prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — Eftersom jordbruksutskottetoch tidigare ändrat på de förslag som lågtill grund för ändringarna av referenspriserna påkött, spannmål osv. hänskjuter vi frågan tillbaka tillregeringen och ger regeringen i uppdrag att medutgångspunkt i det resonemang vi för och i deförändrade förutsättningarna sätta dereferenspriser som är rimliga.Det blir alltså betydligt mindre sänkningar elleringa sänkningar alls. Det vet vi inte riktigt . Manfår göra de beräkningarna med utgångspunkt frånde förändringar som vi gjorde med priset påframför allt spannmål vid behandlingen av det förrabetänkandet.Det har pratats en hel del om långsiktighet. BådeChrister Windén och har varit inne pådet. Det är naturligtvis oerhört viktigt ochnödvändigt i en näring som jordbruket att ha enlångsiktighet. är det inte så enkelt att inuvarande situation ha en sådan här långsiktighet,därför att förutsättningarna förändras. I och medatt sökte medlemskap i förändrades,som sade, i ett slagförutsättningarna för att förverkliga 1990 årsbeslut. EG har ju en något, för att inte säga helt,annorlunda uppläggning av sin jordbrukspolitik.Jordbruksutskottet skrev i det förra betänkandetatt vi ser det som väsentligt och viktigt att vi redani vår kan få ett beslut om vilka regler och priser somskall gälla för jordbruket 1994. Jag måste med enviss besvikelse säga att vi inte har fått något sådantförslag . Jag utgår ifrån att regeringen ändåkommer med det förslaget , eftersomdet är nödvändigt att ge jordbruket deninformation och långsiktighet som vi hareftersträvat. Därför förväntar jag mig enproposition från regeringen om 1994 års priserganska snart.Stödet till Norrlandsjordbruket har varit uppe tilldiskussion. Det är värt att slå fast att regeringenanslår till Norrlandsstödet.Det är en ganska väsentlig summa. Den utgår frånde beräkningar som har gjort, somju från olika utgångspunkter kommer fram till olikaresultat. I den situationen har regeringen ochJordbruksdepartementet valt att lägga stödet påsamma nivå som förra året.Det är ju alldeles tydligt och klart att man måstevara försiktig också med sådana här utgiftsökningari en situation då vi har ekonomiska problem isamhället. Om vi inte hade haft dessa problemskulle vi ju som sade gärna hjälpa tilloch ge Norrlandsjordbruket bättre förutsättningar.Det är märkligt att Socialdemokraterna med detresonemanget kunde vara med och drivajordbruksfrågorna på det sätt man gjorde i det förrabetänkandet och i den förra propositionen, där manbestämde de grundläggande förutsättningarna förjordbruket. Jag skulle inte hålla för otroligt att densocialdemokratiska politiken totalt sett är klartnegativ för jordbruket -- även för jordbruket i norraSverige.Vi måste ha en helhetssyn, och inte bara se till vissabitar.I det här betänkandet behandlar vi också frågor omträdgårdsnäringen. Trädgårdsnäringen har haftstora ekonomiska bekymmer . NärKarl blev jordbruksminister tillsattehan en utredning för att penetrera problemen ochfå fram förslag till vad man skulle kunna göra för atthjälpa till att förbättra situationen. Det är ett kravsom vi haft föreregeringsskiftet utan att få något resultat på denpunkten.Utredningen har kommit med en del förslag. Ipropositionen föreslås nu att man skall tillföraträdgårdsnäringen . Det måsteses som mycket positivt att näringen kan få det härstödet och den här hjälpen. Det sägs dessutom skall återkomma med flera åtgärder såsmåningom.Jordbruksutskottet har ändrat en del i marginalenpå förslaget till användning av pengarna. Vi sägeratt man skall kunna få använda delar av de 25miljoner kronorna till konsumentfrämjandeåtgärder, vilket sett från trädgårdsnäringenssynpunkt är väsentligt. Vi har också sagt att manskall kunna få använda en del av pengarna till EG-information. Det är naturligtvis viktigt för ennäring att bli väl informerad och väl förberedd förett inträde på den europeiska marknaden och förvad som gäller för att konkurrera med de varor somvi får hit. Här finns naturligtvis en hel delbekymmer, inte bara för trädgårdsnäringen utanockså för jordbruket.I betänkandet har vi som så tidigareslagit fast att vi från jordbruksutskottets sida ochfrån håller väldigt hårt på att klararegionalpolitiken, att klara djurskyddet, att klaramiljöfrågorna och att klara livsmedelskvaliteten.Det här kan utgöra ett bekymmer i ett samröre meden större europeisk marknad. Reglerna, kravenoch förutsättningarna är annorlunda. Men det härär grundläggande värderingar som vi inte vill göraavkall på.Det finns också en del andra frågeställningar, bl.a.om energikostnaderna inom trädgårdsnäringen.Dessa kostnader är väsentliga. har detvarit fråga om nedsättning av skatterna. Viförutsätter att det skall kunna bli denna siffra äveni fortsättningen. Utskottet ger regeringen till kännaatt man skall arbeta vidare med denna fråga ochlägga fram förslag.Dessa frågor har tagits upp i en centermotion, ochpå så sätt har frågorna kommit med i betänkandetför att fatta beslut om -- förhoppningsvisom en liten stund.Utskottet har också behandlat en skrivelse ombekymmer med fritidsodling, koloniträdgårdar ochMOVIUM-sekretariatet. Utskottet konstaterar attregeringen i forskningspropositionen har föreslagitatt skall avsättas för dessaändamål. Utskottet förutsätter att dessa frågorkommer att kunna tilldelas en betydande del avdessa 11 miljoner kronor.Utskottet har också ett tillkännagivande omproblemet med fruktodlingen. Efter det attriksdagen fattade beslut omborttagandet av importbegränsningar har detuppstått problem inom fruktodlingen. Utskottetvill nu att det skall tillsättas en snabbutredning somskall komma fram till förslag på hur näringen skallfungera . Det är väsentligt för attäven ha en fungerande fruktodling.Frågan om rådgivning till trädgårdsnäringen tasockså upp i betänkandet. Det är en fråga som varaktuell när lantbruksnämndernas arbete fördesöver till länsstyrelserna. Vi utgick från att denrådgivning som då fanns till trädgårdsnäringenockså skulle finnas i fortsättningen. Verksamhetenvar tidigare litet mer komplicerad eftersomorganisationen sträckte sig över flera län.Länsstyrelserna har ju inte varit intresserade av attge rådgivning i andra län än det egna länet.Utskottet understryker att det som framkom i dettidigare riksdagsbeslutet också skall gälla . Enligtde rapporter som har inkommit har rådgivningeninte alltid fungerat -- och det är väsentligt att dengör det.Christer Windén tog upp några frågor som jagkanske skall säga något om. Han pratade omkostnadseffektivitet gentemot omgivningen. Mendå är frågan: vilken omgivning?Det finns ingen möjlighet att konkurrera medvärldsmarknaden med de produktionskostnadersom finns nu -- inte vara sig i , EG ellernågon annanstans. Konstnadseffektiviten iförhållande till EG visar på en konkurrenssituationsom inte är så tokig. Men det går att göra en delsaker. Det är naturligtvis viktigt att se över dennafråga. Men det är inte så enkelt att finna de klarajämförelserna ute i världen.Vidare har vi frågan om skatterna. en riktig redogörelse i denna fråga. I de svenskalivsmedelspriserna ingår betydligt mera skatt än ide livsmedelspriser man finner ute i . Mende bestämmer inte konkurrensskillnaden mellansvenskt och europeiskt jordbruk -- däremot i frågaom de krav vi ställer på djurskydd, miljö osv.Utskottet har i ett annat sammanhang uttalat att dethär bör ske ett övervägande för att se på vilket sättdet går att upprätthålla kraven.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ibetänkande JoU20.Anf. 9 (nyd) replik:Fru talman! Jag vill beröra tre saker. Först ochfrämst har vi den långsiktiga strategin. Iutskottsbetänkandet framgår följande: ''Deförändringar som sker i vår omvärld innebäremellertid enligt utskottets mening att fördelarnamed en mer långsiktig och från början fastställdstrategi är begränsade. En sådan strategi skulleockså kunna innebära en icke önskvärd låsningeller brist på flexibilitet -- -- --. ''Det här låter ju vackert. Men vad står detegentligen mellan raderna? Det är inte fråga omannat än att dölja obeslutsamhet.Vidare har vi frågan om Norrlandsstödet. Jagfrågade om täckningsgraden. Det var fråga om ennyckel, ett mättal, för att värdera hur stort stödetskall vara. Jag hävdar att täckningsgraden inte ärnågot bra instrument i sammanhanget.Täckningsgraden är skillnaden mellan inkomsteroch utgifter -- eller intäkter och kostnader. Med enkonstant garanterad täckningsgrad finns ingaincitament för att spara eller att anstränga sig.Jordbruket i måste åläggas samma kravpå effektivitetsökning och rationalisering som allaandra verksamheter i landet -- inte minst förjordbruket i södra och mellersta Sverige.Slutligen vill jag beröra frågan omkostnadseffektivitet. Kostnadseffektiviteten bordeha angivits i betänkandet. Jordbruksministern harsagt att jordbruket skall vara konkurrenskraftigt.Men det är ingen som talar om vad det är fråga om.Stor volym på jordbruket är en konkurrensfaktoroch uppfattas av många som något starkt. En annantolkning är att ha kvalitativt sett bra produkter. Detär också ett konkurrensmedel. Men det här räckerinte. Kostnadseffektiviteten avgör hur bra Sverigeklarar sig i EG.När jag talar om kostnadseffektivitet menar jag intebara primärproduktionen utan hela vägen från axtill limpa. Jag tycker det är därför märkligt attutskottet inte kan ägna sig åt att framföra tillregeringen att i uppdraget till LES ingår inte baraatt försöka analysera vad som är fel utan ävenföreslå åtgärder för att komma tillrätta med felen.Det är inte särskilt svårt, . Ellerär det svårt?Anf. 10 ()replik:Fru talman! Jag svarar på den sista frågan först. Detär inte särskilt enkelt.Jag börjar nu från början. Jag sade i mitt anförandeatt långsiktigheten är viktig. Men är detinte möjligt att iaktta en långsiktighet som inte tarhänsyn till de förändringar som en vidgad europeiskmarknad innebär.Det är alldeles klart att om är beroende avvad som händer på andra ställen minskarmöjligheterna till att iaktta en långsiktighet.Däremot är det viktigt att stärkakonkurrenskraften hos den svenska företagarenoch jordbrukaren. Det går i alla fall att göra medhjälp av de åtgärder som skall vidtas. En sådanåtgärd är exportstödet, vilket skall göra det möjligtatt sälja de produkter som finns och dessutom göradem kända i . En annan sådan åtgärd är justvad pratade om, dvs. att göra enkostnadsjämförelse med andra länder -- alltsåfrågan om kostnadseffektivitet.Det här har varit en viktiga uppgifter. Dethar lagts fram förslag om omfördelning av stödet tilljordbruket från animalieproduktion tillvegetabilieproduktion. På det sättet skallkostnaderna sänkas för vegetabiliesidan ochförbilliga produktionen på animaliesidan. Påanimaliesidan har priserna och kostnaderna varithögre än i Europa.I dagsläget, efter förändringen i kronans värde, ärSverige mycket konkurrenskraftigt i fråga ompriserna på spannmålssidan gentemot Europa.Sverige är också i stort sett konkurrenskraftigt ävenpå animaliesidan.Här kommer en hel del frågor in som rör djurmiljö,arbetsmiljö osv. Det gäller hur vi nyttjar, hartillåtelse och vill använda de produktionsformersom finns. Vi vill ha en kvalitetsmässigt sett braproduktion med rena produkter. Vi vill varaaktsamma om miljön med god djurhälsa osv.Dessa frågor gör att vissa gränser måste sättas. Mendetta behandlas i ett annat betänkande. I övrigt ärdet klart att vi i skall sträva efter att varakonkurrenskraftiga.Frågan om Norrlandsjordbruket får jag svara på inästa replik.Anf. 11 (nyd)replik:Fru talman! Jag vill bara beröra det här medkostnadseffektiviteten igen. Det råder tydligen enviss begreppsförvirring. Vi pratar om olika saker.Lennart Brunander svarar inte på min fråga, ochjag svarar uppenbarligen inte på hans. Det verkarsom om vi pratar förbi varandra.När det gäller kostnadseffektiviteten måste vi i dethär läget inte nödvändigtvis jämföra med hur detser ut i EG. Det handlar om att livsmedelsprisernaskall ligga på en sådan nivå -- beroende på en internkonkurrens, som saknas -- att det blir ettkostnadsläge som gör oss konkurrenskraftiga närgränserna öppnar sig. Det är väl ingen som på fulltallvar tror att livsmedelsindustrin i , om deninte är konkurrenskraftig vid EG-inträdet, kommeratt överleva. Den gör inte det. Vem skall böndernai leverera sina produkter till om vi inte haren konkurrenskraftig livsmedelsindustri? Inte trorväl att tyskalivsmedelsindustrier köper svenska råvaror. I så fallgör de det i mycket begränsad utsträckning. Detviktigaste av allt är därför att svenska livsmedelhela vägen från primärproduktion ända fram tillbutiksdisken måste ligga på en sådan prisnivå att viframgångsrikt kan konkurrera på hemmaplan. Omvi inte kan konkurrera framgångsrikt påhemmaplan kan vi glömma all export.Jag tror att vi har pratat tillräckligt omNorrlandsstödet. Jag tror inte att jag behöverberöra det mer.Anf. 12 ()replik:Fru talman! Det är nog riktigt att vi inte pratar omexakt samma saker. Jag talar ju i huvudsak omprimärproduktionen i jordbruket. Det är ju intelika enkelt som när det gäller många andra näringaratt prata om effektivitet. Det är inte samma sak attproducera livsmedel som att producera muttrar,skruvar och maskiner. Det är litet annorlunda. Detfinns en del andra saker som ligger i det här.Dessutom producerar jordbruket ett antalnyttigheter. Vi måste kanske också på något sättbörja fundera över hur vi skall ersätta jordbruketför detta.När det gäller industriledet och livsmedelsindustrinkan jag i huvudsak dela att det är nödvändigt att vi har enlivsmedelsindustri som är konkurrenskraftig ochnyttig och som kan ta hand om de svenskalivsmedlen. När det gäller detta tror jag inte att detär någon större skillnad på våra åsikter. Det ärsamma sak med Norrlandsstödet och missbruket avdet. Det är ju alldeles nödvändigt att man vidtaråtgärder mot detta missbruk. Det gör man ocksånu. Det står också litet grand i betänkandet om ser över de kalkyler som om. Det är ju en av orsakerna till att stödetligger kvar på samma nivå som förra året.Anf. 13 () replik:Fru talman! Brunander tar upp exportfrågorna ochhur viktiga de är. Jag kan bara instämma i att det ärviktigt att vi klarar ut frågorna om export avlivsmedel och jordbruksprodukter.När vi behandlade budgetpropositionen var det juingen måtta på hur mycket Brunander ville släppatill när det gällde stödet till . Han villegå mycket längre än vad majoriteten gjorde. Jagskulle vilja fråga Brunander vad han svarar de olikaLRF-avdelningarna när de är oroliga över att mantar ett steg bakåt när det gäller Norrlandsstödet.Det skall finnas jordbruk över hela vårt land. Detär vi överens om, Brunander. Det är inget tvivel omdet. Därför bör man också ha en långsiktighet. Jagundrar också varför ni går ifrånberäkningsgrunderna. Dessa var vi ju i stort settöverens om. Det är väldigt viktigt att deberäkningsgrunder som är fastställda följs, så att vislipper diskutera det här i kammaren. Jagvar en av dem som var mycket tillfredsställd överatt vi nu skulle få beräkningsgrunder så att vi slappden här diskussionen varje år.När ni nu vill lämna över djurbidragen och de olikastöden till regeringen vill jag fråga Brunander: Ärinte Brunander litet orolig för att lämna allt det härtill regeringen, med tanke på hur mycket stryk nihar givit regeringen? På en del områden har ni gåttbetydligt längre i kritiken än vad vi frånoppositionen har gjort.Jag tyckte att vi lade fast långsiktigheten i 1990 årsbeslut. Vi hade mycket blygsamma krav. Vi villefortsätta med jordbrukspolitiken enligt 1990 årsbeslut och se vad avregleringen innebar. Vi villeunder det här året diskutera och försöka hitta ensamstämmighet -- det behövs nämligen ensamstämmighet kring jordbrukspolitiken -- ochbygga den på samma grund som vi gjorde i 1990 årsbeslut. Det var egentligen det starkaste kravet somvi hade när vi behandlade jordbrukspropositionen.Men det fick vi inget gehör för. Jag tror att det hadevarit bra om vi hade kunnat behålla densamstämmighet som vi har haft.Hur det än är så har själva ansökan ommedlemskap i inte förändrat situationensärskilt mycket.Anf. 14 ()replik:Fru talman! pratar också mycket omlångsiktigheten. beslut var avsett att varaett långsiktigt beslut. Men jag tror att ganska ensam om -- eller möjligtvis harSocialdemokraterna den inställningen -- att anse attansökan om ett medlemskap inte förändradeförutsättningarna för beslutets genomförande. Detär alldeles klart att den gjorde det.Det är fler saker som har inneburit förändringar,men det är alldeles tydligt att de förutsättningarsom vi utgick ifrån när vi fattade det här beslutetpå ett radikalt sätt förändrades när ner till för att lämna in den svenskamedlemskapsansökan. De uteblivna resultaten avGATT-förhandlingarna är ett annat exempel påsådant som har förändrat de förutsättningar som viansåg skulle finnas vid genomförandet av beslutet.Om jag skall göra någon bedömning vill jag säga attSocialdemokraterna inte alls harnågon långsiktig jordbrukspolitik. Det innebär enviss tjurskallighet att hålla fast vid beslut,därför att man inte har hittat någonting annat.Det är alldeles tydligt att vi så att säga måsteförändra en del av de förutsättningar som intestämmer överens med den verklighet som vi möter.Här kommer de här exportsubventionerna,exportstödet eller vad man nu vill kalla det in. ÅkeSelberg säger nu att detta är någonting som deställer upp på. Det är jättebra, men vi får juuppenbarligen köra er före oss i den frågan. Ni villinte gå riktigt så långt. Ni vill inte släppa till allapengarna.När det gäller Norrlandsstödet frågade mig vad jag svarar en i Norrland.Om nu önskemålet är att vi skulle gå påSocialdemokraternas linje kan jag naturligtvissvara att vi väl kan göra det. Men det innebär juinte att det blir bättre för den norrländskejordbrukaren. Det blir klart sämre för allajordbrukare i . När vi generellt settbehandlade jordbruksfrågorna förra gångenhandlade det inte om något stöd till södra handlade om stöd till jordbruket totalt sett iSverige, även till Norrlandsjordbruket. Vad vi görgenom Norrlandsstödet är ju att vi korrigerar deskillnader som finns mellan norr och söder. Men degrundläggande besluten gäller hela landet. Om deär dåliga blir det dåligt för hela landet. Då hjälperdet inte att vi korrigerar med några miljoner till.971 miljoner är faktiskt inte litet pengar. Jag skulleinte ha haft något emot om vi skulle ha kunnat geytterligare 70 miljoner. Men i en situation där vibehöver spara pengar på alla möjliga sätt har vivarit tvungna att göra det.Åke Selberg, vi släpper inte djurbidraget.Kobidraget läggs fast i det här betänkandet.Däremot ger vi regeringen i uppdrag att förändraförslaget till referenspriser, eftersom det intestämmer överens med de beslut vi fattade senast.Anf. 15 () replik:Fru talman! , det är inte avtjurskallighet som vi vill ha kvar 1990-års beslut ettår till. Anledningen var att vi -- som jag också sadevid utskottsbehandlingen -- ville ha en rejäldiskussion för att sedan se vad vikommer fram till. Vi har olika uppfattningar omhur man skall utforma arealbidrag, om vi nu blirtvungna att ha ett arealbidrag.Sedan till frågan om . har kort minne, men det är inte särskiltlänge sedan han var med och klappade till med 200miljoner extra, i ett läge då vi också hade lagt fastberäkningsgrunderna för att ha ett system att följa.Då var man inte särskilt blygsam. 971 miljoner ärförvisso mycket pengar. Det är det inget tvivel om.Syftet med de olika utredningarna är att vi skulle fåfasta beräkningsgrunder så att producenterna,jordbrukarna, skall veta vad de har att rätta sigefter.Vid det förra beslutet som fattades var LennartBrunander med och ökade budgetunderskottetmed ca . Det är inget tvivel omatt vi skall vara sparsamma. Vi har alltid i åtankeatt vi skall vara återhållsamma med pengar. Ni vetsjälva vilka förslag ni lägger fram på det socialaområdet när det gäller arbetslöshet,sjukförsäkringar m.m. Det gäller för oss alla attvara försiktiga med pengarna. Men då skall manvara det generellt och komma ihåg det i allasituationer.Anf. 16 ()replik:Fru talman! säger att man inte villförändra 1990-års beslut för att man vill fåmöjlighet till en diskussion om hur man skall göra.Det kan i och för sig vara ett vällovligt syfte. Manmåste emellertid vara klar över att den näring somman diskuterar måste kunna leva även under dennatid, och det är de förändringar som har gjorts.Den diskussion som efterfrågar harförts i . Alla förslag omförändringar i 1990-års beslut har sin utgångspunkti förslag från . Utifrån denutgångspunkten och med dessa diskussioner iryggen skall förändringarna göras. Man kan då intebara sitta och vänta och skylla på att man vill haytterligare diskussioner. måste manockså handla. I andra situationer får vi kritik ävenfrån Socialdemokraterna för att det går för sakta.Här går det i så fall för fort.Åke Selberg påminde mig om att jag har varit medom att höja ersättningen till Norrlandsstödet med200 miljoner i ett svep. Det visar hur verklighetenegentligen ser ut och hur Socialdemokraternaagerar när de själva sitter och har makten. Det varinte så att man inte visste vad man skulle göra.Norrlandsjordbruken hade fått beskedet frånriksdagen om att man inte skall tappa i lönsamhetpå grund av avregleringen av 1990-års beslut. Dengången ville Socialdemokraterna vänta påutredningar, men ville något annat ochstödet höjdes. I jämförelse med det är dessa 70miljoner egentligen inte mycket pengar.Det förra beslutet vi fattade om reglerna förjordbruket gällde samtliga jordbrukare i Sverige.Det var inte avsett för någon speciell del av landet,utan det gällde hela . Det är den grundjordbruket står på.Anf. 17 ():Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande1992/93:20 tas vissa frågor som rör jordbruket ochträdgårdsnäringen upp. Det gäller åtgärder för enfortsatt anpassning av det svenska jordbruket ochlivsmedelssektorn till de förhållanden som råderinom EG.Utskottet konstaterade vid behandlingen av åretsbudgetproposition att ansökan ommedlemskap i ställer nya krav påjordbrukspolitiken -- krav som inte ryms inomramen beslut. För att vidtidpunkten för inträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring ochlivsmedelsindustri måste anpassningen av desvenska pris-, stöd- och kostnadsnivåerna påbörjasföre ett medlemskap. Utskottet har därför tidigareuttalat och beslutat om att den långsiktigaplaneringen i jordbruket skall ske på ett snabbaresätt. Det gäller att det svenskaomställningsprogrammet vad avservegetabilieproduktionen skall kunna anpassas tillEG:s trädesprogram på ett sådant sätt att vi inte fårproblem här framöver.Jag ser nu att jordbruksministern hedrar kammarenmed sin närvaro. Jag skulle vilja bejordbruksministern att han med det snarastekommer med besked om vilka förutsättningarsvenskt jordbruk -- det gäller inte minstvegetabilieproduktionen -- skall arbeta med underdet kommande verksamhetsåret, så att inte sammaproblem uppstår som vi fick uppleva vid årsskiftetnär budgetpropositionen lades fram.Sverige siktar på en fullständig integrering medEG:s gemensamma jordbrukspolitik från dentidpunkt blir medlem. Det är mycket viktigtatt slå fast detta. har det i denallmänna debatten försports en del andrauppfattningar. Jag hoppas att det inte är så att någotparti är berett att hoppa av den gemenskap som vihade på detta område när vi lämnade in ansökan.Sverige skall alltså vi integrationen uppnå så storapositiva samhällseffekter som möjligt med hänsyntagen till både behovet av en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring och tillkonsumenternas och skattebetalarnas intressen.Ambitionen bör vara att inga övergångsåtgärderskall behöva tillämpas efter det att har blivitmedlem samt att övriga konkurrensbegränsandeåtgärder undanröjs. I båda fallen skall detta varabaserat på ömsesidighet. Ömsesidigheten är ingetnytt. Det slog vi fast 1990 när vi fattade detjordbrukspolitiska beslutet. Det gäller att följa uppde ambitioner som vi har haft på det härområdet.Målsättningen är också att behålla den högasvenska nivån på bl.a. miljö-, djurskydds- ochdjurhälsoområdena.