prot · GH0917 · 1993-10-28 00:00:00 — Man kaninte säga att utredningen framför exakt det förslagsom sedan kommer i en proposition, även om detibland framställs som om det vore på det sättet.Utredningar är till för att vi skall få underlag för attföra en ordentlig diskussion.Jag måste säga att jag föredrar synpå den här frågan, nämligen att man kan kommafram genom att ha kontakt med organisationer fördem som använder snöskotrar. Jag har faktiskt varitpå i och tagit del av dessförslag.Jag måste i alla fall säga här att jag finner detsympatiskt att göra det möjligt att utvidgabeståndet av skoterleder. Som det är harmånga människor inte någon led att åka på alls, ochdå är det ju väldigt svårt för dem att avgöra var detär lämpligt eller olämpligt att åka.Det är klart att skoterleder innebär en styrning. Detär också ett sätt att få människor att hålla sig därman tycker att det är lämpligt att vara. Vi skallnaturligtvis diskutera möjligheterna att ta utavgifter. Det är väl rimligt att de som har intresseav att åka snöskoter även är med ochbetalar uppbyggnaden av skoterlederna. Dendiskussionen för vi ju i alla andra sammanhangockså.Jag tycker att det är intressant att diskutera fråganutifrån de synpunkterna. Ju mer villiga vi är attsamarbeta, desto mindre regleringar behöver vi isamhället. Det är viktigt att komma ihåg.Det finns andra intressenter än snöskoteråkare ochde som vandrar och åker skidor i fjällen. Jord- ochskogsbrukare och renägare är också intresserade aven viss reglering av snöskoteråkning, somde använder skotern som arbetsinstrument. Det ärviktigt att lyssna till dem också. Regeringen hartillsatt en särskild utredning för detta. Om man farhur som helst på åkrarna uppkommer det skadorsom gör att en aktiv jordbrukare inte kan användasina åkrar på rätt sätt , eftersom det tjälarpå de ställen där man far fram med skoter väldigtmycket.Många synpunkter och intressen skall vägas in. Jagvill sluta med att säga att fritidsbullerutredningenhar lagt fram förslag om särskilda uppdrag.Länsstyrelserna i de fyra fjällänen har t.ex. fått iuppdrag att utreda och lämna förslag om hur mankan lösa denna fråga och koppla den till frågan omhastighetsbegränsningar. Utredningen anser attVägverket skall starta demonstrationsprojekt ochse över det tekniska osv. Utredningen anser inte attallting är klart bara för att det har lagts fram ettförslag.Anf. 94 ():Herr talman! Jag vet mycket väl hur en utredninggörs och hur remissinstanserna fungerar. Jag vet attdet tar sin tid innan jobbet är färdigt. När detkommer alltför märkliga utredningsförslag händerdet att regeringen markerar en inriktning utan attåterge detaljerna. Det är ganska vanligt. Det voreväsentligt att så sker också i detta fall, eftersomdebatten går i så höga vågor.Vad gäller val av remissinstanser reagerar jag inteöver att kommunerna och länsstyrelserna har fåttvara med. Det tycker jag är bra. Det jag reageraröver är att man inte ger alla hundratalsskoterklubbar en chans att vara med. Bara i mitt länfinns det nära hundra skoterklubbar, och i helaNorrland finns det flera hundra stycken. Deföreträder en klar part. Man borde ha sett till attfler aktiva, som gör mycket för trafiken och byggerupp skoterleder, kunde få vara med i jobbet.Jag skulle kunna ägna mycket tid åt attkommentera den syn som iNorrbotten har på frågan. Låt mig bara konstateraatt de uttalanden som länstyrelsen gjorderesulterade i en tidningsdebatt. Många ansåg attlänstyrelsen var okunnig i frågan. Jag instämmermed dem. Även om i länfattar många bra beslut görs det misstag ibland, ochdet här är ett sådant.Om man är angelägen om att hitta en bra lösningpå denna fråga -- det tror jag att är --måste man lyssna till de grupper som sitter innemed kunskaperna.Görel Thurdin känner till att vi har gott om plats iNorrland. Mitt län utgör en fjärdedel av landetsyta, och av befolkningen bor där. Att manskulle börja jaga livet av dessa skoteråkare ochkolla vilka hastigheter de håller på dessa enormavidder framstår som ett abstrakt skämt i någonform. Det är ogenomförbart. Om ett sådant förslaggenomförs skapar man en mängd lagöverträdare.Jag kommer så väl ihåg hur vi har diskuterathastigheter i trafiken . Jagantar att också är medveten om dendebatten. Det infördes olikahastighetsbegränsningar för motorfordon påvägarna . Man experimenterade ettantal år, men upptäckte sedan atthastighetsbegränsningarna överskreds mycket oftaeftersom förarna inte var motiverade att hålla dehastigheter som infördes. Vi skall akta oss väldigtnoga så att inte samma sak händer vad gällerskotertrafiken.Det gäller att vinna förståelse bland de skoterägareoch bland de grupper som företräderskoterintresset i om vi skall kunna få framett verkligt balanserat förslag. När jag hör GörelThurdins inlägg är jag inte så säker på att honförstår det.När sedan säger att hon föredrarStina syn på frågan blir jag verkligt orolig.Stina predikar för en avgift på skotrar.Räcker det inte med de avgifter som finns ?Det är otroligt dyrt inte bara att köpa utan också attframföra en skoter. Hur skall trafiken se ut iframtiden om man inför särskilda avgifter för attframföra skotrarna?Jag tycker att det är dags att klararut hur hon skall ha det på dessa punkter, även omdet arbete som pågår inte är helt färdigt.Anf. 95 ():Herr talman! Förslaget om avgifter för skotrar ärfaktiskt framtaget i gott samarbete medskoterklubbarna. Det finns ganska mångaregistrerade skotrar i landet -- 150 000 -- och vi harräknat ut hur mycket positivt det skulle kunna geom man tog ut en avgift för varje skoter.Åtminstone skoterklubbarna i tyckeratt det är ett bra förslag, och de jämför sig medjägarna.Man får inte försvåra för folk som bor i dessatrakter genom att skapa restriktioner som gör detomöjligt för dem att använda sig av snöskotern iyrkeslivet. Skotern är ett mycket bra redskap.Det spelar ingen roll vad vi stiftar för lagar -- detfinns alltid folk som anser att lagar skall överträdas.En lag utgör i alla fall ett stort hinder och är en hjälpför många att leva förnuftigt. Somliga behöverfaktiskt en lag att hålla i handen.Det är inte säkert att det som passar i den ena delenav landet passar i den andra, fru statsråd. Jag vetinte om det råder andra förhållanden och finnsandra möjligheter i än i andraNorrlandslän.Jag tycker att det är ganska självklart att det skallfinnas hastighetsbegränsningar för snöskotrar. Detär vi eniga om i också.Bullret är ett problem också för yrkestrafiken. Jagantar att det i propositionen läggs fram förslag tillhur man skall komma åt de störningar som flygplan,skotrar och andra motorfordon som t.ex. används irennäringen och även i ett seriöst friluftslivåstadkommer.Jag vill fråga när man kan tänka sig attpropositionen kommer.Anf. 96 (nyd):Herr talman! tog upp detfaktum att länstyrelser, kommuner ochRikspolisstyrelsen fungerat som remissinstanser,men att de skoterklubbar som finns inte tillfrågats.Det är nog det som upprör väldigt många.Jag är jämte, bor i och företräderVästernorrlands län. Jag kan prata om väldigtmånga saker som rör dessa län.Jag vill kommentera det säger om attlägga på ytterligare en avgift på skotertrafiken.Regeringen höjde bensinskatten. Jag hörde till defå som tyckte att bensinskatten inte skulle höjas. Vivar tre stycken som skrev motion om det. Vi troddeatt det skulle drabba glesbygdens folk, just därföratt man åker väldigt mycket skoter där.Det finns ungefär 45 000 skotrar i ochsom sagt 150 000 i hela landet. Människorna däruppe tycker att det är ett övergrepp frånmyndigheterna att de inte tillfrågas och att detföreslås pålagor. Det är, som , dyrt med skotrar. Bensinen kostar väldigtmycket. Att lägga ytterligare avgifter påskoteråkandet upplevs nog som maktmissbruk.Vad gäller det som sist anfördes beträffande lagarvill jag säga: Visst är det bra att ha lagar. Det germarkeringar av vad samhället accepterar. Men detfinns också en risk att det uppstår en omoral. Finnsdet ingen möjlighet att se till att dessa lagarefterlevs, struntar människor i dem. Man skall noginte införa lagar vars efterlevnad det inte finns enrealistisk chans att kontrollera. Att övervaka 45 000snöskotrar i är rent praktiskt enomöjlighet, även om inte alla kommer att köras förfort.Det skulle vara intressant att få höra närpropositionen kommer att ligga på riksdagensbord.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Vad jag menade med att jag föredrogStina sätt att tackla frågan var att honkom med ett konstruktivt förslag. Eftersom ävenSten-Ove säger att vi skall lyssna på allai denna fråga, tog jag mig rätten att lyssna även påStina . Jag har därmed inte sagt att detabsolut skall bli så som hon har föreslagit. Vad StinaEliasson diskuterar är frivilliga överenskommelser.Det kan inte sägas vara fråga om maktmissbruk, omdet är önskemål från skoterklubbarna själva somkommer upp till diskussion.Vi får nog anledning att återkomma till dennadiskussion. Jag har bara refererat till en endaremissinstans av 109, och det är mångaremissinstanser från som återstår.Man kan dock konstatera att vi här faktiskt har ettstort problem. i skrev isomras till och beskrev hur dethade varit . Det hade åkts väldigtmycket just där det var förbjudet att åka. Förbudenär kopplade bl.a. till djurlivet och rennäringen.Många som kanske rent turistiskt åker i fjällen taralltså inte sådana hänsyn. Man måste skilja ut deregioner som används turistiskt och där styramänniskors vistelse till områden där de får vara,inte dit där det är förbjudet att vara med snöskoter.Vi har haft dåliga möjligheter att kontrollera detta,eftersom vi inte har haft några övervakare. Vi harfått uppgifter från polisen om detta, och det harvisat sig vara rent omöjligt att klara uppgiften. Jaghåller med om att om vi inte har några möjlighetertill kontroll eller styrning, blir det svårt attupprätthålla en förbudslagstiftning. Det blir så omingen vill efterleva den och om ingenting händernär man inte följer den.Det är mot denna bakgrund nödvändigt med ettsamarbete. kommer underhösten att lägga fram förslag till förordnanden ochutbildning av naturvårdsvakter, som skall ha en vissöverblick över känsliga fjällområden. Det ärspeciella trakter som då är aktuella.När det sedan gäller snöskoterns rent tekniskautformning nämnde jag i mitt förra inlägg attutredningen har föreslagit att skall få iuppdrag att studera de tekniska möjligheterna attbegränsa bullret. I detta arbete måste mannaturligtvis samarbeta bl.a. med tillverkarna. Jagutgår från att man har kontakter för att se vilkamöjligheter som finns att begränsa t.ex. buller. Detär i vissa områden för mycket buller undersemester- och ferietider när människor kommerupp i fjällen och åker omkring där. Jag tycker att vikan utgå från att någonting måste göras.Sten-Ove menade att alla de enskildaskoterklubbarna bör kontaktas. Naturligtvis kan viskicka ut en inbjudan till alla dessa, men även om viinte är rädda för att utöka antalet remissinstanser,tycker jag ändå att om klubbarna harorganisationer som företräder dem, måste vi kunnalita på att dessa i sin tur lyssnar på sina medlemmar.Det är ju så vi har arbetat i sedan lång tidtillbaka.Men är varenda skoterklubb välkommenatt skriva brev till departementet för att redovisasina åsikter. Man tänker kanske inte så mycket påden möjligheten i samband med att utredningarpågår. Man kan skriva till utredningen, och mankan tala med utredare. Man kan skriva till detdepartement som skall lägga fram propositionen,medan detta arbetar med frågan. På det sättet kanman bli mer aktiv. är självvälkommen till departementet, så att vi också därkan diskutera dessa frågor allteftersom remissvarendroppar in och vi får mer och mer av intressantaförslag som kan leda till en bra avvägning.Vi har ju nu kommit något längre iutredningsarbetet och in i remisstiden, men jagmåste ändå kanske göra er besvikna genom att sägaatt jag inte kan föregripa remissinstansernasyttranden och säga att det nu skall bli på ett visstsätt eller hur jag tycker att det skall bli. Jag tyckeratt man skall känna att man kommer till rätta medproblemen med de förslag som man lägger fram.Det skall inte upplevas så, att vi bara utfärdarförbud och begränsar människors frihet att vistasoch röra sig ute i naturen.Sten-Ove tog bl.a. upp dehandikappades problem. Jag har full förståelse föratt människor har behov av att röra sig i glesbygdenmed hjälp av t.ex. snöskoter.Jag tror också att ett bra sätt att arbeta är attanlägga snöskoterleder. Det är en fördel omåtminstone den stora strömmen av snöskoteråkarestyrs in på snöskoterleder. Jag är ganska övertygadom att de kommer att använda snöskoterleder omman anlägger sådana, på samma sätt sommänniskor i fjällområden och i naturreservatanvänder vandringsleder, om det finns sådana. Dentypen av styrning är viktig att diskutera.Anf. 98 ():Herr talman! Också jag tror att det är viktigt för attklara detta problem att man träffar frivilligaöverenskommelser med de skoterklubbar somfinns. Vi kan se på erfarenheterna frånmotorcykeldiskussionerna sedan.Dessa slutade med att man kom överens medföreträdare för branschen och förmotorcykelorganisationerna att de skulle ordnafrivillig träning osv. Det utföll mycket bra, ochdetta är sannolikt en av anledningarna till attolyckorna på det området har sjunkit kraftigt.Det är viktigt att komma fram till frivilligaöverenskommelser med de berörda, i stället för atttvinga på dem en rad förbud och avgifter för attbegränsa missförhållanden.Som statsrådet själv nämnde överträds redan i dagen del förbud, och vi vinner då ingenting på attinföra fler förbud. Redan efterlevnaden av debefintliga förbuden är svår att kontrollera. se på de svårigheter som polisen har att meddagens resurser kontrollera hastigheterna påvägarna. Det säger sig självt att det inte kommer attfungera om polisen dessutom skall ge sig ut iterrängen för att kontrollera hastigheter. Det ärdärför viktigt med frivilliga överenskommelser.Nu svarar inte på den fråga som hontidigare fått om när ett förslag kan komma. Detvore bra om hon kunde ge en indikation om ungefärnär ett förslag kan komma. Jag har naturligtvis denförhoppningen att i detta förslag besynnerlighetersom hastighetsbegränsningar och inskränkningar ivåra möjligheter att köra i vår egen natur ochfjällvärld skall vara bortsopade. På det sättet kan vifå till stånd en värdefull dialog med dem som finnspå detta område.Vi skall inte lägga förbud och avgifter påmänniskors axlar -- då kommer det inte att fungera.Då får vi bara en mängd lagöverträdelser. Tänk pådet, !Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Jag fick en fråga, och jag vill svara påden. Jag har egentligen gett besked i mitt tidigaresvar. Jag framhöll där:''Utredningens slutbetänkande bereds förnärvarande inom med sikte på attförslag skall lämnas till . ''Remisstiden utgår , och vi arbetar medremissvaren. Vår inriktning är att kunna lägga framförslag före jul.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1993/94:12 omåtgärder mot brottAnf. 100 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder regeringen avser att vidta för attminska den grova brottsligheten, komma till rättamed det oprovocerade gatuvåldet, komma åt denekonomiska brottsligheten, uppnå målet om en 85-procentig beläggning vid vårakriminalvårdsanstalter och åstadkomma eneffektivare polisverksamhet. villockså veta om dubbelbeläggningen vid våraanstalter kommer att fortsätta.Också har interpelleratangående kriminalpolitiken. Med hänsyn tillinnehållet i interpellationerna har jag funnit detnaturligt att redogöra för regeringens mer allmännakriminalpolitiska överväganden i samband med attjag besvarar interpellation.Jag vill inledningsvis framhålla, att alla åtgärderregeringen har vidtagit och kommer att vidtasammantaget har målet att minska brottslighetenoch öka tryggheten. Kampen bedrivs därför överhela det kriminalpolitiska fältet. Med en bibehållenhelhetssyn på kriminalpolitiken blir det därför svårtatt svara enbart utifrån de frågorsom ställs och som bara berör vissa delområden.Självklart delar jag oro när detgäller bl.a. den grova våldsbrottsligheten och denekonomiska brottsligheten. I regeringsförklaringenslås också fast att all brottslighet skall bekämpasmed kraft.1980-talets kriminalpolitik var behäftad med storabrister. Den utarbetades i väsentliga delar undermotstånd från de borgerliga partierna i ,och den utformades ofta utifrån brottslingensperspektiv och inte utifrån den brottsdrabbades.Det allmännas reaktion genom straffet skall varatydlig och komma i första rummet. Men det innebärinte att verkställigheten av fängelsestraffet skallvara utan vårdande inslag. ochoppositionen kan knappast klaga på att regeringenhar varit passiv när det gäller att vidta åtgärder motbrott, även om vi valt en annan väg mot ett som jagförstår gemensamt mål att minska brottsligheten.Ett antal författningsändringar och organisatoriskaförändringar har redan genomförts, och andrasådana åtgärder är på väg att genomföras steg försteg inom rättsväsendet för att vi skall komma tillrätta med brottsligheten.Organisationsförändringarna gäller i första handPolisen och har till syfte att öka effektiviteten iarbetet. Inom ramen för det rationaliseringsarbetesom skall bedrivas inom polisväsendet underinnevarande och kommande budgetår görs sålundaorganisationsförändringar i syfte att närma polisentill människorna i samhället. Polisen kommer i detlokala perspektivet att arbeta närmaremänniskorna och mer problemorienterat än vadsom har varit fallet . Vid Stockholmspolisenhar man nått mycket goda arbetsresultatmed den problemorienteradenärpolisverksamheten. En aktiv och synligpolisverksamhet på det lokala planet är enligt minmening det bästa sättet att komma till rätta medgatuvåld och annan kriminalitet av det slaget, t.ex.skadegörelse, tillgreppsbrott ochordningsstörningar. Det finns all anledning attunderstödja och driva på den problemorienteradepolisverksamheten.Polisen måste alltså arbeta nära människorna, ochett ökat medborgarengagemang i kontrolleradeformer ingår i regeringens kriminalpolitik.Regeringen har, som vet, tillsatten utredning som arbetar med dessa frågor. Denparlamentariskt sammansattaTrygghetsutredningen under ordförandeskap avJerry kommer att avge ettdelbetänkande redan under våren.Regeringens särskilde utredare hari dagarna lagt fram ett förslag till ny organisationför den centrala polisen. Detta förslag inriktar sigbl.a. på brottsligheten i ett internationellt och ettnationellt perspektiv. Jag skall inte föregriparegeringens ställningstaganden. Uppenbart äremellertid att det behövs en starkRikskriminalpolis med hög kompetens som i förstahand inriktar sig på internationellt polissamarbeteoch s.k. kriminalunderrättelsetjänst och som ävenvid behov kan stödja polisen regionalt och lokalt.Jag har också tagit del av en utredningsom i har gjortrörande polisorganisationen i . I denlägger man fram ett förslag som innebär att ensärskild länskriminalavdelning bildas bl.a. för attförstärka insatserna mot den grövre brottsligheten.Jag väntar mig mycket av dessa bådautredningsförslag.Genom regeringens åtgärder har vi nu återigenkommit i balans vad gäller antalet poliser i riket.Den polisbrist som har varit ett faktum under densenare halvan av och början av 1990-taletär nu borta. Brottskurvan ser ut att plana ut, mendet är givetvis för tidigt att uttala sig om hur denframtida utvecklingen kommer att te sig. Vägenbort kriminalpolitik är lång. Det äremellertid min fasta övertygelse att det ligger inomdet möjligas gränser att varaktigt brytabrottsutvecklingen och skapa en större trygghet isamhället.För att möta den grova kriminaliteten harregeringen för innevarande budgetår avsatt 60miljoner kronor. Medlen skall användas för att höjakunskapen och kompetensen inom detkriminalpolisiära området. Medlen kommer bl.a.att komma kampen mot narkotika- ochvåldsbrottsligheten till godo. Minst 30 av dessamiljoner kommer också att användas förutbildningsinsatser och satsningar på teknikstödvad gäller den ekonomiska brottsligheten.Lars-Erik frågar vilka åtgärder regeringenavser att vidta för att åstadkomma en effektivarepolisverksamhet . Det storarationaliseringsarbete som pågår inom polisenoch som drivs inom ramen för ett sparbeting på 545miljoner kronor för enbart polisens vidkommandeunder tre budgetår har just tagit sin början. Jag villpåminna om att besparingarnainom polisen har beslutats med bredparlamentarisk enighet. Inte minstsocialdemokraterna har spelat en aktiv roll.Rationaliseringsarbetet har just tagit sin början,och jag har i länsstyrelsernas rationaliseringsplaneroch i anslagsframställningkunnat konstatera att arbetet bedrivs seriöst ochmed ett övergripande mål, nämligen atteffektivisera polisen. Rationaliseringsplanernaredovisar ett stort antal förändringar vad gällerorganisation och arbetsformer ieffektiviseringssyfte. Jag har nämnt den mestgenomgripande, nämligen den problemorienteradepolisverksamheten.När det gäller den ekonomiska brottsligheten villjag vidare understryka att regeringen ser allvarligtpå frukterna av 1980-talets penninghantering ochpå den ekonomiska brottsligheten över huvudtaget. Riksåklagaren, ochRiksskatteverket har på regeringens uppdrag redovisat vilka åtgärder som vidtagits och somplaneras inom respektive myndighetsområde.Redovisningen upptar ett antal förslag när detgäller utbildningen av personalen och utvecklingenav myndigheternas samarbetsansvar.I rapport om den centralapolisorganisationen föreslås också en nyorganisation på central nivå för bekämpande avekonomisk brottslighet. Avsikten med denföreslagna organisationen är att skapa bättreförutsättningar för ett nära samarbete mellanåklagare och polis utan att polisens och åklagarnasolika roller sammanblandas. Jag räknar med attregeringen skall ta ställning till förslaget i denkommande budgetpropositionen eller under våren.Inom pågår nu också ett arbete ien interdepartemental arbetsgrupp som bl.a. tarsikte på åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. I gruppen ingår representanter förJustitiedepartementet, ,ochFinansdepartementet. Gruppen skall samordnaoch redovisa regeringens samlade insatser mot denekonomiska brottsligheten. Arbetet kommer attvara klart under hösten.Jag vill också påminna om det s.k. , som drivs av riksåklagaren och som rörproblematiken kring kreditförlusterna i bank- ochfinansvärlden.När det gäller kriminalvården har , påförslag av regeringen i åretskompletteringsproposition, anvisat medel tillkriminalvården för att kunna möta den beräknadebeläggningsutvecklingen. Den pågående och denplanerade utbyggnaden av anstaltsorganisationenär beräknad utifrån en 85-procentigbeläggningsnorm. Sammantaget innebär denplanerade utbyggnaden att antalet fängelseplatsertotalt kommer att öka med närmare 1 250 ochantalet häktesplatser med 300. Detta bör på sikttäcka behovet. Utbyggnaden avanstaltsorganisationen kommer emellertid inte attkunna ske i takt med det ökade behovet. Detkommer därför att behövas provisoriska lösningar.Jag vill således hävda att regeringen, inom deekonomiska ramar som vi gemensamt har lagt fastför polisens vidkommande, har vidtagit ochkommer att vidta kraftfulla åtgärder för attmotverka den grova brottsligheten.Anf. 101 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Det var ett utförligt svar som jag dockinte är helt nöjd med.Några konkreta och verksamma åtgärder för attkomma åt den ekonomiska brottsligheten redovisasinte. Det ges inte några konkreta besked om huroch när målet om 85-procentig beläggning påanstalterna skall kunna uppnås. Något svar på minfråga om dubbelbeläggningen fick jag inte.Justitieministerns svar var ganska magert även närdet gäller möjligheten att bryta brottsutvecklingen,särskilt vad avser grov brottslighet.Jag kan förstå vilsenheten. Lag och ordning varmoderaternas huvudtema i valrörelsen . Vimötte budskapet på affischerna.