prot · GG0996 · 1993-04-21 00:00:00 — Där fungerar den.I har det gjorts många och långa studier avbehandlingen av grova ''överfallsvåldtäktare''. Dethar visat sig att den kemiska kastreringen fungerarutmärkt. Det gäller fortfarande bara denna lillagrupp. Vi skall inte tro att vi kan komma åt annanbrottslighet, i varje fall inte med vetenskapensnuvarande kunskaper, med enkla medicinskamedel. Men i det fallet går det att komma åt enmycket farlig grupp med en relativt enkelbehandlingsmetod.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 172 () replik:Herr talman! Det är väl att betonarvikten av differentiering. Det är väl att man ärpositiv till den utbyggnad som verkligen har skettunder 80-talet med narkotikafria avdelningar,narkotikafria anstalter och kurser om rattfylleri ochandra brott. Det är helt klart att den utvecklingenmåste fortsätta.Jag vill peka på att det inte har gått att differentiera.Det hade kanske uppmärksammatom han hade följt utvecklingen av kriminalvårdenunder de gångna åren och vad som kommer atthända framöver. För att kunna ta emot alla harceller dubbelbelagts och intagna har fått ligga ikorridorer. Med en sådan inriktning går det inte attvar och en får möjlighet att delta ipåverkansprogram och att få vistas på ennarkotikafri avdelning. Det går inte attdifferentiera om det inte finns en enda ledig plats.Göran vet säkert att det måste finnas ettvisst antal lediga platser i systemet för att kunnaklara en differentiering.Jag har också velat påpeka att regeringensintentioner om att förlänga fängelsestraffenkommer att bidra till en helt annan ordning inomkriminalvården. Det vill till att vi ikompletteringspropositionen får förslag tillresurser till utbyggnad dels av antaletfängelseplatser, dels av de olikapåverkansprogrammen, om kriminalvården överhuvud taget skall fungera.Anf. 173 () replik:Herr talman! och jag är överensom att differentiering är viktig. Jag tror också att viär alldeles överens om att det behövs ett antal flerplatser. Det har under de gångna två åren visat sigatt flera brottslingar har dömts. Det beror bl.a. påökningen av antalet brott, och platsbristen berorbl.a. på att domstolarna har skärpt tillämpningenav lagstiftningen. Det är på sitt sätt bra ochnödvändigt. Men måste takonsekvenserna av detta. Jag antydde i mittanförande att ingalunda ärbra på att ha en framförhållning i planeringen.Politikerna har till stor del blivit lurade. Men harKriminalvårdsstyrelsen insett att det måste till ettstörre antal platser.Vidare har vi frågan om olika behandlingsprogram.Det går att ha många olika synpunkter på denfrågan. Vi skulle kunna prata länge om frågan ombehandling av missbrukare eller vård enligt 34 §.Enligt den paragrafen kan man få behandling islutet av en straffperiod, t.ex. på ettbehandlingshem.Jag träffar många av de intagna, och jag vet att deallra flesta av dem resonerar som följande. De lovarvad som helst för att få komma från anstalten. Desäger att de ställer upp på ett behandlingsprogram.Ingalunda gör de det när strafftiden är ute. Deavviker då från behandlingshemmet. Det händergång efter annan. Jag har haft klienter som i åratalhar burit sig åt så. De är obotliga. Där får vi gå in påGöthe modell med en lång inkapaciteringför att hindra att dessa personer ställer till det föross andra i samhället. Jag hoppas att BirtheSörestedt och jag kan vara överens i den frågan.Anf. 174 () replik:Herr talman! Vem har lurat vem, ?Kriminalvårdsstyrelsen planerade, i fråga om denvillkorliga frigivningen, i sin anslagsframställan för300 platser. Förslaget hade inte gått igenom om inteNy demokrati hade fått vara med och bestämma.Då blev det en helt annan inriktning av denvillkorliga frigivningen. Det gällde även behovet avett par hundra platser till.Det här för givetvis med sig konsekvenser.Konsekvenserna med förändringen av att inte ha envillkorlig frigivning vid korta straff är, att redan fördet kommande budgetåret kommer det att bli belastning på budgeten.Kriminalvårdsstyrelsen räknar med att även omgamla anstalter tas i bruk och nya paviljonger byggskommer det att bli en platsbrist.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag hör till dem som under många århar varit kritisk mot sättatt räkna. Jag hör också till dem som har varitkritisk mot de beslut som fattades i samband medden senaste socialdemokratiska regeringens sistabudgetproposition. I det beslutet bestämde man attdra ned antalet anstaltsplatser. Det var på tvärs motde strömningar som fanns i samhället när det gälldeatt ändra på systemet med de halvtidsfrigivningarsom hade gällt tidigare. Det var på tvärs motfolkviljan. Varken den dåvaranderiksdagsmajoriteten eller Kriminalvårdsstyrelsenhade någon framförhållning.Liksom många statliga myndigheter harKriminalvårdsstyrelsen haft en onödigt stor trögheti planeringen. Det har gjort att man nu litet yrvakethar upptäckt att alla platser behövs. gäller detatt från myndighetens sida ta tag i problemet och såfort som möjligt öppna gamla anstalter. I den måndet är möjligt kan paviljonger på moderna slutnaanstalter ställas till förfogande. Som exempel finnsSkogomeanstalten. Det finns en del andra anstaltermed gott om mark och där det är lätt att ställa uppextra paviljonger. Det går att med någorlundaenkla medel skapa säkra och bra platser.Anf. 176 (nyd):Herr talman! Den nuvarandekriminalvårdspolitiken har sin grund iSocialdemokraternas, som bygger på tanken att detgår att vårda brottslingar till laglydighet, dvs. attgenom vårdinsatser få den kriminelle eller den sombegått brott att sluta med det.Den andra huvudinriktningen, som moderatenGöthe pläderar för, är att brottslingarskall straffas, dvs. utsättas för någon form avobehag. De som pläderar för hårda straff har somregel liten förståelse för att människor också kanbehöva vård eller positiva insatser som gerrehabilitering.Det finns grundläggande skillnader mellan de tvåsynsätten, men de har ett gemensamt, oavsett omdet är fråga om vård eller straff, och det är att denenskilde individen blir ett objekt för en vårdapparateller en straffapparat. Objektiviseringen innebärett slags avhumanisering. Från att ha varit ettsubjekt, en person bland andra människor, blir objekt, ett föremål, som skall vårdas ellerstraffas.Forskningen visar helt klart att fängelsestraff avtraditionellt slag inte leder till något positivt utansnarast till ökad brottslighet och återfall i brott. PåÖsteråkersanstalten har man prövat en annan formav fängelsevistelse som bygger på motivation ochaktivitet från den intagnes sida för att komma tillrätta med sina problem, narkotikaproblemen. Detråder ingen tvekan om att resultaten avverksamheten är mycket positiva.Personlig frihet och hänsyn till andra ärgrundläggande för Ny demokrati. Vad innebärdetta för kriminalvårds- eller straffpolitiken?Personlig frihet, herr talman, medför ocksåpersonligt ansvar. Den som begår ett brott skallsjälvklart ta personligt ansvar för sin handling meninte bara det. Han skall också ta personligt ansvarför sin rehabilitering eller förmåga att ifortsättningen leva laglydigt. I det personligaansvaret ligger dessutom att betala skadestånd tillbrottsoffret eller på annat sätt reparera den skadasom brottet medfört.Med personligt ansvar för den egnarehabiliteringen eller förmågan att leva laglydigt ifortsättningen menas helt enkelt att den enskildeindividen inte längre skall ses som ett vård- ellerstraffobjekt som blir föremål för vård- ellerstraffapparatens göranden och låtanden utan somen person, ett subjekt, med egenrättshandlingsförmåga inom vissa rimliga ochbestämda gränser.Det personliga ansvaret innebär också ett ansvarför resultatet, dvs. den enskilde individen har ettansvar för ett lyckat resultat. Jag skall , herrtalman, utveckla min ståndpunkt med ett antalexempel.En narkoman begår brott, t.ex. stölder, vilket i alltväsentligt kan förklaras av narkotikaberoendet.För narkomanen blir brott ett sätt att finansieramissbruket. Ett traditionellt fängelsestraff innebäratt missbruket och därmed sammanhängandebrottslighet upphör för . Efter avtjänat straffåterupptar personen i fråga brottsligheten.Narkomanen kan ha ett eget intresse, egoistiskt omman så vill, att bli fri från beroendet, eller ocksåkan man skapa ett sådant intresse, en motivation.Narkomanen har att välja mellan att rehabilitera sigeller att vistas en viss i fängelse. Omfängelsestraffet sätts tillräckligt långt, kommersjälvbevarelsedriften, egoismen, att genarkomanen ett tydligt motiv för att välja en annanpåföljd än just fängelse.Alternativ till fängelse kan för narkomanen varakontraktsvård, dvs. att narkomanen förbinder sigatt genomgå en viss vård eller skyddstillsyn medvårdföreskrift, vilket är möjligt att döma till redanmed nuvarande lagstiftning, eller andravårdalternativ som syftar till att komma åt denyttersta orsaken till brottsligheten.Valet kan också stå mellan på t.ex.Österåkersanstalten eller på en annan''kåk''. Den som inte är motiverad eller den sommisslyckas, dvs. visar sig inte vara motiverad, skallsjälvfallet sitta av det längre straffet.Fängelserna skall också erbjuda arbete mot rimliglön, eventuellt marknadsmässig, så att intagna kantjäna pengar till att betala skadestånd ellerkostnader för vistelsen. Den som visar sig inte varamotiverad eller som inte vill rehabilitera sig och därdet finns en inte obetydlig risk för återfall i brottskall kunna dömas till internering, som innebärfängelse på obestämd tid.För brottslingar som inte är beroende av narkotikaeller alkohol eller när missbruk inte grundarbrottsligheten kan man tänka sig andra möjligheter,t.ex. fängelse med samhällstjänst. Ellervarför inte elektronisk övervakning i hemmet, ettslags husarrest?För sexualbrottslingar bör man inte varafrämmande för s.k. kemisk kastrering. Metodenhar använts även i med framgång.Sexualbrottslingen får välja mellan kemiskkastrering eller internering, om det anseserforderligt, eller fängelse på viss tid.Rattfyllerister bör ges möjlighet att välja mellanvård mot alkoholberoendet och fängelse, dockbetydligt än den nuvarande månaden.För att åskådliggöra resonemangen har jag använtvissa typer av brottslingar. Det bör inte läsasbokstavligt utan skall uppfattas som principiellaresonemang om hur straffrätten skall kunnaförändras. Självfallet finns det brott som är såallvarliga att annan påföljd än fängelse inte kankomma i fråga. De föreslagna förändringarna syftartill att bryta det dödläge somkriminalvårdsdebatten befinner sig i sedan lång tid.Herr talman! sade i sitt anförandeatt han gick över tiden . Jag hoppasatt talmannen har viss förståelse för att jag ämnardra över.Anf. 177 när man efteranmäler sig är tyvärr intelängre än sex minuter.Anf. 178 ():Herr talman! Det är angeläget att vi kommer tillklarhet om vad förändringen medvisitationspatruller kommer att innebära. Det harföranlett Ny demokrati att avge en reservation,nr 10. Jag har tidigare nämnt om den.För att som sagt få klarhet i hurKriminalvårdsverket avser att effektiviseranarkotikabekämpningen, spaningen efternarkotika i fängelserna, samt andra ting har jagefter förfrågan fått ett alldelesfärskt meddelande från . Jagläser högt ur denna PM:''Vårt uppdrag från riksdag och regering är klart. Viskall sträva efter anstalter helt fria från narkotika.Varje annat mål vore absurt.Kriminalvårdsverket har fått resurser ochregelsystem för att göra detta möjligt. Det måsterimligen ankomma på myndigheten att välja metodoch att anpassa metoderna efter både målet omnarkotikafrihet och kravet på ett effektivtutnyttjande av skattemedel. Pengarna kommer nuatt fördelas till regionerna med uppgift att ökaeffektiviteten i narkotikabekämpningen.Regioncheferna kommer att få ett särskilt uppdragavseende disposition av dessa pengar men ocksåavseende vilka ytterligare ökade insatser motnarkotika som planeras. Detta uppdrag skallredovisas till den centrala myndigheten (sammakrav har för övrigt regeringen lämnat tillKriminalvårdsverket i sina verksamhetsdirektiv).För de tre s.k. grupp 1-anstalterna avsätts särskildamedel som gör att dessa kan bedriva ett förstärktsäkerhetsarbete också utöver insatserna motnarkotika. Det är för dagen inte klart på vilket sättregionerna kommer att lösa sitt uppdrag.Underhand har erfarits att metoden för att ökasärskilt visitationsarbetet hos baspersonalen i förstahand kommer att bli information, utbildning ochkontroll. Man kan utgå från att de personer som nuingår i patrullerna kommer att engageras i dettaarbete, -- -- -- . Eftersom främst resandet minskarkommer den sammanlagda tiden för visitation ochandra kontroller att kunna öka på alla anstalter. ''I promemorian står vidare att av de 23 tjänsternautgörs 7 av hundförare. Sammanfattningsvis sägsatt dagens resurs, som är , 23personer och 7 hundar, också kommeratt fullt ut användas i kampen mot narkotika.Förändringen innebär att samhället skall kunna fåut större effekt av resurserna och minskadnarkotikaförekomst på anstalterna.Anf. 179 (nyd)replik:Herr talman! Tyvärr verkar förslaget vara en renskrivbordsprodukt när det gällervisitationspatrullerna. Det riskerar att försämraresultatet om det genomförs, dvs. narkotikakommer att flöda mer okontrollerat på anstalten.Att slå sönder en effektiv expertorganisation är heltförkastligt. Man måste ta hänsyn till nyttan medvisitationspatrullernas verksamhet. Den föreslagnaorganisationsförändringen är ett hot motriksdagens och regeringens uppställda mål attminska narkotikan på landets fångvårdsanstalter.Det finns alltid en risk att man teoretiskt kan påståatt man genom olika organisationsförändringarminskar olika problem. När det gällernarkotikaförekomst är det naturligtvis enkelt att tabort den organisation som gör beslagen ochdärigenom statistiskt påvisa att narkotikan minskarpå anstalterna.Det var mycket intressant att höra om GöranLindblads femtonåriga erfarenhet och när hantalade om den tröghet och yrvakenhet som finnsinom . Det är denna orosom jag känner inför beslutet om att man skallomorganisera visitationspatrullerna.Anf. 180 () replik:Herr talman! kallade detta fören skrivbordsprodukt. Det är klart att man kansätta det epitetet på allt som är skrivet. Man kansäga dataterminalprodukt också.Men har ju faktisktfunderat igenom den verklighet man lever i meddenna visitationspatrullering. Den utgörs av 23tjänster, varav 7 är hundförare, till en kostnad av 8miljoner kronor. Man har funnit att det är dyrareän vad själva nyttan kan motivera.Det är alltid så i en verksamhet, både i näringslivetoch hos myndigheter och annan offentligverksamhet, att efter en del år tappar man tempo,det blir lätt statiskt och man blir ganska invand i ettvisst mönster. Dessutom innebär det här ett mycketomfattande resande, dvs. det blir storareskostnader och traktamenten.När nu gjorde sitt inlägg tyckte jag mig höraen ren innantilläsning från fackets kompendier ochpromemorior. Det är ett försvar för att just den härtypen av visitationsverksamhet skall fortsätta.Facket kan väl ha rätt i någon del också. Det ärderas sak att plädera för någonting som de tror på.Jag är något förvånad över att de, åtminstone vidbesöket i justitieutskottet, var så fastlåsta i det somman kan kalla en konservativ tillvaro.Här har alltså , som nusannolikt får berättigad kritik för tröghet, plötsligtkommit att framstå som en utomordentligtexpansiv, radikal och kreativ myndighet.Anf. 181 (nyd)replik:Herr talman! Ja, visst var det en viss innantilläsningav det material vi fick från den fackligaorganisationen om visitationspatrullerna.Ett annat inslag i den här saken som man oftaglömmer bort är att visitationspatrullerna fårväldigt många tips från olika håll. De samarbetarmed polisen. Jag vet själv av egen erfarenhet inte kan ha dessa kontakter generellt, utanman vänder sig till en viss begränsad klick avbefattningshavare som man känner sedan mångaår. Det gör att man får effektivitet i det hela. Det ärden här genomarbetade arbetsmetoden somkommer att försvinna därför att man kommer attslå ut detta på anstalterna. Då blir det litetopersonligt. Det är den stora risken med attförstöra den här organisationen.Verksamheten skall naturligtvis effektiviseras. Manskall se till att man inte har övertid osv. Det är eneffektiviseringåtgärd som kan vidtas medvisitationspatrullens nuvarande organisation, ochgenom den kan man tjäna pengar.Herr talman! Eftersom jag fick förkortad tid vill jagockså passa på att nämna våra reservationer. Vi haren mängd reservationer i det här betänkandet. Vistår givetvis bakom dem, men för att vinna tid yrkarjag bifall till reservationerna 6, 8, 9 och 10 i dettabetänkande.Anf. 182 ():Herr talman! Det blir en kort replik på anförande. Det gäller detta med kemiskkastrering. säger att den haranvänts med framgång. Den har använts iDanmark, och det är därifrån som det nu kommerstark kritik och ifrågasättande av just kemiskkastrering.Att det finns en liten grupp klart sjuka personersom bör hållas inlåsta för psykiatrisk vård är en sak.De behöver också olika behandlingar medpsykofarmaka. Men man är helt fel ute om man troratt man löser problemen med våldtäkter genom attförorda att vi skall införa kemisk kastrering.Anf. 183 (nyd)replik:Herr talman! Jag reserverar mig för att det harprövats i . Det kan vara så att det är frågaom . Det är riktigt.Jag tycker att vi har fått en utmärkt föredragning avGöran . Jag tror inte att har lyssnat och tagit till sig det GöranLindblad sade om den kemiska kastreringen. Detrör sig om en mycket liten grupp där den härmetoden kan användas. Erfarenheterna från andraställen där man har prövat det här är faktiskt väldigtgoda, när det gäller denna lilla grupp.Jag är mycket glad att jag fick den härföredragningen av . Den harkanske skingrat en del frågeställningar kring detta.Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag undrar om harläst rapporter från användningen av kemiskkastrering i . Jag ifrågasätter det.Anf. 185 (nyd)replik:Herr talman! Jag kan direkt svara på det. Det harjag inte gjort. Jag överlät den bedömningen tillGöran som är mer insatt i detta än vad jagär. Såvitt jag hörde sade han att de här metodernaföll väl ut i och USA.Anf. 186 ():Herr talman! lyssnade kanskeinte helt på mig när jag talade om regionerna ochKriminalvårdsstyrelsen.Från har jag erfarit -- jag kannog lugna när det gällervisitationspatrullerna -- att man kommer att ta tillvara den kunskap som finns inom det s.k. Svartagänget. Inom , och sannoliktblir det likadant inom de andra regionerna,kommer man att utse en ur Svarta gänget som chefför den nya visitationsverksamheten.Man kommer att upprätthålla en kontinuerligkontakt med och med den vanliga polisen.Det är samma personer som kommer attupprätthålla den kontakten som har varit falletunder den nuvarande visitationsverksamheten. Härblir det faktiskt en ren effektivisering när man gören decentralisering.Jag har uttryckt kritiska synpunkter motKriminalvårdsstyrelsen, men jag har desto störreförtroende för kriminalvårdens regioner. Där ärman faktiskt förutseende och framåt på ett heltannat sätt genom det beslut som kammaren kloktnog fattade för ett eller . Dåförändrades kriminalvårdens organisation ochriksanstalterna lades in i regionerna och regionernaslogs ihop till litet större enheter. Genom det fickman faktiskt en betydligt effektivare myndighet.Det är detta man nu utnyttjar även ivisitationsverksamheten. Därmed kan vi kanskelämna den.När det sedan gäller synpunkterpå den kemiska kastreringen vill jag till BerithEriksson och i viss mån till säga,att kemisk kastrering visst används i fastinte på det sätt som man gör i eller ,dvs. att det ingår i påföljdssystemet. Det används iSverige med framgång på frivillig väg. Jag kännertill detta. Jag skulle om det hade varit möjligt,vilket det förstås inte är, kunna namnge ett antalsvåra våldtäktsmän som behandlas med dessamedel och som går omkring bland oss andra isamhället utan att återfalla.Detta är en mycket bra och effektiv metod fördenna lilla speciella grupp. Man låter alltså dessapersoner välja mellan inlåsning i psykiatrisk vårdeller att man ger dem denna medicinskabehandling.När det gäller begreppet psykofarmaka, är detta endrog som påverkar hjärnan. Man skulle ocksåkunna räkna in alkohol under psykofarmaka. Detär svårt att definiera det begreppet. Dennabehandling är en form av psykofarmakabehandlingdär man dämpar en drift som man har till följd aven felaktig eller för kraftig hormonutsöndring.Anf. 187 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill till säga attdet trots allt uppstår problem med förtroendetmellan personalen och de intagna på sammaanstalt. Först skall personalen vinna den intagnesförtroende. skall den, som LiisaRulander sade i sitt anförande, göraintegritetskränkande undersökningar för att hittanarkotika. Många har sagt att detta kommer att bliett problem.Herr talman! Det var skönt att höra att jag inte varhelt fel ute. Också jag hade för mig att metodenanvänds i . Det var bra att få det bekräftat,så att vi inte anklagas för att överdriva saker ochting. Jag skulle inte ha sviktat. Jag är som regel vanatt ha ordentligt på fötterna när det gäller depåståenden jag kommer med.Anf. 188 ():Herr talman! Det har faktiskt gått mig förbi att mananvänt kemisk kastrering i . Däremot är jagmycket medveten om att man har använttvångssterilisering mot kvinnor, och det av socialaskäl, under en mycket . Det har varitmycket ingripande. Man har också använtlobotomi.Det finns väl någon anledning till att man slutademed kemisk kastrering i , och det var säkerten mycket skälig anledning.Anf. 189 ():Herr talman! förstår jag inte riktigt BerithErikssons resonemang. Man skall självfallet inteägna sig åt stympande åtgärder som kastreringareller lobotomi. Det är fullständigt främmande. Detvar som man ägnade sig åtsådant.Det vi talar om och kallar för kemisk kastrering ärett ingrepp som sker fullständigt frivilligt. Man äröverens om att det antingen blir fråga om inlåsningeller fråga om detta. De som behandlas i är inte föremål för inlåsning. De kommer självaalldeles frivilligt till doktorn och säger: Hjälp migsnälla doktorn. Jag vet att jag annars kommer attfortsätta att överfalla kvinnor.Detta fungerar alldeles utmärkt för dessa män. Deskulle annars vara farliga, var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Anslag till rättshjälp, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU26 Anslag till rättshjälp m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 190 ():Herr talman! Innan jag går in på desocialdemokratiska reservationerna vill jaguttrycka vår glädje över att justitieutskottet avseratt fördjupa sitt arbete i vissa frågorpå rättshjälpsområdet. Då kommer utskottet pånytt att ta upp frågan om rättshjälp vid bodelning,ett önskemål som finns i två socialdemokratiskamotioner. var rättshjälpen vidbodelning alltför generös, men jag betvivlar attlagstiftaren avsett att lagen skulle bli så restriktivsom den nu är i praxis.I reservation 2 anser vi att det finns utrymme förbesparingar när det gäller biträdesersättningarna irättshjälpssystemet. fastställdeHögsta domstolen att skälig timersättning tilloffentlig försvarare skall höjas till inkl.moms. Hur Högsta domstolens beslut kommer attpåverka ersättningar i rättshjälpsärenden är inteklart. Efter beslutet godkändeRättshjälpsmyndigheten en timkostnadsersättningpå till de biträden som yrkade på den högreersättningen och inte som tidigare 890 kr.Detta har överklagat tillRättshjälpsnämnden, och man menar att Högstadomstolen ännu inte prövat ersättningen tillbiträden enligt rättshjälpslagen. Beslutet kandärför enligt mening inte gesräckvidd utöver det område beslutet direkt avser,nämligen ersättning till offentlig försvarare.Domstolsverket anser att en ersättning på tillbiträden på rättshjälpsområdet är skäligt.Rättshjälpsnämnden kommer attbehandla överklagande.Än en gång vill vi kräva att justitieministernuppfyller sitt löfte i budgetpropositionen i januari1992 där hon säger:''Jag avser att tainitiativ till överläggningar med SverigesAdvokatsamfund i denna fråga.''