intresse inte lika väl kan tillgodoses pånågot annat sätt.I 6 § anges att om sökanden har särskilt behovdärav kan tillståndet förenas med rätt t.ex. tillvideoinspelning. Bakgrunden till att särskilttillstånd krävs för kameraövervakning är att sådanövervakning anses kunna kränka den övervakadespersonliga integritet.Länsstyrelserna, som prövar frågan om tillstånd,synes vara ganska generösa med att bevilja tillståndför sedvanlig TV-övervakning i butik. Man ärdäremot mycket restriktiv när det gäller att lämnatillstånd som är förenat med rätt tillvideoupptagning.Det hävdas att många butiksägare har tröttnat delspå alla snatterier, stölder och rån, dels pålänsstyrelsernas restriktivitet när det gäller attlämna tillstånd för videoövervakning och attbutiksägarna därför har monterat in illegalövervakning.Den dagen en sådan butiksägare går till Polisenmed videofilmade bevis riskerar han eller hon självåtal för sin förseelse. Detta tycker jag rent ut sagt,herr talman, är beklämmande.För att minska brottsligheten i butiker börbutiksägarna ges större möjligheter tillkameraövervakning. Ju fler butiker somkameraövervakas, desto färre brott borde det bli.Jag tycker att detta är ganska självklart.Så till frågan om kameraövervakning med rätt tillvideoinspelning. Det sägs under denhuvudrubriken -- det gäller alltså den nuvarandelagstiftningen, SFS 1990:484, 6 § och däravföranledda anvisningar -- att lagen bör ändras så atten generösare bedömning kan tillämpas itillståndsgivningen för kameraövervakning medrätt att med någon teknisk anordning behandlaeller bevara bilder som tas upp av kameran.Kameraövervakning som utförts utan möjlighet attbevara bilden bör få ske utan särskilt tillstånd.Kunderna måste dock självfallet upplysas omkameraövervakningen i enlighet med vad somanges i lagen. Den som upplever att den egnaintegriteten kränks i en kameraövervakad butikkan faktiskt avstå från att gå in i den butiken. Detfinns ju valfrihet även där, herr talman!Man kan fråga sig om integriteten inte kränks meraom butiksägaren i stället skulle följa efter kundengenom butiken kunden är där ochhandlar; detta för att kontrollera om olaglighetersker inne i butikslokalen.Med anledning av det anförda yrkar jag bifall till Nydemokratis reservation i detta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad.6 § betänkande1993/94:UU1 Krigsmaterielexport (skr.1992/93:224).Anf. 46 (nyd):Herr talman! Återigen är på åretkommen då jag får stå här och tala mig varm för enändrad krigsmateriellagstiftning. Varför gör jag dådet? Jo, därför att jag tror att jag är en av fåmänniskor i det här landet som ärligt vågar säga attvi behöver en försvarsindustri baserad på export.Varför kan jag då säga det så säkert? Jo, därför attdet svenska försvaret krymper. Men samtidigtkrymper inte behovet av en inhemskförsvarsindustri. Många säger då att man kan köpavapen på olika sätt. Men kan man egentligen göradet? Vi kan göra en liten historisk återblick ochstudera t.ex. perioden --1939 för att se hur detsvenska försvaret då såg ut. Ja, naturligtvis fannsdet en mängd gammalt skräp -- rester på grund av1925 års försvarsbeslut, som innebar att man skullenedrusta och att man inte skulle satsa pengar påförsvaret. Man trodde på en tusenårig fred. En delpersoner i deklarerade öppet dettusenåriga riket.Men hur såg det ut när omvärlden började hota oss,t.ex. Jo, vi hade en mycket liten och dåligtutrustad armé. Vi fick till stor del förlita oss pålandstormen. En hel del pigga människor trodde påidén med att försvara vårt fosterland med roligatrekantiga hattar och gamla mausergevär, modell1896.Hur såg det ut nere i ? Jo, där var man i fullfärd med att bygga upp arméer. Man hade redangjort det . Här i satt vi pårumpan som vanligt och trodde på en fredligutveckling.Smällen kom. och besattes avtyskarna, och vi höll fortfarande på att fundera såsakta. Vi hade tack vare försvarsindustrin kommiti gång och börjat få en skaplig armé med modernmateriel, trots avspärrningarna. Bara det tycker jagtalar om att man kan hamna i lägen där manbehöver en stark försvarsindustri.Ur säkerhetspolitisk synpunkt var vi naturligtvisneutrala i krig och alliansfria i fred, som det heteri modern svensk säkerhetspolitik. Var vi neutrala ikriget? Ja, det är inte upp till mig att bedöma. Denfrågan har egentligen inte med vapenexporten attgöra. Det förekom permittentresor. 10 000-talstyska soldater åkte genom för att besökamamma i . Det var väl ellernågot ditåt. Vi hade andra transiteringar. Vi hade baltguld. Man såldekullager till . Man sålde malm till Tyskland.Neutralitet -- jag vet inte. Man kanske kan kalla detså, eftersom man handlade lika friskt med bäggeparter. Man gjorde lika stor skada för båda sidor.Redan då förstod man naturligtvis vikten av att haen stark svensk försvarsindustri. Man förstod rättsnart att den skulle ge teknikutveckling, spin-off, idet civila samhället, och det har den mycket riktigtgjort . En del säger att den härteknikutvecklingen, denna spin-off, kan man få påannat sätt. Måhända kan man det. Jag vet inte.Men inget land har lyckats med det.De produkter som försvarsindustrin utvecklar ärhögteknologiska. Man är kanske inte villig i privataföretag att satsa på utveckling och ta chanser påsamma sätt som man gör i försvarsindustrin. Därsatsar man pengar på utvecklingsprojekt ochsådana saker.Försvarsindustrin behövs på alla upptänkliga sätt --för det civila samhället, för den militära säkerhetenoch för säkerhetspolitiken -- om vi skall bibehålladet vi har.Men hur skall vi göra med det krympande svenskaförsvaret. Vi har ju sagt åtförsvarsindustrin att man bara får utvecklaprodukter som beställs av det svenska försvaret.Det är rätt fantastiskt, om man tänker efter, att viinte får utveckla ett vapensystem på beställningfrån fredliga länder som och . Islandhöll ju på och gruffade litet grand. Man skavdefärgen av en engelsk fregatt för 10--sedan.Man tvistade om några fiskegränser. Kanske det ären anledning. Vad vet jag. Behöver vi denna restriktivavapenmateriellagstiftning? Jag tror danskarna,finnarna och norrmännen är fredliga människor,liksom islänningarna, trots det fiskekrig man hade.Europa, bortsett från , är väl enförhållandevis fredlig arena nu för tiden.Herr talman! Visst måste man ha enförsvarsmateriellagstiftning. Men jag tror inte att vibehöver en lagstiftning som den vi har , sombygger på hyckleri. Hur kan jag säga att den byggerpå hyckleri? Jo, jag anser, herr talman, att alltingär hyckleri när man säger att en sak är förbjudenmen medger undantag från den saken.Då är det hyckleri, anser jag.Man pratar så väldigt mycket om moral och etik häri i olika sammanhang. Jag tror t.o.m. attdet pågår en utredning som kallas förEtikutredningen. Det här tycker jag faktiskt är ettbra exempel på vad moral och etik är. Skall man haett förbud som man medvetet och lagligen brytermot? Nej, det skall man inte. Därför har jagföreslagit både en och två gånger att man skalländra hela krigsmateriellagstiftningen.Det räcker med tre grundteser för att få bortdubbelspelet, den konstiga moralen och bristen påetik.1. Vapen får ej säljas till krigförande land.Det är en självklarhet. Vi skall inte öka på lidandet.2.