prot · GG0996 · 1993-04-21 00:00:00 — Det gäller alltsåfrågan om advokatarvoden och förslag tilleffektivitetsvinster.Riksrevisionsverket säger också i sin rapportRättshjälpens effektivitet, som redovisades ifebruari 1992, att det finns pengar som kananvändas betydligt bättre än vad som är fallet i dag.Utskottsmajoriteten nöjer sig med att frågan redanär aktualiserad i regerinskansliet och anser attnågon åtgärd inte krävs. Det har gåttsnart justitieministernavsåg att överlägga med . Ingethar redovisats om eventuella resultat och inte hellerom huruvida dessa viktiga och helt nödvändigaöverläggningar har ägt rum.Rättshjälpsmyndigheten och Rättshjälpsnämndenhar också god inblick i vad som kan göras för attdämpa kostnadsutvecklingen pårättshjälpsområdet samt möjlighet att se till attpengarna används på ett bättre sätt. Besparingarsom genomförts har gjorts på denallmänna rättshjälpen. Den har blivit så urholkadatt det är tveksamt om vi lever upp till degrundläggande syftena, nämligen att ingen avekonomiska skäl skall vara förhindrad att tillvaratasin rätt.Vad är det då som kan tas upp vid överläggningarmed förutomtimkostnadsnormen och taxor? Jag skall ge någraförslag.En viktig fråga är timglidningen. Tidsåtgångenökade --1988 med per målvid allmänna rättshjälpen, och enligtRiksrevisionsverket skedde detta utan synbarförklaring. som gått kantimglidningen vara ännu större. Advokatsamfundetsäger att inte inser attärendena blivit mer komplicerade. En del avtimglidningen kan bero på att den rättsligaangelägenheten blivit mer komplicerad, men efteratt jag själv i behandlatmånga ärenden om klagomål påbiträdesersättningar ser jag även andra orsaker.Det är givetvis viktigt att biträdet lyssnar noga påklienten och inte jäktar på. Men de har alltmerblivit jourhavande medmänniskor. De bedriverkurativ verksamhet. Biträdena får heller inte betaltför telefonsamtal eller besök av klientens släkt ochvänner, hjälporganisationer eller media, ochkostnaderna för det arbetet kan därför finnasinbakade i kostnadsräkningen.Andra orsaker till timglidningen i t.ex.utlänningsärenden kan vara att en del juridiskabiträden lägger ner tid även på andra åtgärder sominte är skäligt för uppdraget såsom att t.ex.översätta utländsk rätt som redan finns att tillgåfrån t.ex. , översättatidningsartiklar, brev m.m. samt att läsa ochbehandla långa s.k. egenutredningar somklienterna själva gör vid sidan avpolisutredningarna. Det är inte heller advokaternasom skall betala klienters resor, hotellrum ochläkarbesök och sedan kräva ersättning frånrättshjälpen.Kostnadsräkningarna vid klagomål tillrättshjälpsnämnden är ofta magra. Det är svårt attgöra skälighetsbedömningar på det underlag somredovisas. Jag vet att många biträden anser attStatens invandrarverk och rättshjälpsnämndenpetar i bagateller. Domstolarna godtar oftastadvokatens redovisade timmar och utlägg utanmisstro om fusk. har ochrättshjälpsnämnden den uppgiften, ochjustitieministern bör genom samtal medAdvokatsamfundet ta upp hurkostnadsräkningarna skall se ut och vadadvokaterna får betalt för.Ett annat problem är att alltför många biträden intekan rättshjälpslagen. Det är inte lätt att hänga medi svängarna, eftersom rättshjälpslagen har ändratsmånga gånger. Men i betänkande 1992/93:JuU26har utskottet betonat vikten av att biträdet harerforderliga erfarenheter av rättsligaangelägenheter och kännedom om gällandelagstiftning. Där råder det brister i dag.Biträden bör känna till att rättshjälp inte beviljasnär tvisten gäller sådana småsummor som t.ex. enhund för eller en bandspelare för 5 000 kr.Onödiga kostnader och arbete skulle kunnaundvikas om biträdena bättre kände till vilkaärenden som det är lönlöst att söka rättshjälp för.Det är ytterst sällsynt att rättshjälp beviljas iärenden som handläggs av förvaltningsmyndigheteroch förvaltningsdomstolar. De har en egenutredningsskyldighet. Enbart gravaspråksvårigheter kan eventuellt berättiga tillrättshjälp i förvaltningsärenden.Fastighetstvister är också undantagna frånrättshjälp, eftersom det finns försäkringar.Bankerna kräver försäkringar för att bevilja lån,vilket innebär att de allra flesta ser till att de harfastighetsförsäkringar. Särskilda skäl är t.ex. inteatt man har vistas utomlands och inte betalaträkningar.Senil demens och psykisk sjukdom kan utgörasärskilda skäl i fastighetstvister. Rättshjälp beviljasinte heller i angelägenheter som skall prövasutomlands eller på annat sätt behandlas utom riket,inte heller för att ändra domstolsbeslut omutvisning från riket, eftersom det är ett nådeärendeför regeringen.Jag ställer mig också frågande till ändrade syn på utlänningsärenden.Förr ansåg att cirka sjutimmar var normalt i ett utlänningsärende. Nuprutar man friskt i advokaträkningarna och skriver,oavsett om det gäller fyra eller , attden tid som har lagts ned i ärendet överstiger vadsom är normalt i ärenden av motsvarandesvårighetsgrad och omfattning. Undra på att detöverklagas alltmer till rättshjälpsnämnden! Enligtmin mening finns det inga normalfall iutlänningsärenden.Jag har pekat på bara en del av de problem somfinns på rättshjälpsområdet. Det låter lovande närutskottsmajoriteten instämmer i våra krav påkostnadsdämpande åtgärder i fråga ombiträdesersättningar och onödig administration.Men varför kräver inte utskottsmajoritetenredovisning från av vad somhar hänt med det löfte som gavs ? Idebatten utgick ChristelAnderberg från att överläggningar medAdvokatsamfundet pågick och ej hade slutförts.Vad har för besked att ge?Reservation nr 3 handlar om nedsättning avgrundavgiften. skallrättshjälpssökande betala grundavgift, även de --t.ex. sådana personer som är helt beroende avsocialhjälp -- som uppenbart saknar möjligheter attbetala. Vi vidhåller vår uppfattning attjämkningsregeln bör tillämpas så, att de som saknareller har mycket låga inkomster får nedsättning avrättshjälpsavgiften. Det är helt fel att vältra över endel av kostnaderna på kommunernas socialkontor.Alltför många människor kommer att dra sig för attgå till , och därmed går de miste ommöjligheten att hävda sin rätt. Vi socialdemokraterkan inte se något pedagogiskt värde i detta, vilketutskottsmajoriteten gör.Barn som saknar inkomst eller förmögenhet kanbefrias från grundavgiften. Före den 1 mars 1993var barn befriade från avgift i t.ex. faderskapsmål.Nu skall domstol eller rättshjälpsmyndighetenavgöra om barnet skall bli avgiftsbefriat. Detförsenar ärendet och leder till krångel ochbyråkrati. Det blir inga besparingar i slutändan,utan kanske rent av ökade kostnader som skalltäckas av skattemedel. Tror utskottsmajoritetenfortfarande på en besparing på 6 miljoner kronoroch att dessa nya regler underlättar rekryteringenav advokater som vill åta sig rättshjälpsärenden?I reservation nr 4 tar vi upp den allmännarättshjälpens förhållande till försäkringar. Vi anserinte att vår motion är tillgodosedd med att frågankommer att bli föremål för fortsatta övervägandeni Justitiedepartementet.Det är för tunt med överväganden, och vår tilltrotill grundligheten i de förslag som kommer frånJustitiedepartementet är inte stor. Det krävs enordentlig analys och överläggningar med förslagsvisförsäkringsbolag och advokater med brederfarenhet av rättshjälpsärenden.I 6 kap. i står det att''det skulle bli svårt att uppnå målenför rättshjälpen med en överföring av ansvaret förden allmänna rättshjälpen till privataförsäkringsbolag. En sådan lösning skulle sannoliktkräva kompletterande statliga insatser''. Dessutombedömer attförsäkringsbolagen har sämre förutsättningar änstaten att bedriva verksamheten effektivt.Riksrevisionsverket säger vidare att ''det ärtveksamt om det är möjligt att uppfylla de krav somställs i konventioner om rättshjälpenmed en privat försäkringslösning''. Eventuellaförslag från regeringen på detta område måsteenligt vår mening vara väl underbyggda.I reservation nr 8 anser vi att den övre gränsen förersättning till nämndemän skall höjas från till800 kr fr.o.m. . Den avDomstolsverket föreslagna lösningen beräknaskosta . Det innebär attersättningsreglerna skulle bli likvärdiga med deregler som gäller för kommunalt förtroendevalda.Det målet har utskottet tidigare uttalat, och detkvarstår för oss socialdemokrater. Vi har tyvärr inteheller de som skulle behövas.Den höjning som vi föreslår har kostnadsberäknatstill 2 miljoner kronor.I reservation nr 7 motsätter vi oss en avveckling avallmänna advokatbyråer. I en promemoria, DS1992:51, föreslår attallmänna advokatbyråer skall avvecklas, därför attregeringen anser att statlig verksamhet skallprivatiseras. har beräknat att enavveckling av de allmänna advokatbyråerna skullekosta . I årets budgetpropositionsäger justitieministern: ''Jag har därvid ocksåbeaktat att avvecklingen med all sannolikhetkommer att ge upphov till kostnader som ärbetänkliga i det rådande statsfinansiella läget''. Iklartext betyder det att om regeringen hade haftråd, skulle allmänna advokatbyråer ha avvecklatsav ideologiska skäl.Några ekonomiska skäl finns inte, och de socialaskälen kvarstår. Kostnadsnivån vid de allmännaadvokatbyråerna är dessutom vägledande vidtaxesättning av advokattjänster.Utskottsmajoriteten kan ju inte ha någonting emotatt prisnivån hålls nere.Regeringen har ställt till skada genom att föreslå attallmänna advokatbyråer, 24 tingsrätter ochDomstolsverket skall läggas ner. Vi är naturligtvisglada över att förslagen tagits tillbaka, men för deallmänna advokatbyråerna kvarstår hotet. Vi anseratt med anledning av motion Ju719 böravslå propositionens förslag om att skallbemyndiga regeringen att avveckla allmännaadvokatbyråer. Lönsamheten vid de allmännaadvokatbyråerna gick rakt upp före hotet omnedläggning. Därefter skedde en avmattning. Vianser också att det är nödvändigt att avvecklabyråer som saknar förutsättningar att blilönsamma. Men för de nordligaste byråerna, somhar en betydande social verksamhet i områden medadvokatbrist, måste även andra skäl än ekonomiskapåverka bedömningen.Enligt betänkandet skall allmänna advokatbyråerkunna avvecklas ifall de harrekryteringssvårigheter. De allmännaadvokatbyråerna har enligt de uppgifter som jaghar fått inte haft några rekryteringssvårigheter, ensunder hotet om avveckling. Om den borgerligaregeringen låter dem arbeta i lugn och ro, är dettaden bästa förutsättningen för att få sökande tilllediga tjänster.Herr talman! Vi socialdemokrater står bakom allavåra reservationer, men jag yrkar bifall bara tillreservationerna 2, 3, 7 och 8, som är fogade tillbetänkandet.Anf. 191 (nyd):Herr talman! Jag börjar med att ta upp frågan omarvode till försvarsadvokater.Vi i Ny demokrati anser att arvodena under densenaste tiden har rusat i höjden alltför mycket. Vitycker att arvodena bör kunna sänkas medförslagsvis . Detta skulle ge utrymme för enomprioritering av statens stöd från brottslingensbästa till brottsoffrets fördel. Vi anser dessutom atttimkostnadsnormen bör göras beroende av olikakvalitativa moment. Timkostnadsnormen bordevara lägre för t.ex. en biträdande jurist än för enadvokat.Vidare bör regeringen närmare utreda hur ettsystem med priskonkurrens inom rättshjälpenskulle kunna utformas. Utredningen bör syfta tillatt ett sådant system skall införas. Jag vill idet här fallet hänvisa till Ny demokratis motionerJu720 och Ju821.Över huvud taget behöver åtgärder vidtas för attöka konkurrensen mellan advokater inbördes ochmellan advokater och andra som lämnar rättsligtbiträde åt allmänheten. Inte minst prissättningenmåste bli friare. Vidare måste förutsättningarskapas för advokater att i större utsträckning marknadsföra sina specialiteter. Det kankomma att bli aktuellt med lagändringar för att ökamöjligheterna till konkurrens. Regeringen börefter avslutat utredningsarbete återkomma medförslag till riksdagen.En annan fråga som jag vill ta upp i dettasammanhang rör ochdisciplinnämnd. Jag anser det inte vara rimligt attolika frågor som rör advokater prövas avadvokaterna själva. Advokatverksamheten måstebli föremål för en förbättrad insyn. Det behövs ettfrån fristående organ för tillsynav advokatverksamheten och för beslut om bl.a.åtgärder mot advokater som missköter sig.Regeringen bör även i denna fråga återkomma medförslag till riksdagen.Rättegångskostnader i skattemål är, herr talman,ytterligare en punkt som jag vill ta upp. Denenskilde har , även om han skulle vinna ettskattemål, väldigt svårt att få någon ersättning förde kostnader som han har haft i samband med enrättegång. Vi anser att i det fall den skattskyldigebevisats vara oskyldig bör han få full ersättning försina rättegångskostnader.Jag avslutar med detta, eftersom timmen nu börjarbli sen.Herr talman! Vi står bakom samtliga vårareservationer. Men för att vinna tid yrkar jag bifallendast till reservationerna 1, 5 och 10 i betänkandeJuU26.Anf. 192 ():Herr talman! I detta betänkande har Vänsterpartietmeningsyttringar som handlar om förordnande avoffentligt biträde i utlänningsärenden -- ettmotionskrav som vi har haft nu -- ochom information för nämndemän. Jag vill gå tillbakalitet grand och erinra om att när detta förslag omatt överföra tillsättningen av juridiskt biträde frånrättshjälpsnämnderna till ladesfram under /89, sadeföredragande statsråd att de principiellabetänkligheter som framfördes av en delremissinstanser mot förslaget hade en viss tyngd.Kritiken mot förslaget som här avses kommer bl.a.från ,och en del rättshjälpsnämnder.Kritikerna anser att beslut om rättshjälp ochtillförordnande av juridiskt biträde skall ligga hosen myndighet som är fristående gentemotInvandrarverket, eftersom är deasylsökandes motpart. I ett rättssamhälle bordedetta vara ganska självklart.Statsrådet fortsatte sitt resonemang med att säga atttiden var mogen för att pröva en nyordning för attförkorta handläggningstiderna. Därför ansågstatsrådet att utsikten för att kortaasylprövningstiden vägde över de rättsligaprincipiella betänkligheterna. Detta var ett lovvärtförsök att göra handläggningstiderna kortare. Menefter kan vi nu se att denna nyordning intehar gjort handläggningstiderna kortare. Jag anseratt det är dags att återgå till de tidigareförhållandena. Den allvarliga kritiken motnyordningen har inte upphört utan den fortsätter.Främst gäller kritiken att Invandrarverketanvänder sig av okvalificerade juridiska biträden,vilket medför att beslutsunderlagen blir bristfälligaoch undermåliga. Detta förlänger i sin turhandläggningstiderna.I betänkandets yrkande om information förnämndemän sägs att nämndemännen visst fårfortbildning. Jag vill då nämna ett exempel från mingrannkommun , där vidGävle tingsrätt fick det kärvabeskedet: Inget utrymme för arvodesbetalning vidinformation. Framställningen avslås.Detta innebär att det helt ligger i nämndemännenseget intresse att fortbilda sig. Det handlar också omatt de själva skall ha ambitionen att informera sig.Utskottsmajoriteten säger också här i betänkandetatt man inte skall försöka att utbildanämndemännen till jurister. Eftersom enjuristutbildning tar , vill jag frågautskottsledamöterna här i kammaren om de anseratt det skulle motsvara en juridisk utbildning omnämndemännen fick några dagars utbildning per år.Det skulle i så fall vara horribelt.Jag skall litet kort säga något om reservationerna.Beträffande reservationerna 3 och 4 vill jag säga tillSigrid Bolkéus att det inte bara är tveksamt, utanmålet att ingen av kostnadsskäl skall vara utestängdfrån att söka sin rätt är en realitet. Så är fallet i dag.Detta mål har vi för länge sedan lämnat bakom oss.Det har skett bit för bit även under densocialdemokratiska regeringstiden.Jag instämmer helt i det förslag till nyordning somfinns i reservation 3. Det innebär att kostnader förrättshjälp övervältras på socialförvaltningen, så attindividen inte skall vara tvungen att först fråga sinsocialtjänst om det är möjligt att få sinarättshjälpskostnader betalda genomsocialförvaltningen.Avveckling av de allmänna advokatbyråerna ärockså en fråga som vi i har haftanledning att försvara. Vi kommer att stödjareservation 7.När det gäller ersättningen till nämndemän vill jagframhålla att det inte är så underligt att det är svårtatt rekrytera nämndemän. Regeringen,domstolarna och även justitieutskottets majoritetpoängterar att det är viktigt med en kunnig ochrepresentativ nämndemannakår. Grundtankenbakom nämndemannainstitutionen är ju att de skallvara representativa för befolkningen. Men meddagens ordning för ersättningen är det inte möjligtatt rekrytera nämndemän som representerarfolkflertalet så att man får en proportionellsammansättning av nämndemannakåren medavseende på ålder, utbildning och andra faktorer.Naturligtvis är även detta förslag otillräckligt.Egentligen borde det handla om fullkostnadsersättning och ersättning förinkomstbortfallet. Man kan givetvis inte gå hurhögt som helst. Det tidigare motionskravet harvarit att man skall följa sjukkassansersättningsnormer. Men man har i alla fall kommiten bit på väg. Nämndemännen måste få en högreersättning. Vi kommer därför att stödja ävenreservation 8.Anf. 193 ():Herr talman! Samhällets kostnader för den totalarättshjälpen har ökat under perioden1986--1990. Mest ökade kostnaderna för rättshjälpgenom offentligt biträde och därefter kostnadernaför rättshjälp åt misstänkt i brottmål. Utskottetifrågasätter i betänkandet lämpligheten i attkostnaderna för offentligt biträde skall belastarättshjälpsanslaget och ger regeringen till känna attdetta bör övervägas närmare.Det är angeläget att bibehålla möjligheten atterbjuda människor statligt rättsskydd trots rådandeekonomiska läge. Därför måste alla satsade kronorkoncentreras till de områden där de gör störstnytta.Omfattande förändringar av såväl materiell somorganisatorisk natur har skett inomrättshjälpsområdet . Mångaav de lagändringar som har genomförts sedanrättshjälpsreformen trädde i kraft har syftat just tillatt minska statens kostnader för rättshjälpen.Reformerna har också varit kostnadsdämpande,framför allt när det gäller den allmännarättshjälpen. Ändå har ökningen av statenskostnader för rättshjälpen i stort inte kunnatdämpas tillräckligt mycket. Mot denna bakgrundhar haft i uppdrag att övervägaom kostnaderna kan minskas utan att degrundläggande syftena går förlorade.I förra årets budgetproposition aviseradesbesparingar med pårättshjälpsanslaget. Särskilt nämndes en sänkningav den övre inkomstgränsen för rätt till allmänrättshjälp. Det förslaget avslogs av riksdagen.Hösten 1992 återkom regeringen med en nyproposition, vari föreslogs en höjning avrättshjälpsavgifterna. Denna lag trädde i kraft den1 mars i år.Regeringen beslöt att ändraDomstolsverkets bemyndigande att fastställataxorna enligt rättshjälpsförordningen ochkonkursförordningen. Taxorna skall numerafastställas på grundval av en timkostnadsnorm sombeslutas av regeringen. I enlighet med vad somaviserades i den nämnda propositionen harregeringen beslutat att differentieratimkostnadsnormen på så sätt att den norm somskall ligga till grund för brottmålstaxan har sattslägre än den som skall ligga till grund föräktenskapsskillnadstaxan resp.konkursförvaltartaxan. Det bör också nämnas attfrågan om rättsligt bistånd till brottsoffer somdrabbats utomlands övervägs inomJustitiedepartementet.Som jag tidigare sade har det skett mycket under desenaste åren för att effektivisera verksamheten ochdämpa kostnaderna utan att de människor somverkligen behöver denna hjälp skall bli lidande.Sigrid Bolkéus tog upp en del avSocialdemokraternas reservationer. Behovet av attdämpa kostnadsutvecklingen är juuppmärksammad och åtgärdas. Åtgärder medanledning av de biträdesersättningar som SigridBolkéus efterlyste på rättshjälpsområdet har redanaktualiserats i regeringen. Vi kan inte göra mer änuppmärksamma och skynda på utvecklingen.En annan fråga som togs upp av flera av de tidigaretalarna är de allmänna advokatbyråernasnedläggning. De byråer som saknar förutsättningarför att drivas lönsamt finns det ingen anledning attbehålla, om de kan ersättas på annat sätt utan atträttssäkerheten på något vis äventyras. Dessabyråer har haft rekryteringssvårigheter. Om det nufinns så bra allmänna advokatbyråer att personalenvill ta över, har det ingen betydelse förrättssäkerheten. Klienterna blir inte lidande pådetta. Tvärtom kan de advokaterna vara mermotiverade än andra. Det kan innebära en positivutveckling. Det har inte vidtagits så många fleråtgärder för att påskynda utvecklingen. Det senasteåret har visat att dessa byråer har gått bättre äntidigare.Ersättningen till nämndemännen är en svår fråga.Det är ett helt riktigt konstaterande att de äralldeles för låga för att stimulera till rekrytering avbreda skaror av nämndemän som kan representerasvenska folket. Men ekonomin i ser utsom den gör. Vi vet att det är oerhört svårt att göranågot åt just detta. Risken finns att man då kanskemåste minska antalet nämndemän till förmån förhöjda ersättningar till några nämndemän, och dettror jag inte att någon av oss är intresserad av.Vi torde få dras med de nuvarande ersättningarnaett tag till. Jag är säker på att det inom en ganskasnar framtid ändå går att göra något litet åt dettaproblem. Men just nu har vi inte kunnat hitta någonlösning. Ändå är vi överens om att behovet finns.Vi har inte på något sätt en annan inriktning, utanvi konstaterar bara att det inte finns pengar fördetta ändamål.Ulf från Ny demokrati talade om skärptkontroll och mer insyn. Utskottet har tidigareuttalat att det allmänna borde ha insyn i dendisciplinära verksamheten genom lekmän och attlekmän skall beredas plats i de organ somhandlägger disciplinfrågorna.Lekmannainstitutionen har inte tillkommit medtanke på kontroll utan främst för att insyn ärnågonting som man behöver ha. Det ligger ennegativ klang i ordet kontroll.Berith talade om information tillnämndemännen. Det är riktigt att det finns mångabrister i detta avseende. Men nämndemännensverksamhet omfattar så många olika frågor. Visstbehövs mer utbildning. Det kanske inte behövsjuridisk utbildning. Det är inte meningen att manskall vara jurist för att få sitta i nämnden. Då harman hamnat alldeles fel. Men om man får förmycket utbildning, finns det en risk för att man blirså oerhört professionell att man inte tänker som''vanligt folk'' gör. Jag anser dock inte att dettaskulle förhindra att vi skulle bjuda våranämndemän på mer information om svåraområden. Det finns områden som man aldrig kanveta någonting om såvida man inte själv hardrabbats eller fått utbildning. Jag syftar då påsexual- och incestbrott. Men även här har vi enekonomisk verklighet att ta hänsyn till.Sammantaget vill jag påstå att det trots det svåraekonomiska läget i ändå har lämnatsutrymme för ett statligt rättsskydd för de gruppersom allra mest behöver det.Eftersom jag inte kan komma på flera frågor somjag har fått att besvara, avslutar jag detta inlägg.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag glömde att yrka bifall tillVänsterpartiets meningsyttring, och jag gör detdärför nu.Jag vill till säga att det inte handlarom några stora pengar när det gäller information tillnämndemän. Det handlar inte om utbildning, utandet handlar om information. Det handlar inte hellerom att de skall få utbildning i juridiska spörsmål,utan det handlar om att få t.ex. information ochkunskap om hur barn fungerar och hur barn tänker.Jag tar upp speciellt detta, eftersom det har visat sigi så många domar att det finns sådana luckor hosnämndemännen.Jag fick ingen reaktion alls från närdet gäller offentligt biträde i utlänningsärenden.Jag erinrar mig att hon hade ett särskilt yttrande iden frågan sedan.Anf. 195 () replik:Herr talman! Liksom glömde jagmitt yrkande. Jag kunde på grund av mina nyaglasögon inte se sista raden i mitt manuskript. Jagyrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på reservationerna. Jag berom ursäkt för att jag glömde detta.Berith har helt rätt i att det behövs merutbildning när det gäller hur barn tänker ochfungerar. Jag upprepar det som jag sade tidigare omatt det finns områden som man inte kan något omom man inte själv har råkat ut för det eller harutbildning i det.