prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Den ändring som skett är att de olikaämnena/kurserna getts ett lägre poängtal äntidigare. Syftet är att antalet poäng för studiestödpå heltid i större utsträckning än tidigare skallmotsvara undervisning på heltid.f411 > Någon åtgärd från min sida är inte aktuell.f405 > Anf. 328 ():f429 > f411 > Herr talman! Jag vill tackautbildningsministern för svaret. Jag tycker att detär tråkigt att utbildningsministern inte är bereddatt vidta nödvändiga åtgärder om så behövs.f411 > Det kan väl inte vara meningen medförändringen att följande effekter uppstår. Förheltidsstudier erfordras två till tre ytterligareämnen, dvs. en ökning med . Många somi dag studerar är redan hårt pressade på grund avhög studietakt. Risk föreligger för ökadestudieavbrott. Prioriterade elevgrupper, i mångafall svagpresterande, drabbas i första hand. Färreelever kan intas till studier, då varje elev läggerbeslag på en större andel av det totala utbudet.Elever väljer, som jag tidigare nämnde, flerämnen än nödvändigt för att bliheltidsstuderande, vilket innebär slöseri medresurser både för den enskilde och för samhället.Elever kan utestängas från studier genom attkraven på heltidsstudier gjorts så hårda att mångadrar sig för att ens försöka studera. I många fall ärarbetslöshet det enda alternativet.f411 > Det kan väl inte vara meningen,utbildningsministern, med förändringen?f405 > Anf. 329 Utbildningsminister ():f429 > f411 > Herr talman! Som jag sade i slutet av mitt svarär den enkla meningen med den förändring somCSN har företagit, bl.a. på basis av en propositionfrån den tidigare socialdemokratiska regeringen,att studiestöd på heltid skall motsvara studier påheltid. Jag tycker att detta i all enkelhet är enganska rimlig princip. Om detta leder till attstudenter som har läst på deltid men fåttstudiestöd för heltid nu måste gå upp och läsa påheltid för att i fortsättningen få studiestöd förheltidsstudier, är det en effekt som möjligen fören och annan som har gynnats av det tidigaresystemet momentant kan kännas någotpåfrestande men som rimligtvis inte kan framståsom konstig i ett längre perspektiv.f411 > Om det är så som påstår,skulle det snarare vara komvux krav påheltidsstudiernas omfattning som det är fel på,inte på CSN:s anpassning av studiestödsreglernatill vad komvux redan tillämpar.f405 > Anf. 330 ():f429 > f411 > Herr talman! Var felet ligger har jag svårt attta ställning till. Jag tycker att det är tråkigt att enreform, som från början inrättades för attmöjliggöra för sådana som hade brister i sinutbildning en högre utbildning för att de sedanskulle kunna gå vidare i sin utveckling, innebär attdessa riskerar att hamna i en situation som på sittsätt förstörs av reformens innebörd. Det tyckerjag som sagt är tråkigt.f411 > Jag hade hoppats att helt enkelt få ett svar därman säger att utbildningsministern är medvetenom att det kan bli negativa konsekvenser och attutbildningsministern, i de fall som dessa visar sigvara så pass stora att det finns anledning att vidtaåtgärder, är beredd att vidta sådana åtgärder. Detvar det svar som jag hade hoppats på.f405 > Anf. 331 Utbildningsminister ():f429 > f411 > Herr talman! Jag kan möjligen förstå att dettasvar hade känts angelägnare och trevligare atterhålla. Likväl har såväl somjag att hålla oss till någon typ av logik i det sättsom vi ser på studiestödet. Som jag sade innebärden förändring som är genomförd ingentingannat än att man erhåller fullt studiestöd för fullastudier.f411 > Jag tror inte att komvux har fel i sin bedömningav vad fulla studier innebär. Däremot utesluterjag inte att det inom komvux såväl som inomandra studieformer kan brista i stöd och hjälp frånutbildningsanordnare visavi studenter som avolika skäl har det besvärligt och svårt. Jag utgårifrån att utbildningsanordnarna är beredda att idetta hänseende stödja studenterna, så att de kanupprätthålla full studiehastighet motsvarandefullt studiestöd.f405 > Anf. 332 ():f429 > f411 > Herr talman! Med den kompletteringen är jagför närvarande nöjd. Jag hoppas att jag inte skallbehöva återkomma i ärendet.f416 > f411 > Överläggningen var härmed avslutad.54 § Svar på fråga 1992/93:737 ominformationen om villkoren för utländskföretagsetableringAnf. 333 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att säkerställa att aktuellinformation tas fram om de nya gynnsammarevillkor som gäller i för investeringar ochnyetablering av företag. I sin fråga uppger han attnu tillgängligt informationsmaterial ej är aktuelltoch att nytt sådant material bör tas fram centralt.Ett omfattande informationsmaterial har undersenare år tagits fram, framför allt inom ramen förInvest in . Projektet startade år1990 och skall enligt beslut av den 29april överföras från tillStyrelsen för Sverigebilden. Beslutet innebär attStyrelsen fr.o.m. får ett centralthuvudansvar vad gäller den fortsattapresentationen av som investeringsland.Förutom , som varit högstprioriterat, kommer då även ,och att prioriteras.Bara har publicerats, dels i februariett s.k. newsletter med information om löner,priser, EG-medlemskap m.m., dels enreviderad version av broschyren Invest in Sweden.Därutöver har informationsmaterial publiceratsmed speciell inriktning på . Vidare har ocksåett antal privata initiativ tagits, bl.a. har publicerat skriften , som kan jämföras med den avfrågeställaren nämnda skriften Investment inSweden (KPMG ).Slutligen vill jag också nämna att det inom ,med svensk medverkan, tagits fram en skrift,daterad , som utförligt behandlarSverige som investeringsland efter de förbättringarav näringslivsklimatet som gjorts, framförallt vad gäller möjligheterna till utländskaföretagsetableringar.Anf. 334 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Jag ställde denna fråga mot bakgrund av attdet har vidtagits så mångapositiva åtgärder som gör att utländska företagmåste se det som utomordentligt intressant attinvestera och etablera sig i . I min egenkommun finns en forskningsby som heter en organisation som heter nätverk,som jobbar mycket med att skapa kontakter medföretag runt om i världen. De upplever det som attdet inte har funnits och inte finns något bra aktuelltmaterial som beskriver de förändringar som harvidtagits i på senare tid.Näringsministern har redovisat att det harkommit en broschyr, tydligen ,som innehåller en uppdatering av villkoren iSverige. Därutöver har konsultföretag tagit fram enskrift som kan jämföras med den tidigare skriftenInvestment in , som skildrar hur man skallgöra affärer i Sverige.Min reflexion är att det uppenbarligen är oerhörtväsentligt att näringslivssekreterare i kommunerna,företrädare för forskningsbyar, företagsbyar ochandra som har kontakter runt om i världen fårkännedom om att detta material finns, så att detkan användas. Uppenbarligen är det ganskabråttom.Anf. 335 Näringsminister ():Herr talman! Jag har noterat om ökad information i om attmaterialet finns. Vi marknadsför materialet ganskaaktivt runt om i världen. Vi genomför systematisktinvesteringsseminarier med ett antal statsråd påolika platser runt om i världen för att spridabudskapet, göra attraktivt sominvesteringsland och för att skapa medvetenhet pådetta område.I samband med det privatiseringsprogram som ärmycket aktuellt gör vi liknande s.k. roadshows för företagen, för att ånyo markera detmycket attraktiva investerings- ochföretagarklimatet i landet. Det kan även noteras attvi har fått ettpositivt nettoinflöde av investeringskapital tillSverige, vilket är unikt i de senaste årens statistik.Anf. 336 ():Herr talman! Jag har också noterat att olikastatsråd har varit på s.k. road shows och att mångaandra företrädare för departementen har kunnatsprida denna information på olika sätt. Det ärutomordentligt positivt. Men även alla de personerute i kommunerna som har kontakt med olikaföretag är ambassadörer för i dettahänseende. De personerna måste ha kännedom omoch tillgång till material som kan sprida kännedomom som investeringsland på ett så positivtsätt som möjligt. Om även det kan förbättras trorjag att det kommer att få positiva verkningar.Anf. 337 Näringsminister ():Herr talman! Vi har noterat det önskemålet. Jagkan försäkra att det finns rikligt med materialom investeringsklimatet i . I mitt svarräknar jag upp några exempel. I samband med attprivatiseringsprorammet lanserades förra vårenoch sommaren gjorde nästan varenda störreinvestmentbank en fördjupad analys av ,som man spred till sina investerare. Vi har allanledning att fortlöpande följa och försökadistribuera den typen av information.Överläggningen var härmed avslutad.55 § Svar på fråga 1992/93:758 omförberedelserna för att avveckla kärnkraftenAnf. 338 Näringsminister ():Herr talman! har frågatmiljöministern om förberedelserna förkärnkraftsavvecklingen fortskrider enligt planerna.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Enligt energipolitiska beslut, somgrundades på den s.k. energiöverenskommelsen, ärenergipolitikens mål att tryggatillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenomfrämjas en god ekonomisk och social utveckling iSverige. Energipolitiken skall utgå från vad naturoch miljö kan bära.I energiöverenskommelsen fastslås vidare attomställningen av energisystemet måste vid sidan avsäkerhetskraven ske med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättningoch välfärd. När kärnkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan ske avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av elfrån miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser.Som mycket riktigt påpekar är ettviktigt inslag energipolitiska beslut attriksdagen skall ha möjlighet att bedöma resultatenav insatserna för energihushållning och för ny kraft-och värmeproduktion. Det förutsätts att deresultat som uppnås genom de energipolitiskaprogrammen skall redovisas till ibudgetpropositionen. Regeringen skall samtidigtförelägga förslag om de ytterligareåtgärder som är motiverade.Lena Klevenås fråga tycks bygga på ettmissförstånd, nämligen att regeringen skulle haunderlåtit att lämna sådana årliga rapporter tillriksdagen. Regeringen har emellertid i både 1992års och budgetpropositioner lämnat enredovisning av de energipolitiska programmensresultat. Underlag inför denna redovisning är denenergirapport som Närings- ochteknikutvecklingsverket, på regeringens uppdrag,, redovisar tillregeringen. Regeringens första rapportering tillriksdagen var översiktlig eftersom deenergipolitiska programmen vid det aktuellatillfället hade varit i kraft en mycket begränsad tid.I den senaste redovisningen konstaterades bl.a. attprogrammen löper i stort sett som planerat och attresultaten så här långt tycks motsvara de mål somlåg till grund energipolitiska beslut.Några omfattande förändringar i den allmännainriktningen av programmen föreslogs därför inte.Riksdagen har ställt sig bakom regeringensuppfattning i denna fråga.Anf. 339 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Jag hade ställt min fråga till miljöministern.Kärnkraften är både en miljöfråga och ennäringspolitisk fråga.Jag ställde en fråga till miljöministern i novembersom gällde ett uttalande från kärnkraftsindustrin,från Kraftsams vd, . Han hade vid enutfrågning anordnad av de politiskaungdomsförbunden sagt att industrin inte gjordenågonting för att förbereda kärnkraftsavvecklingenom man inte hade en lagstiftning på området.Miljöministern svarade då att de årligaredovisningarna skulle komma, för att vi skullekunna bedöma om det var motiverat medytterligare åtgärder.Min fråga bygger inte på ett missförstånd, utan påatt jag hade uppfattat detta med kontrollstationerpå ett helt annat sätt. Det är inte bara jag som hargjort det. Vi som litade på att kärnkraften skall varaavvecklad hade förväntat oss attkontrollstationerna hade varit tydligare, så attriksdagen verkligen hade kunnat göra enbedömning av om förberedelserna för avvecklingenfortgår enligt planerna. Det är därför jag haråterkommit med min fråga.Jag skulle vilja fråga näringsministern om han anseratt ytterligare åtgärder inte behövs, utan atttidtabellen kommer att hållas så att deredovisningar som finns i budgetpropositionenräcker för att beslutet att kärnkraften skall varaavvecklad till 2010 verkligen kommer att infrias.Anf. 340 Näringsminister ():Herr talman! Programmen har gällt enförhållandevis och är mångåriga. Enligt denutvärdering som vi har redovisat ibudgetpropositionen och som bygger på anser vi att man uppnått det resultat vikan förvänta oss. Energiöverenskommelsen har jugällt en relativt kort tid.Det finns därför ingen anledning att göraomprioriteringar eller förändringar av de programsom föreligger. De skall fullföljas enligt nuvarandeplaner.Om detta kommer att räcka eller ej lär framtidenutvisa. Vi har anledning att återkomma till detta inästa redovisning i nästa budgetproposition.Till sist vill jag ånyo markera att ocksåställt sig bakom regeringens bedömning så sent somden i år.Anf. 341 ():Herr talman! Jag läser i Näringsdepartementetsbil. 13 till budgetpropositionen en redovisning överhur kärnkraftens användning har ökat , dådet var , till 1991, då det var 77, alltså enökning . Från den omröstning omkärnkraften som vi hade har man alltså gjort enkraftig ökning.När jag tittar på prognoser , framåt, finner jag en mycket liten minskning.Jag blir orolig. Enligt den redovisning som är gjordi propositionen kommer man alltså inteatt avveckla något kärnkraftverk. När bedömernäringsministern att man behöver börjaavvecklingen för att den skall kunna ske underordnade former och vara klar ?Anf. 342 Näringsminister ():Herr talman! Den ökning av el vi får frånkärnkraften efter folkomröstningen och fram tilldags dato kan knappast vara någon överraskning.Det var exakt vad som föreskrevs i de olikafolkomröstningsalternativen. Man skulle användaden kärnkraft man hade eller som i princip redanvar färdigställd. Därav skulle enproduktionsökning kunna komma.När det gäller tid för uttag av det ena eller andrakärnkraftverket under avvecklingen är det bara attnotera att enligt energiöverenskommelsen har detstipulerats klara, konkreta krav för att man skallställa av kärnkraftverk. Det krävskonkurrenskraftiga priser, att man uppnårenergibesparingar, att man uppnår annanalternativ, miljövänlig produktion, främstkraftvärme och liknande.Anf. 343 ():Herr talman! beslutadevi om näringsutskottets betänkande när det gällerenergin. Där hade vi socialdemokrater enreservation där vi sade att programmet föreffektivare användning av energi måste successivtkompletteras och vidareutvecklas via skatter,avgifter och andra styrmedel för att ge företag ochenskilda ett kraftigt incitament till hushållning medenergi och användning av förnybara energikällor.Enligt min uppfattning sker inte detta som detbehöver göra. fullföljer t.ex. inteplanerna på sin biobränslebaserade elproduktion,eftersom det är för gott om el. Vi har ett överskottsom motsvarar två kärnkraftverk. har viett överskott av skogsråvara. Vi borde i det härläget verkligen kunna påbörja omställningen.Våra reaktorer är gamla. Jag tycker vi ärosäkra på säkerheten i dessa gamla reaktorer. Jagskulle vilja se, i enlighet med vår reservation, attregeringen vidtar åtgärder för att påskyndaomställningen.Anf. 344 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara ånyo notera att denenergiöverenskommelse som gäller mellanCenterpartiet, ochSocialdemokraterna -- mitt eget parti stodutanför -- fullföljs av oss.Detta innebär att vi inte gör något mera eller någotmindre än överenskommelsen. Vi försöker efterbästa förmåga leva upp till denna, vilket också,enligt den redovisning vi har gjort, harställt sig bakom.Det är alltså inte fråga om att har andrakrav på sig än sedvanliga kommersiella. Vi skallförsöka få fram prismässigt konkurrenskraftig el,på så god grund som möjligt försöka få framalternativa energikällor som är miljömässigt riktigaoch prismässigt konkurrenskraftiga, och vi skallgenomföra energisparprogram ochenergieffektiviseringsprogram.Anf. 345 ():Herr talman! Det gläder mig att Moderaternaövergivit sin förkärlek för kärnkraft och ställer sigbakom energiöverenskommelsen. Jag hoppas attjag kan lita på det beskedet.Anf. 346 Näringsminister ():Herr talman! Jag företräder regeringen ochregeringsförklaringen, jag företräder inte ett parti.Regeringsförklaringen har bekräftat att man skallfullfölja vad de facto-majoriteten ienergiuppgörelsen kom fram till.Överläggningen var härmed avslutad.56 § Svar på fråga 1992/93:768 om utskiftningenav aktier i riskkapitalbolagenAnf. 347 Näringsminister ():Herr talman! Bo Jenevall har frågat mig bl.a. om deföretag som efter den angivna svarstiden har ansöktom att få aktier i riskkapitalbolagen kommer atterhålla några sådana aktier.På grundval av beslut har6,från de förutvarandelöntagarfonderna förts över till tvåportföljförvaltande bolag, och , samt sexriskkapitalbolag.Den största delen av aktierna i riskkapitalbolagenhar skiftats ut till i huvudsak små och medelstoraföretag som har betalat in vinstdelningsskatt tilllöntagarfonderna. Utskiftningen har verkställts avden s.k. Utskiftningsdelegationen i enlighet medföreskrifter i förordningen (1992:1057) omutskiftning av vissa medel ur förutvarandelöntagarfonderna. erbjöds iseparata brev att ansöka om tilldelning av aktier.Enligt bestämmelserna i förordningen skulleföretagen anmäla sitt intresse senast den 16december 1992. Anmälan skulle lämnas in tillNordbanken. Förfarandet beskrevs i detalj i bl.a.bilagor till breven. Av praktiska skäl valdes att inteskicka rekommenderade brev till samtliga ca 16 000berörda företag. För att säkerställa att berördaföretag ändå uppmärksammade erbjudandetbeskrevs detta även i annonser i dagspressen.Delegationen har därefter enligt reglerna iförordningen haft möjlighet att pröva ävenansökningar som kommit in efter den angivnasvarstiden, dock . Sådanaärenden har delegationen prövat enligtbestämmelserna i förordningen. Dess beslut harinte kunnat överklagas. Delegationen avslutade sittarbete med en rapport tillregeringen.Vissa ansökningar om tilldelning av aktier harkommit in till med begäran attregeringen skulle besluta om tilldelning trots attden i förordningen angivna tidsfristen har gått ut.Regeringen fattade beslut om attavslå sådana ansökningar. Att företag som tillsäntsbrev under rätt adress av olika skäl inte harobserverat erbjudandet eller annan information omtilldelningen har således inte ansetts kunnamedföra bifall.Herr talman! Regeringen anser inte att det ärrimligt att möjligheten att få aktier iriskkapitalbolagen på nytt öppnas för de företagsom inte observerat erbjudandet och anmält sigför tilldelning.Anf. 348 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret, vilket jag tyvärr inte är vidare till freds med.Jag var tvungen att ställa frågan före den27 maj, förmodligen som regeringen satti sammanträde och fattade beslut i frågan.Både näringsministern och jag vet väldigt väl varförman satte denna extremt korta tidsfrist för dessasvar . Anledningen var att vi då räknademed och hade förhoppningen att EES-avtaletskulle träda i kraft . Eftersom dennatyp av aktieutdelning skulle vara omöjlig attgenomföra enligt regler, hade manalltså denna korta tid på sig. vet vi båda att dettyvärr inte blev något från den 1 januari.Vi har ännu inte fått något avtal, och det kan dröjaytterligare. Därför kvarstår inte skälet till att manhade så förfärligt bråttom.Näringsministern säger i svaret att man hade krävtin detta till och att man sedanförlängde det till . Det är visserligenen månad till, men vi vet alla vad den månaden frånmitten av december tar vägen.Jag kan relatera till ett fall, även om jag ärmedveten om att vi inte skall diskutera enskildafall, som kan belysa ärendet. Det gällerRederiaktiebolaget i , varsgrundare och VD tyvärr avled ihöstas. Hans hustru reste då till familjens enda sonsom är bosatt i för att trösta sig. Det fannsalltså inte någon i familjen hemma för att ta emotnågot brev eller läsa svenska tidningar. Det är ettexempel, men det finns förmodligen andra.Med hänsyn till det som jag sade om EES-avtalethemställer jag att man på dessa grunder förlängersvarstiden.Anf. 349 Näringsminister ():Herr talman! Man måste ha någon form av systemför att hantera denna typ av problem. Det var16 000 bolag av de mest skilda slag som varberättigade till tilldelning. En del hade avslutat sinverksamhet, och en del hade sålts i flera led underde gångna åren när löntagarfondssystemet fanns.Därmed skapades det ganska besvärligaförhållandet att både identifiera, finna och nåföretagen.Grundprincipen har varit att man skall ha fåttbreven. Och om det har varit troligt att man har fåttbreven och har kommit in med svaren efter den 15januari, har man inte fått någon tilldelning avaktier. Om man har kunnat hävda att breven intehar nått fram eller på annat sätt kunnat göra dettatroligt, har man även efter kunnat fåtilldelning.Jag noterar att det är oerhört få fall där man iefterhand har klagat på att man inte har fåtttilldelning när man ändå har erhållit information iupprepade brev och det dessutom har varitdagspressannonsering. Vi tycker därför att denprincip som delegationen valde och som haraccepterats av den helt dominerande delen avföretagen har varit den rätta.Anf. 350 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tycker att det viktigaste ändå äratt företagen verkligen var berättigade till atterhålla dessa aktier. Det övriga är ju formalia.Jag vill kraftigt hävda att det företag som jaghänsyftade till alldeles i allra högsta grad i såfall kvalificerar för att utgöra ett undantag i dessaregler. Eftersom jag har tagit detta företag somexempel och känner det fallet ganska väl och vet attföretaget har inlämnat sina sakskäl, vill jag anhållaom att näringsministern tar det under omprövning.Anf. 351 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara notera att vi har försöktatt upprätta en princip som vi måste hålla på,annars är vi tillbaka i ett nytt fördelningssystem avaktier. Vi är på det klara med att det finns ettganska stort antal företag som inte har utnyttjat sinrätt att få tilldelning. Men antalet klagande rör sigom något dussin företag, som anser att de borde hafått tilldelning av aktier.Uppenbarligen har det bolag som Bo G Jenevallrefererat till fått breven med erbjudande omtilldelning. Men av olika skäl har bolaget inteutnyttjat det. Vi anser att de regler som gäller föralla andra företag måste gälla även denna typ avföretag. Bolaget har ändå haft upp till två månaderpå sig att returnera breven och därmed även kunnafå tilldelning.Anf. 352 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag refererade till ett fall som jagtyckte ganska klart belyste detta. Företaget haralltså inte fått meddelandet i fråga.Näringsministern säger att det handlar om ett fåtalfall. Då tycker jag att det är orimligt att hänvisa tillprinciper. Eftersom det ändå är fråga om företagsom är berättigade till att erhålla dessa aktier,tycker jag faktiskt att man borde ta ställning fördessa företag.Anf. 353 Näringsminister ():Herr talman! Man måste ha principer som gällersamtliga företag, annars måste alla ånyo ges sammarätt. De som inkommit med klagomål kan inte gesannan rätt om man inte beviljar även dem som intekommit in med klagomål samma rätt och därmedger dem ånyo chans att få tilldelning.Den princip som har valts är att breven skall ha nåtträtt adressat. Sedan är det fråga om dessa företagvittjar sina postboxar eller inte under de tvåmånader som det var fråga om. Om de inte hargjort det och inte har tagit ställning, har de ocksåförlorat sin rätt att få tilldelning enligt den principsom delegationen valde.Jag delar delegationens uppfattning att det var enriktig princip. Gränsen måste alltid sättasnågonstans. Jag medger gärna att det alltid uppstårgränsdragningsproblem även i efterhand. Mengränsen måste ändå dras någonstans.Anf. 354 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag har stor respekt förnäringsministern och även för det principiellaställningstagandet.