prot · GG0998 · 1993-04-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:98Fredagen den 23 aprilKl. 9.001 § AvsägelserAndre vice talmannen meddelade att Bo G Jenevall(nyd) avsagt sig uppdraget att vara ledamot ifinansutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att ChristerWindén (nyd) avsagt sig uppdraget att vara ledamoti jordbruksutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att (nyd) avsagt sig uppdraget att varaledamot i bostadsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att IanWachtmeister (nyd) avsagt sig uppdraget att varaledamot i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-Sverige.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att (nyd) avsagt sig uppdraget att vara suppleant ijordbruksutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att MaxMontalvo (nyd) avsagt sig uppdraget att varasuppleant i bostadsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskott m.m.Andre vice talmannen meddelade att Nydemokratis riksdagsgrupp på grund av uppkomnavakanser anmält som ledamot ifinansutskottet efter Bo G Jenevall, ledamot i jordbruksutskottet efter ChristerWindén, Bo G Jenevall som ledamot ibostadsutskottet efter i ,som ledamot i den svenskadelegationen till efter IanWachtmeister, som suppleant ifinansutskottet efter , ChristerWindén som suppleant i jordbruksutskottet efterArne , i somsuppleant i bostadsutskottet efter som suppleant i den svenskadelegationen till efterChrister Windén.Andre vice talmannen förklarade valda tillledamot i finansutskottetIan (nyd)ledamot i jordbruksutskottetMax Montalvo (nyd)ledamot i bostadsutskottetBo G Jenevall (nyd)ledamot i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-SverigeChrister Windén (nyd)suppleant i finansutskottetChrister Windén (nyd)suppleant i jordbruksutskottetChrister Windén (nyd)suppleant i bostadsutskottetDan i (nyd)suppleant i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-SverigeIan (nyd)3 § Svar på interpellation 1992/93:102 ominformationen om EGAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migföljande angående informationen om EG:''1. Avser regeringen att ta initiativ för en allsidigstatlig information inför folkomröstningen?2. Avser regeringen att lägga förslag som innebäratt en rimlig andel av de statligainformationsmedlen fördelas till organisationersom företräder nej-sidan?3. När kommer samhällsstödet till ja- resp. nej-sidan inför folkomröstningen att fördelas? ''Jag avser besvara frågorna i ett sammanhang.Jag vill först erinra om att regeringen har tagit enrad initiativ till en allsidig informationsspridningom de europeiska integrationsfrågorna.I förra årets kompletteringsproposition laderegeringen fram konkreta förslag om en väsentligtutökad informationsverksamhet i syfte att ge allamedborgare i vårt land möjlighet att öka sinakunskaper om Europaintegrationen. Riksdagengodkände regeringens förslag och anslog 50miljoner kronor för informationsinsatser underinnevarande budgetår. För nästa budgetår harregeringen föreslagit ett lika stort belopp försammma ändamål.Som jag har redovisat i iår tilldelades den s.k. Fälldindelegationen hälftenav årets informationsanslag för bidrag tillstudieförbund, folkhögskolor och utomståendeorganisationer. Den andra hälften anslogs till deninformationsverksamhet som bedrivs av det inomregeringskansliet inrättade Sekretariatet förEuropainformation.Den s.k. Fälldindelegationen har underinnevarande budgetår fördelat anslagna medel tillenskilda informationsprojekt. Cirka två tredjedelarav medlen har tilldelats studieförbund ochfolkhögskolor. Beslut om fördelningen till dessa harbaserats på bedömningar som har gjorts avFolkbildningsrådet. Återstoden av medlen harfördelats på en rad organisationer som bidrag tillfinansieringen av enskilda informationsprojekt.Bidragen har varierat mellan 15 000 och 250 000 kr.Ja- och nej-sidans resp. kampanjorganisationer harfått vardera till informationsprojekt avsaklig karaktär, dock ej till kampanjverksamhet.Fördelningen har skett med utgångspunkt i deriktlinjer som uppställt. Detta gällergivetvis också de medel som ställts till ja- resp. nej-sidans förfogande. Avsikten är, som GudrunSchyman självfallet vet, att stödja projekt för ensaklig och allsidig information omEuropaintegrationen.Gudrun frågar i sin interpellation om närja- resp. nej-sidan kommer att få stöd införfolkomröstningen. I min information till riksdagenden framhöll jag att det kommer att blimöjligt för kampanjorganisationer från båda sidoratt erhålla bidrag under nästa budgetår, varvid jaghar utgått ifrån att nuvarande tidsplan förförhandlingarna håller. Vidare förutsätter detta attriksdagen godkänner regeringens förslag ibudgetpropositionen. Jag kan naturligtvis inteföregripa ställningstagande och inteheller de beslut om bidragsfördelningen som dens.k. Fälldindelegationen har att fatta självständigtinom ramen för anvisade medel.Så till påstående att detsekretariat för Europainformation som harinrättats inom skulle vara en''propagandaavdelning för ja-sidan'' -- för attanvända ordvalet i interpellationen. Jag vet intevad grundar sitt påstående på,men jag vill understryka att sekretariatet, helt ienlighet med de riktlinjer som hargodkänt, har till uppgift att bedriva en bred, sakligoch allsidig informationsverksamhet utifrån enåsiktsneutral utgångspunkt. Detta innebär givetvisatt sekretariatet inte företräder någon särskildståndpunkt i frågan om svenskt medlemskap i därmed självfallet inte heller har anknytning tillnågra kampanjorganisationer.Under innevarande budgetår bygger sekretariatetupp ett informationsnätverk som knyter sammancentrala, regionala och lokala insatser medfolkbiblioteken som lokala knutpunkter förinformation till allmänheten. Biblioteken kommeratt arbeta med stöd av en supportorganisationbestående av sekretariatet, länsbibliotek,länsstyrelser, , Statenskulturråd, AMS och många fler. besöker ca45 % av den svenska befolkningen regelbundetbiblioteken -- målet är att alla skall veta att all slagsinformation inför folkomröstningen finns att få där.I informationsnätverket ingår också dentelefonpanel som skall avlasta biblioteken genomatt man skall bygga upp en bank av frågor och svari en databas som biblioteken har fri tillgång till.Panelen är bemannad , helgoch vardag. Det kostar bara en markering att fråga,och svar skall vanligen kunna erhållas inom 24timmar. Till sin hjälp har panelen den samladesakkunskap som finns inom ,databaser m.m.Sekretariatet kommer att stå för en omfattandeproduktion av informationsmaterial, faktablad,skrifter, böcker, video m.m. Den broschyr om EG,EES och EU som har distribuerats till allalandets hushåll kommer att finnas utlagd påbibliotek och postkontor. Broschyren, som ocksåutkommer i punktskrift och som taltidning, somvideo för hörselskadade och på åttainvandrarspråk, är tänkt att signalera attinformation finns att få och att ge en grund förvidare kunskapssökande. Det ligger i sakens naturatt en broschyr av detta slag av bl.a. utrymmesskälinte kan ge en helt uttömmande bild eller gefullständiga svar på samtliga frågor.Som jag har framhållit tidigare iriksdagen är det regeringens avsikt att i störstamöjliga utsträckning söka tillgodose efterfrågan påinformation inom detta viktiga område. Vi mottarsjälvfallet gärna synpunkter från alla håll på deninriktning och uppläggning som dennainformationsverksamhet bör ha.Anf. 2 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådetDinkelspiel för svaret. Jag är ju inte nöjd förstås,men det var väl inte heller väntat.Vi har diskuterat den här frågan många gångerförut, och jag har kritiserat det sätt på vilketregeringen går ut och informerar på. Jag fortsätteratt kritisera utifrån den verklighet som finns,utifrån hur det ser ut i samhället när det gällerinformationen och utifrån hur människor iallmänhet, oavsett om de har någon uppfattning iEG-frågan eller inte, reagerar.Jag är ute och reser väldigt mycket och har deltagiti många möten och debatter. har jag bl.a. varit mycket igymnasieskolorna -- jag anstränger mig för att oftavara i gymnasieskolorna.I interpellationen tog jag upp det faktum attArbetsgivareföreningen satsar påen mycket medveten kampanj. Man bjuder nerlärare till för information osv. Detta är de isin fulla rätt att göra men det är ju då fråga omderas egen information. Likaså är det ute påskolorna ett fullständigt överflöd avinformation från ,osv. Informationen är tjusigtgjord med bra layout, fyrfärg och den är mycketpedagogiskt upplagd.Detta måste på något sätt balanseras. Det är interimligt att nej-organisationerna Nej till EG,eller kan balanseradetta. Därför menar jag att det måste ligga iregeringens uppdrag att genom sitt eget material pånågot sätt råda bot på den här obalansen. Jag blirdärför besviken när jag ser det material somfaktiskt regeringen ger ut, eftersom det är såoproblematiserande. Man tar i materialet inte uppde frågor som människor ställer sig och manredovisar inte att detta inte bara är fråga omfaktaupplysningar, handelspolitik och avtal utan attdetta också är ett politiskt projekt. Helaintegrationsarbetet i , hela tanken medden gemensamma marknaden och den europeiskaunionen är till mycket stora delar ett politisktprojekt som har vissa mål och syften. Jag tror attdet är viktigt att man betonar detta för människor,eftersom det är grunden till att vi faktiskt kan tyckaolika i den här frågan. Då handlar det om att manmåste värdera och tolka de faktainformationer somges. Men då måste man också ge människorupplysning om att det inte finns en neutral bild avvad detta är, utan att det är en fråga om vilkavärderingar man har, hur man ser på demaktförhållanden som råder, hur man uppfattarolika opinioners möjlighet att komma till tals ochuttryck i EG:s strukturer och beslutsfattande osv.Det borde vara regeringens ansvar att föra ut dennakomplexitet och, sett utifrån att detta är en frågaom politik och värderingar, också ge båda sidormöjlighet att komma till tals.Det man gör nu i regeringens information inkl. denhär broschyren är att man ger regeringens syn. Manutmålar detta som någon form av värdeneutralfaktaupplysning. Det är många som reagerar motdetta och tycker att de inte får denproblematiserade bild som de, om de fick reda påandras syn på dessa frågor, skulle förstå vikten av.Jag vet att initiativ har tagits, men jag vet också attdet finns en massiv kritik ute i landet. Den som jagallra mest stöter på just nu kommer från lärarna,som säger att de inte har någon möjlighet att köpain material från nej-sidan eftersom de inte har råd.Det material som den kritiska sidan ger ut kostarpengar. Det ingår inte i deras budget. Allt det andramaterialet får de gratis. Vad skall de göra? De ärfaktiskt förtvivlade.Ulf efterlyser goda råd och synpunkterfrån alla håll. Mitt råd är: Gör material där bådasidor får komma till tals. Jag vet att det från börjanvar planerat att hushållsbroschyren skulle innehållapolitiska företrädares presentation. Jag fick själv iuppgift att formulera mig mycket kort omhuvudskälen till att jag inte vill ha svenskt EG-medlemskap. Sedan togs detta bort. Jag vet intevarför. Det skulle vara intressant att få höra om nihar planer på att med skattebetalarnas medelbekosta en allsidig information med denuppsättning fakta som finns, men där också bådasidor får komma till tals så att man får en samtidiginformation som visar på att man kan se ochvärdera dessa fakta på olika sätt och att manframför allt kan ha olika syn på den framtidautvecklingen. Jag tror att det skulle vara väldigtnyttigt och att det sättet att informationsmässigtförhålla sig kanske något skulle kunna rehabiliteradet dåliga rykte som regeringen har i detta fall.Det skulle vara bra om det också ingick företrädareför både ja- och nej-sidan i den telefonsvararpanelsom finns för att göra det möjligt för människor attspegla sig i de olika åsiktsriktningarna på ett brasätt.Jag vill ställa ännu en fråga. Den gäller de pengarsom skall gå till kampanjorganisationerna. Är deten förutsättning att tidsplanen för förhandlingarnahåller? Kommer det för nästa budgetår att innebäraatt pengar direkt går tillkampanjorganisationerna -- ja- och nej-sidan --eller är det bara under förutsättning attförhandlingarna går enligt den mest optimistiskatidtabellen? Kommer man annars att skjuta upp dethela?Anf. 3 ():Herr talman! tar i sininterpellation upp verksamheten i Stiftelsen tillEuropa, och särskilt uppropet till förmån försvenskt medlemskap. antyder attdet hela är fråga om något skumt. Så är detnaturligtvis inte alls. I stiftelsen arbetar vi på fleraolika sätt mycket hårt för Europafrågan. Tillskillnad från menar vi att det förmänniskorna i vore mycket allvarligt medde otrygga konsekvenser som skulle följa av ett nejtill ett svenskt medlemskap. Vi skulle då förlorainflytandet över vårt eget öde i och med att vi intekan påverka omvärldens prioriteringar. Det gällerfreden, dvs. relationerna till Öst- ochCentraleuropa och därmed vår egen säkerhet. Detgäller välfärden, ekonomin, jobben och miljön.Om fick som hon ville skulleSverige bli ett sämre och delvis förstört land. Dettakommer vi inom Stiftelsen till självfalletatt försöka mobilisera så mycket resurser sommöjligt för att förhindra. Detta är vår naturligaambition.Startskottet för denna stiftelses inriktning mot enbredare publik var ett upprop för , vilketpublicerades i kvälls- och dagspress vid nyåret1993. Vid sidan av riksdagsledamöter från samtligariksdagspartier gav artister, sjuksköterskor, andrayrkesarbetare och kulturpersonligheter såsomMarit samt hemmafruar sitt stöd för ettmedlemskap. Annonseringen fortsätter nuregionalt runt om i landet genom att sympatisörersätter in på stiftelsens postgirokonto. Dettafinns dessutom angivet i annonserna.Från UD:s informationsinslag har stiftelsen hittillsfått . Det är precis lika mycket somorganisationen till EG har fått. Vi är klartberoende av att UD senare, när folkomröstningennärmar sig, beviljar en större summa förkampanjinsatserna.I stiftelsen ordnar vi resor till och till EG-parlamentet i . Det tar vi betalt för. Viordnar EG-utbildning för partier och folkrörelser.Det tar vi betalt för. Vi producerar trycksaker,overheadbilder och annat informationsmaterialsom vi tar betalt för. Vi får bidrag från näringslivet,men också från enskilda personer. Man kandessutom bli Europavän, vilket innebär att maningår i ett nätverk av människor som är intresseradeav att veta mer om EG, att få information frånstiftelsen eller som bara vill stödja oss.Europavännerna betalar en avgift på ,vilket ungefär motsvarar kostnaderna för stiftelsensutskick.Vi har i stiftelsen alldeles för litet pengar, GudrunSchyman. Det kan jag försäkra. Alla bidragvälkomnas tacksamt.Jag tror att det dessutom är viktigt att vi på ja-sidanattraherar mer pengar av den enkla anledningen attvi har en dubbel uppgift. Vi måste anstränga ossmer för att skaffa oss mer resurser. Det beror på attvi, som jag sade, har två uppgifter medan ni på nej-sidan har begränsat er till en enda uppgift, nämligenatt säga nej, nej och åter nej. Vi på ja-sidan tillhördäremot den part i debatten som har fått ossuppgiften förelagd att förutom att redogöra för vårtja-ställningstagande dessutom informera. Vi måsteför det första förklara vad EG, Europeiska unionenoch Europatanken är, och för det andra sedanresonera och övertyga människor om att Sverigebör gå med i den europeiska unionen. Väljarnaanser tydligen att det är vi på ja-sidan som så attsäga har bevisbördan för att medlemskapet är bra.Vi har alltså en dubbel uppgift och har med stortallvar följt den uppmaningen. Vi försöker därförattrahera så mycket resurser som möjligt.Jag kanske kan återkomma senare till GudrunSchymans tal om propagandaresor, som hon ocksåtar upp i sin interpellation. Men jag tror att jagväntar litet med det.Anf. 4 HANS ():Herr talman! Eftersom jag har framställt eninterpellation som berör den härinterpellationsdebatten, tycker jag att det är likabra att här framföra det som jag vill säga.Det är så uppenbart att det är av största betydelseatt ett objektivt material framställs, där för- ochnackdelar med ett medlemskap blir tydliga. Avsärskild betydelse blir det att informera ochredovisa reella konkreta ekonomiska för- resp.nackdelar med EG-medlemskap, med medlemskapi Europaunionen resp. endast ett eller,om inte skulle bli fastställt, vad etthandelsavtal kan innebära och i vilken utsträckningdet kan utvidgas och förbättras.I min interpellation angav jag attinformationsarbetet börjat med en stor ekonomiskdominans för ja-sidan. Det är ju inget tvivel om attja-sidans resurser är överväldigande. Om det ärsvårare att argumentera för den ena eller den andralinjen, kan inte någon opartisk instans ta ställningtill. Det går säkert att framföra skäl för att det ärminst lika svårt att verka för nej-sidan som för ja-sidan.Det är inte så märkligt att det nu finns kritiskaröster för att nej- och ja-sidan har fått ett bidrag påenbart . För ja-sidan betyder detta lågaanslag mycket litet, eller kanske ingenting,eftersom man har mycket stora resurser att ösa uroch mer är att vänta. Om bidragen även ifortsättningen blir så låga, blir obalansen än meruppenbar under folkomröstningskampanjen.I min interpellation poängterade jag vikten av attde två alternativen blir väl belysta och att sakliginformation ges. Nej-sidan har betraktat om EG som en partsinlaga.Anf. 5 hemställer att tar debattenom den andra interpellationen när den skalldebatteras, eftersom vi ändå får ytterligare endebatt.Anf. 6 Statsrådet ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor som rör informationsverksamheten. Honutgick från att jag inte skulle bli överraskad avhennes synpunkter. På den punkten har GudrunSchyman alldeles rätt. Jag har hört dem om och omigen. Jag kan inte finna att det finns den minstamöjlighet att tillgodose , vad man än gör på detta område. Jaghar mina misstankar varför.Låt mig göra några kommentarer till de punktersom tog upp.Gudrun sade att den information somutgår från Sekretariatet för Europainformationspeglar regeringens syn. Så är det inte. är upprättat för att förmedla en allmäninformation, faktainformation, om EES, EG ochEU. Det är helt fristående från den politiskaledningen när det gäller informationsmaterialetsutformning. Syftet är att materialet först och främstskall belysa några grundläggande förhållanden omEG men också att sekretariatet skall stimulera mertill att hämta ökad information om EG. Det ärdärför som den faktabroschyr som gick ut tillhushållen, jag tror att det var 4,5 miljonerexemplar, innehåller inte bara en grundlägganderedovisning av vad EG, EES och EU står för, utanockså anvisar vägar för att hämta ytterligareinformation på olika håll, genom att man vänder sigtill studieförbunden, till intresseorganisationerna,till Ja till EG och till Nej till EG, m.m.Gudrun säger att den här informationenhar mött massiv kritik. Det är inte den bild som jaghar. Men vi lever uppenbarligen i två världar. Jag ärfaktiskt också ganska ofta ute, inte minst i skolor.När jag gör besök på olika håll i landet, brukar jagalltid sträva efter att inkludera åtminstone ett besöki någon skola. Kanske möter jag då 500 eller 1 000studenter i en aula.Mitt bestämda intryck är -- oaktat att Nej till EG icirkulärartiklar har riktat kritik mot den härbroschyren, och något annat hade jag inte väntat --att den här broschyren har mötts av heltövervägande positiv kritik och att den av många hartjänat just som inspiration till att hämta ytterligareinformation, som kan hämtas på väldigt många hålloch som jag menar att vi på allt sätt bör stimulera.Sedan säger att regeringensuppgift är att råda bot på obalanser iopinionsbildningen. Där har vi, ,helt olika uppfattningar. En sådan utgångspunktinnebär att om det skulle finnas enminoritetsuppfattning i den frågan, säg en mycketstark uppslutning kring t.ex. de åsikter som GudrunSchyman och hennes parti har stått för ,skulle det vara regeringens uppgift att balanseraden informationen. Säg att åsikter för av landets medborgare.Skall regeringen då balansera detta genom att gå inmed mer informationsinsatser? Jag menar attdet i ett demokratiskt samhälle måste rådayttrandefrihet och frihet för alla grupper att kommatill tals.En annan sak är, och det för mig över till den tredjefrågan, att när man sedan kommer till enfolkomröstning, kan det finnas goda skäl att avsättasärskilda medel för en kampanj kring dessa frågor.Då tycker jag personligen också, men här vill jaginte föregripa ställningstagande, att detär naturligt att ja- och nej-sidan får lika mycketpengar. Det här är ett ställningstagande somriksdagen har att göra när det blir dags att fastställatiden för folkomröstningen. Det menar jag bör bli islutet av förhandlingarna, när vi kan se vilken denlämpliga tidpunkten är. Jag utgår från att riksdageni det sammanhanget kommer att lägga fasttidpunkten för förhandlingarna och också formernaför informations- och kampanjverksamheten kringdet hela och därmed också ta ställning till frågannär pengar skall ställas till förfogande för detändamålet.Anf. 7 ():Herr talman! Skall jag uppfatta den sistaupplysningen som att nästa års budget, de 50miljoner kronor som är avsatta, kommer att gå baratill kampanjorganisationer under förutsättning attriksdagen också har tagit ställning till tidpunktenför folkomröstningen? I så fall vill jag säga attutrikesutskottet, när man har behandlat detta, harsagt att det skall gå till en allsidig information. Dåhar man också menat kampanjorganisationer. Dåfår vi i så fall ta upp en ny debatt om detta.När jag säger att det är regeringens ansvar attbalansera utbudet av information, gör jag detutifrån att vi faktiskt skall ha en folkomröstning ochutifrån att det här inte är vilken politisk fråga somhelst utan en av de största politiska frågorna underhela efterkrigstiden.Vi skall gå ut i en folkomröstning som -- det utgårjag från och det hoppas jag verkligen -- kommer attvara skild från valet till osv. Dessutomfinns det ju så olika olika uppfattningar i mångaolika partier.I denna fråga företräder jag inte en minoritet,snarare tvärtom. Just nu är ju opinionsläget iSverige sådant att det är jag som företräder enmajoritet. Det är denna majoritet plus de som anseratt de behöver mer information för att kunna sättasig in i det här som för fram just den kritik somföranleder mig att tjata om den här frågan. Jag gördet alltså inte därför att det är min ambition atttrötta ut . Så är det faktiskt inte. Jagblir besviken när säger att det aldrigkommer att gå att göra mig nöjd i detta avseende.Jag tror visst att det går.Men ni gör ett stort fatalt misstag när ni inte tarallvarligt på den kritik som finns och på den härobalansen. Inom lärarkåren har man väl ingenanledning att vara oroad och att framföra kritik, omman inte verkligen tycker som man gör. Det är inteett uttryck för höger- eller vänsterskalan utan förett problem som man har i undervisningen.Att nonchalera den här obalansen och den kritiksom människor för fram och att inte lyfta fram denpolitiska sidan av frågekomplexet beträffandemedlemskapet i den europeiska unionen kommeratt slå tillbaka mot regeringen själv. Vi kan kommai precis samma situation som den som gällde vid denförsta folkomröstningen i . Mångamänniskor kände då att hela etablissemanget varför en sak och att de blev totalt överkörda.Människor menade: Vi får inte reda på vad dethandlar om. Det här vill vi inte vara med om.Jag önskar att vi går till en folkomröstning där såmånga människor som möjligt kan grunda sittbeslut i frågan på så väl underbyggd informationsom möjligt -- dvs. att så många sidor som möjligthar blivit belysta och att kunskapen ochmedvetenheten finns om att detta är ett politisktprojekt, att det handlar om politiska värderingar.Anf. 8 HANS ():Herr talman! Det är bra att sägeratt de båda sidorna, när kampanjen väl kommer igång, skall få lika mycket pengar.