prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Man skall dock få betala vad detverkligen kostar så att det inte blir ettöverutnyttjande.Här kan man då komma in på diskussionen, somjag med oro har sett tidningsuppgifter om, om deskatteregler som skall gälla för tjänstebilar. Omman inte gör något åt de skattereglerna kommerman att ha marginalkostnaden noll för ytterligarebilresa. Då får man fel incitament. Jag hoppas kommer att kunna hitta några vettigaregelsystem som gör att även den som har entjänstebil kommer att känna av en vissmarginalkostnad vid varje enskild resa om hanreser med bil i stället för att välja ett annatfärdmedel. Annars blir det inte ett rationelltfärdmedelsval i samhället.Anf. 122 (nyd) replik:Herr talman! , det var skönt atthöra att valfriheten skulle få vara kvar även i ettfolkpartistiskt samhälle. Jag undrar dock om intebilisterna betalar vad det kostar. Enligt min åsiktbetalar vi alldeles för mycket. Där kan vi ha olikaåsikter om man lägger in sjukvård och alla möjligasociala kostnader. Men om man håller sig till detsom man lägger in i bilkostnader betalar vi alldelesför mycket enligt min åsikt.Anf. 123 ()replik:Herr talman! På den punkten kan vi ha olikaåsikter. Det ligger ju värderingar i botten om hurman skall beräkna detta. Man räknar normalt intemed att man täcker miljökostnaderna. Jag tror attvi får föra debatten vidare om vilka miljöeffekterbilismen har.Anf. 124 Miljöminister ():Herr talman! Jag tänkte att jag skulle hjälpa tillmed det som man bör göra i en debatt, nämligen atträta ut fler frågetecken än som reses -- utöver denhär konfrontationen mellan olika värderingar.Lennart Fremling ställde frågan om miljöskulden.Jag hann inte ta upp den i mina tidigare inlägg. Dethandlar dock om att finna instrument som tydliggörsambandet mellan ekologi och ekonomi. Dåarbetar vi på olika sätt för att användanationalräkenskaperna också som ettuttrycksmedel för att beräkna miljökostnaderna.Dessutom utvecklar vi miljöindex som ger ettuttryck för hur långt vi har kommit i förhållande tillde miljömål vi har satt upp.Det viktiga är att miljöskulden innebär enmöjlighet att pedagogiskt förklara vad vi självaorsakar och vad vi skjuter över på kommandegenerationer om vi inte gör något åt miljöskadorna.Vi har låtit professor på IVL ta framen utredning om miljöskuldens storlek.Miljöskulden definieras då som det som är möjligtatt reparera. Han har beräknat den totala skuldeni dagsläget till mellan 260 och 300 miljarder kronor.Skulden består naturligtvis av olika delar, t.ex. ca85 miljarder i kostnader för att motverka vårtbidrag till växthuseffekten. Det handlar alltså omutsläpp av koldioxid, freoner, metylbromider o.dyl.som påverkar klimatet negativt.Det är mot den här bakgrunden man skall seregeringens uttalande i årets finansplan om attmiljöskulden inte får öka. är ökningstakten ca7 miljarder kronor om året.Naturligtvis är det viktigt att anpassa deekonomiska styrmedlen så att de angriper rättproblem och ges rätt prioritering i förhållande tillhur miljöskulden ser ut.Det gäller t.ex. avfallsområdet där vi har mängderav deponier. De är ett uttryck för en misslyckadmiljöpolitik. Det är egentligen frågan om en resurssom kan återvinnas och återanvändas. Det ärdärför vi utreder införandet av en avfallsskatt.På samma sätt är det med koldioxidskatten ochenergiskatter, som då avser att medverka till enbelastning av de utsläpp som är skadliga och minskaden förbrukning av fossila bränslen som vi har.När det gäller kvävedioxiderna arbetar vi med dens.k. Det innebär att vi tar ut enavgift och betalar tillbaka lika mycket tillavgiftsbetalarna som kollektiv med utgångspunkt ihur de sköter energieffektiviseringen och liknandesaker.Miljöskuldstänkandet är också viktigt iförebyggande syfte. Det innebär att man meratydligt kan rikta åtgärder så att man undviker attuppnå en ökning av miljöskulden. Ett exempel pådetta kan t.ex. vara beslutet om attinföra katalysatorer på nya bilar.Anf. 125 ()replik:Herr talman! Jag vill tacka miljöministern förutläggningen om miljöskulden. Jag tror också attdet är en väldigt viktig pedagogisk faktor att räknadetta i pengar. Så länge man inte sätter kronor ochören på vissa typer av fenomen, är det svårt att föraut, förklara och se den förändring som sker årligen.Jag är glad över det som miljöministern kallar fördet politiska beskedet i regeringsförklaringen. Jagutgår från att det kommer att åtföljas av rimligaåtgärder så att miljöskulden faktiskt inte ökar.Anf. 126 i (kds):Herr talman! började med attkommentera de olika partierna. har dess värreMargareta tvingats lämna kammaren.Men jag vill ändå något från min utgångspunktkommentera vad hon sade.Margareta sade bl.a. attkristdemokraterna vill väl i miljöpolitiken. Det fårman se positivt på. Sedan hade hon uppfattningarom politikens moraliska anseende. Då vill jagvända på frågan. Jag hade velat ställa den tillMargareta . Hur ser socialdemokraternasjälva på de moraliska frågorna i miljöpolitiken?Vi kan t.ex. se på den miljöskuld som nyssdebatterades. Den har byggts upp under så mångaår då socialdemokratin drev framstorskalighet och stordrift ofta på miljönsbekostnad. Då byggdes den stora miljöskulden uppsom denna regering nu får ta över, försöka bromsatillväxten på och betala av.Motsvarande situation råder på det ekonomiskaområdet. Man har grundlagt en situation som göratt vi måste ta itu med en tuff ekonomi. Det harbyggts upp en skuld. Precis likadant är det påmiljöområdet. Regeringen försöker ta itu medbåde de ekonomiska problemen ochmiljöproblemen. Men det handlar också omskattesystem osv. Det är fråga om skattesystem somhar gynnat miljöförbrukning, dvs. gjort det dyrt attanvända mänsklig arbetskraft och gynnatanvändningen av ändliga naturresurser osv.Har inte socialdemokratin ett stort moralisktansvar för att vi har försatts i denna situation?Energipolitiken är också väsentlig i miljödebatten.Socialdemokratin byggde fast oss ikärnkraftssamhället. när vi hade möjlighetatt välja en annan väg för att ta oss urkärnkraftssamhället, drev socialdemokraternafram linje 2. Det innebar att från sexkärnkraftsreaktorer byggdes vi än mer fast till 12kärnkraftsreaktorer . Det gör det än svårareatt välja en annan miljöriktig väg för energin. Harinte socialdemokratin ett moraliskt ansvar för densituation som råder och som är betydligt tuffareän vad den hade blivit om utvecklingen hade väntsredan 1980?Margareta sade också något om att kdstydligen tävlar med om miljöpolitiken. Jagser det inte så. Det är väl bra om vi kan sporravarandra till ytterligare insatser i miljöpolitiken.Det gäller över hela det politiska fältet. Där tyckerjag att hade rätt på en punkt.Det är viktigt att lyfta upp miljöpolitiken till ennationell fråga där vi faktiskt söker samling. Jag harockså uppfattat att socialdemokraterna mångagånger har stämt in i de förslag som regeringen harlagt fram och inte har haft så stora avvikandeuppfattningar utan enbart velat driva på. I stort setthar man varit överens. Då finns det inte anledningatt söka strid. Det är intressant att se vilka konkretaförslag som finns från det hållet utöver vadregeringen redan arbetar med.Vi kristdemokrater menar att miljöpolitik ochekonomisk politik måste integreras. Det har sagtsav flera i debatten. Den ekonomiska politikenmåste aktivt syfta till att sätta rätt pris på slitage,naturresurser och sådant som bidrar tillmiljöförstöring. Miljökostnaden måste betalas fulltut i all produktion så att det sätts rätt priser påvaror. Målet är att styrmedlen är så pass starka attmiljöskulden för det första inte tillåts växa och fördet andra att resurser kan frigöras för reparation avmiljöskadorna och för att beta av miljöskulden.Det är likaså nödvändigt med en miljöjusteradbruttonationalprodukt, där förändringar inationalförmögenheten redovisas.En skatteväxling där miljöskatter utnyttjas i högregrad medan skatt på arbetskraften minskas imotsvarande mån är en nödvändig reform för attstimulera en hållbar utveckling. Miljöministern varinne på de tankegångarna. Jag vet att vi inte ärensamma om detta. Det finns flera politiska partiersom arbetar för detta. Det är viktigt att vi iinternationellt perspektiv arbetar för ökadsamverkan om just miljöskatter för att säkra attresurser tillskapas för insatser inom miljö- ochutvecklingsområdet. har arbetat aktivt ochbör också fortsättningsvis arbeta hårt iinternationella sammanhang för att ekonomiskastyrmedel verkligen kommer till gagn för miljön.Regeringen har gjort mycket som är bra.Regeringen har arbetat medkretsloppspropositionen. Det är ett första avstamppå det området. Man har arbetat med enklimatproposition. Också där har skett ett förstaavstamp. Syftet måste vara att vi skall gå vidare.Som vi har hört kommer också snartpropositionen om biologisk mångfald. Det ärväldigt bra.Jag vill ställa en fråga när det gäller ekonomi ochmiljö till miljöministern. Kommer miljöministernatt ta nya initiativ för att vi skall få en ordentliggenomlysning av just frågan om skatteväxling tillförmån för miljön? Jag ser det som en central fråga.Olika former av skattereformer har diskuterats.Men jag undrar om inte detta är den viktigasteskattereformen för framtiden.Anf. 127 (nyd) replik:Herr talman! Det går bra att tala gott om alternativtill kärnkraften. Men vad har kds för konkretaalternativ till kärnkraften som inte går ut påflummet om att spara sig till något? Svensk industribehöver billig elkraft för att kunna expandera. Vadfinns det för konkreta alternativ ?Anf. 128 i (kds)replik:Herr talman! uttrycker sig påföljande sätt: ''Flummet om att spara sig ur detta''.Det visar vilken inställning Ny demokrati har ienergipolitiken. Man har inte förstått sambanden ifråga om hur energipolitiken berör miljön.Riksdagen lade fast 1991 två saker. Först och främstvar det ett energiprogram med inriktning motsparande. Det är en viktig del av detta. Det andravar utveckling av alternativa energikällor. Dethandlar om biobränslen. Regeringen har arbetathårt med dessa frågor och har kommit en bit på väg.Det är centralt att gå framåt påbiobränslemarknaden. Frågan måste föras framåthela tiden på dessa två punkter för att på så sättmöjliggöra kärnkraftsavvecklingen.Anf. 129 (nyd) replik:Herr talman! Jag behöver inte ta till ordet flum.Det blev ännu mera flum. Det fanns ingenting avsubstans. Det var bara en massa önsketänkande omframtiden. Det är absurt att spara sig till en framtiddär industrin skall komma i gång igen.Anf. 130 i (kds)replik:Herr talman! Jag vet inte vad det är som MaxMontalvo egentligen kräver. Det ladefast 1991 och detta med att vi skall ha årligakontrollstationer för att stämma av hur vi arbetarmed energiprogrammen för att klara avställningenav kärnkraften kallar jag inte ludd. Inte heller sägerjag att det saknar substans.Det är viktigt att vi arbetar tillsammans för attverkligen nå resultat när det gäller de här målen.Att färdriktningen är klar är en tydlig majoritet idenna riksdag överens om. Vidare är det heltuppenbart efter det senaste inlägget att Nydemokrati har ställt sig utanför här.Anf. 131 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill gärna svara på den fråga somDan i ställde. Det viktiga medutredningar när man vill att saker skall hända är juatt utredningarna inte hindrar utvecklingen underden tid de pågår.Att ta helhetsgrepp om saker får inte innebära låter utvecklingen stanna av. I stället gäller deti samband med att skattefrågor aktualiseras att helatiden ha skatteväxlingsperspektivet tydligt framförsig.Att regeringen tillsatte en utredningbeträffande förutsättningarna för expansion avprivat tjänsteproduktion är ett typexempel på enutveckling som skulle kunna leda i rätt riktning,dvs. mot minskad belastning på arbetskraften.Tjänsteföretag är ju arbetskraftsintensiva. Vi kannaturligtvis öppna för möjligheter att göra mera pådetta område om vi också kan finansiera det vi gör.Det kan vi åstadkomma genom att i stället ta dekostnader som en sänkning av tjänstebeskattningeninnebär på miljöbelastningens konto. Det ärsamhällsekonomiskt sett en riktig utveckling. Dentypen av växelverkan måste man alltså hela tidenbevaka och arbeta för när de olika delarna kommerupp.I och för sig har jag inget emot övergripandeutredningar -- om det nu var det på. Det viktiga är att vi tar fasta på demöjligheter som alltid finns i en snabb ochdynamisk politisk utveckling. Det här är ettexempel på just en sådan möjlighet.Anf. 132 i (kds)replik:Herr talman! Jag tackar miljöministern för det lillasvaret.Det finns ingen motsättning i att vi arbetar med demindre frågorna under resans gång så att säga. Menjag tror att det vore en väldig styrka om vi kundeförsöka göra frågan om omställningen avsamhället -- omställningen från ett skatteslag till ettannat -- till en ideologisk fråga. Iförvaltarskapstanken ligger litet av detta.Dessutom kan detta tydliggöra de förändringar sombehövs för samhällsmedborgarna.Jag är inte ute efter att förhindra de steg som redantas på en rad områden, utan jag är ute efter att viskall få ett vidare grepp om detta. Jag vill att detskall tydliggöras att här genomför vi en tydligskatteväxling -- från beskattning av arbetskraft tillbeskattning av ändliga naturresurser.Anf. 133 ():Herr talman! är sjuk och måste räddas!Det havet är vårt innanhav! Det är vårt ansvar!När den socialdemokratiska partikongressensammanträdde i var den mycket bestämdi frågan om vad bör göra för att räddaÖstersjön. Otåligheten var stor, och kongressenansåg att det inte fanns tid för att vänta.Kongressens råd till var:-- Ta snabbt initiativ till bilaterala samarbetsprojektmed . Särskilt nämndes Danmarkoch de nordtyska delstaterna när det gällde attminska kväveutsläppen från jordbruket.-- Inrätta ett kommunaltekniskt institut i Baltikummed uppgift att samordna investeringar och ge stödtill vänortsarbetet mellan svenska och baltiskakommuner. Framför allt gäller det att ge hjälp föratt bygga reningsverk och förbättraenergihushållningen.Men kongressen hade ett budskap till, även om detinte klart uttalades: Vänta inte tills regeringen ochOlof klivit ur långbänken. Startamiljöarbetet för att rädda redan nu -- utei kommunerna, i organisationerna och blandallmänheten. Det lokala Agenda 21-arbetet kan blien ny start för att minska utsläppen i frånjordbruket, från trafiken och från tätorterna.Vi socialdemokrater ser inte lågkonjunkturen somett hinder för en kraftfull miljöpolitik -- men det görtydligen den borgerliga regeringen. Vi ser snararelågkonjunkturen som en språngbräda till en bättremiljöpolitik.Det är nu vi av sysselsättningsskäl kan krävaåtgärder för att minska föroreningsbelastningen påÖstersjön.Det är nu vi borde investera i reningsteknik ochtekniskt kunnande i . Det gynnar bådeden svenska industrin och sysselsättningen.Det är nu vi med AMS-medel kan hjälpajordbruket att minska näringsläckaget från åkrarnaoch ammoniakutsläppen från stallgödseln.Vi socialdemokrater har mycket aktivt försöktmedverka till en kraftfull miljöpolitik i riksdagen.Men det har uppenbart varit svårt förfyrklöverregeringen att komma sams. har vifått ytterligare bekräftelse på hur dåligthälsotillståndet i är.Sjukdomen M 74 slår hårt mot både den vilda ochden odlade laxen. Man tror att sjukdomen beror påorganiska klorerade gifter i havsvattnet.De få återstående naturbestånden av lax befinnersig på gränsen till utrotning.Många med mig tycker att hoten mot laxen är såallvarliga att regeringen snabbt borde ingripa. Viriksdagsledamöter i jordbruksutskottet har undersommaren fått en mängd brev från organisationeroch enskilda. Kraven är entydiga, nämligen att manskall stoppa fisket. Jag delar inte riktigtuppfattningen att man skall sätta stopp för fisket. Istället måste man koncentrera sig på forskning ochfråga: Vad är orsaken till det här?Hittills har regeringen förhållit sig väldigt passiv.Visserligen forskas det på detta område. Men dåsjukdomen fått en explosionsartad utvecklingunder och 1993 -- har den visat påmindre än dödlighet -- redovisarFiskeriverket nu en dödlighet hos laxyngel på 80--. Det är verkligen hög tid att höja tempotbeträffande forskningen; detta för att laxen inteskall försvinna från Östersjön.Blåstången med sitt myller av liv blir allt sällsyntareockså i . Längs klipporna klättrar i ställethala slippriga grönalger, vars skydd för havetssmådjur inte alls kan jämföras med de busklikablåstångsbältena. Den förändringen är synbar ochborde stämma till eftertanke.Under vattenytan sker en mängd förändringar somvi inte kan se:-- Förekomsten av DDT och PCB minskar iÖstersjön, och forskarna har sett en del positivaeffekter i form av ett ökat antal sälkutar.-- fortsätter förgiftningen av havet, mendet är nu fråga om andra miljögifter.Laxsjukdomen M 74 tror man bryter ut närbelastningen av organiska klorerade miljögifter ärstor.-- Den minskade övergödningen kan i sig bidra tillhögre miljögiftshalter i havets organismer.-- Övergödningen i sig är ett allvarligt problem somleder till att havsvikar växer igen och till syrebrist idjupvattenhålorna.Det är naturligtvis svårt ibland att se orsak ochverkan, eftersom det naturliga samspelet är såkomplicerat. Kan det t.ex. vara så att ''reningen'' avÖstersjön, dvs. att vi klarar att minskakväveutsläppen , medför en ökad risk förhöga miljögiftshalter?Tanken är naturligtvis skrämmande, men välunderbyggd av forskare bl.a. vid Naturhistoriskariksmuseet.Tidigare hotades sälstammen. , när vi äntligenkan se en liten uppgång, kommer de allvarligahoten mot laxen. Vad händer egentligen iÖstersjön? Och vad tänker regeringen göra för atträdda vårt värdefulla innanhav?Det krävs ett kraftfullt helhetsgrepp för att räddaÖstersjön. med regeringen är detuppenbart att denna regering inte är en regeringsom slår vakt om miljön, trots allt klappande förbröstet från miljöministerns sida här . Meddenna miljöpassiva regering kommer attbli en stor dyngpöl.Anf. 134 (nyd) replik:Herr talman! Jag är glad över att höra, KajLarsson, att socialdemokraterna vill hjälpa till attta hand om nedsmutsningen på andra sidanÖstersjön. Det har vi ''kört med'' ända sedanvalrörelsen.Detta måste väl vara en nypåkommen idé hossocialdemokraterna, för vi fick inte stöd för vårmotion när den behandlades. Men vi kan väl sefram emot att få stöd nästa gång en sådan motionkommer upp till behandling.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är alldeles fel att påstå att dettaär ett nyvaknande. Vi har varit idégivare tillaktionsprogrammet för . Det varsocialdemokraternas initiativ. Vi kan också påvisaandra saker där vi har tagit initiativ för att förbättramiljön.Kom inte och påstå att detta är ett nyvaknande försocialdemokraterna! Vi har drivit en aktivmiljöpolitik under våra år i regeringen. Om inteMax Montalvo känner till det kan jag upplysa omatt två stora propositioner lades fram av densocialdemokratiska regeringen. Då trorjag att blir införstådd med vad densocialdemokratiska regeringen har gjort.Anf. 136 (nyd) replik:Herr talman! Om det är så, , förvånardet mig ännu mer att vi inte kunde få stöd för vårmotion.Anf. 137 ():Herr talman! Ungefär en fjärdedel avmiljöavsnittet i regeringsdeklarationen har baraberörts helt perifert. Det är det avsnitt som handlarom energipolitiken.Det finns en sorts dubbelkommando i den härregeringen när det gäller energipolitiken. Men iregeringsdeklarationen har man valt att presenteraden under miljöavsnittet. Jag tycker att det är braatt man har gjort presentationen där, men jagtycker inte att sättet man har presenteratenergipolitiken på är bra.Vad jag förstår är avsnittet ett citat, huvudsakligenur den energiöverenskommelse som togs mellan trepartier 1991 och som regeringen sedan har sagt sigställa upp bakom. Men det är ett stympat citat. Mansäger att energipolitikens mål är att tryggatillgången på el och annan energi på internationelltkonkurrenskraftiga villkor och att energipolitikenskall utgå från vad natur och miljö långsiktigt tål.Det finns ett avsnitt till. Det talar om energi frånbiobränsle, solenergi och vindkraft, som skallutvecklas. Men själva grundbulten förenergiöverenskommelsen och det stora problemet isvensk energi- och miljöpolitik --kärnkraftsavvecklingen -- nämns inte.Jag tolkar detta som ett medvetet val av regeringenatt föra bort kärnkraftspolitiken ur debatten. Dettycker jag är oerhört illa. En bra utveckling avmiljöpolitiken i kommer inte att kunna skeom inte strategiska beslut omkärnkraftsavvecklingen tas.Det finns fortfarande hopp hos delar av industrin.Det finns ett hopp som stärks av otydliga politikereller politiker som ställer upp på en gammeldagsmiljö- och energipolitik, där man tror attenergiresurser kan hanteras hur som helst och attnaturresurser är oändliga. Det är bara att hämtadem och förbruka dem. På så vis skall vi återskapavälstånd och lycka i landet. Det är ett föråldratsynsätt, som borde förpassas till historiensskräphög en gång för alla.För att kunna göra det krävs klara och tydligamarkeringar av att vi satsar på en ny energipolitik.Den klara och tydliga markeringen finns först dåden första svenska reaktorn är avställd för gott.För att detta skall kunna ske krävs en lag omavställning av kärnkraften. Det går inte på annatsätt. Det är fel att göra det på annat sätt. Land skallmed lag byggas. Först när det finns en lag som sägeratt kärnkraftverk inte får drivas kan man förväntasig att industrin följer ett sådant beslut. Det haralltså högsta prioritet att ta fram en lag omkärnkraftsavvecklingen. Det skulle vara ettlämpligt tillfälle att göra detta , under det sistariksdagsåret under den här valperioden.Vi har på ett mycket påtagligt sätt fått kärnkraftensmiljöfarlighet, dess osäkerhet när det gällerförsörjning med energi och vår möjlighet att klaraproduktion utan att kärnkraften är i gångdemonstrerad. Fem stycken reaktorer har varitavställda på över . I dagär ett antal reaktorer avställda. Jag är säker på atten av dem är 1. Det finns ingen bristpå energi, trots att det börjar gå bra förexportindustrin.De säkerhetsproblem, och därmed potentiellamiljöproblem, som finns förknippade med densvenska kärnkraften -- som beskrivs som säkrast ivärlden -- har illustrerats av den här avställningen.Anledningen till att man har stängt av är helt enkeltatt kärnkraftverken inte har bedömts som säkra.Det är hög tid att dels formulera en lag, delsbestämma vilken reaktor som skall stängas av först.I dag tycker jag att allt talar för att det bör vara denäldsta, 1, den som är avställd nu.Sedan bör man ta Barsebäcksreaktorerna.Det behövs en parlamentarisk kommission somföljer avställningen och ser till att den fortlöper påett ordnat sätt. Det behövs faktiskt enberedskapsplan också, om det skulle uppträdanågot liknande och allvarligare än det som skeddeför styvt , . Då fick mansnabbt stänga av fem reaktorer. Det skedde dåunder maximalt gynnsamma betingelser. Enkatastrofberedskap bör alltså finnas om densvenska kärnkraften skulle behöva ställas av pågrund av akut fara.Givetvis bör en sådan miljövänlig och ansvarsfullpolitik också följas av ett internationellt agerandeför att trygga säkerhet och avveckling främst i våromedelbara omvärld.Anf. 138 (nyd) replik:Herr talman! Det verkar nästan, , somom detta att stänga av kärnkraftverk har något slagsegenvärde för . Det tycker jag låterlitet magstarkt.I vår närhet, på andra sidan , finns det enhel del kärnkraftverk som kanske borde stängas avföre våra egna. Vore det i så fall inte bättre att viexporterade ström dit och hjälpte dem genom vårakärnkraftverk, i stället för att stänga av våra som ärrelativt säkra? Jag vill inte säga att de är säkra, detvore att ta till överord.Anf. 139 () replik:Herr talman! Man kan inte bygga sinenergiförsörjning och sin energipolitik på enkraftkälla som en nydemokratisk politiker säger ärrelativt säker. Det är en eufemism för att detta ärverkligt farligt.