prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — 109 (m):Herr talman! Jag tror att den avgift som BjörnSamuelson har tagit upp i sin fråga, och som sägsgälla för scientologerna, kan vara rimlig utifrån denredovisning som ger. Däremot är detinte intressant att endast diskutera avgiftensstorlek, utan man måste också bedöma om avgiftenstår i rimlig proportion till sådant som eleverna fåroch som de normalt inte skulle få i en kommunalgrundskola, t.ex. om avgiften möjligen inkluderarfritidsverksamhet eller någonting annat. Jag värre inte kunnat få uppgifter om detta på denganska korta tid som vi har på oss för att skriva svarpå de här frågorna.Jag vill också vända mig emot en formulering somBjörn använde. Han sade att det ärrimligt att kommunerna får utöva tillsynen,eftersom det handlar om kommunernas pengar.Nja, det kan vi ju diskutera. Det är så att alla eleveringår i underlaget utifrån vilket vi ger kommunernastatsbidrag, och det är därför elevernaspengar som det handlar om.Anf. 110 ():Herr talman! Det är väldigt intressant att statsrådetpåpekar att det inte skulle vara kommunernaspengar. Då kanske vi framöver kan föra endiskussion om ifall vi inte kan återinföra någonform av sektorsbidrag till skolan. Jag tror att vi förreller senare hamnar där.Beatrice har med viss elegans sagt att dettidigare var plånbokens tjocklek som avgjorde varolika föräldrar kunde låta sina barn gå i skola. Nuär vi tillbaka i den situationen, och effekten av dettablir ju inte mindre genom att statsrådet säger att detberor på vad eleverna får för pengarna. Om jag villha mycket åt mina barn och har litet pengar, så fårjag inte mycket, eftersom jag inte har de pengarna.Så blir det ju om avgiften skall kunna sättasberoende på vad eleverna skall få. Avgiften blir pådet sättet rimlig för skolan, men är den rimlig förmig? Jag menar att avgiften skall vara rimlig för allaföräldrar som har grundskolebarn, och jag tyckerinte att en elevavgift på nästan i månadenpå är rimligt.Anf. 111 (m):Herr talman! Det är inte fråga om att avgiften skallvara rimlig i förhållande till föräldrarnasplånböcker, utan den skall vara rimlig i förhållandetill vad som ges utöver vad som normaltförekommer i en grundskola. Men den skall ocksåvara skälig, och den får icke ha segregerande effekt.Det finns tre delar i definitionen av hurdan vi anseratt avgiften skall vara.Det är också viktigt att ha klart för sig att denreform vi har genomfört har inneburit att flertaletfristående skolor icke längre tar ut några avgifter.Av de 59 skolor som tog ut avgifterkan man för 31 skolor räkna ut en snittavgift på5 per elev och år, dvs. per termin.Jag tror inte att det är för mycket begärt.Jag vill emellertid som jag tidigare påpekat inte gåin på krontalet, utan det handlar om att skolornaskall leva upp till de tre kriterier som gäller föravgifternas storlek. Vi har också lyckats se till attfler klarar av att välja en fristående skola, även omdessa tar ut avgifter. Avgifterna har nämligensjunkit.Anf. 112 ():Herr talman! Jo, , krontalet har ensegregerande effekt. Det har det. Folk har detdåligt ställt . Många har det alltför dåligt ställt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av tredje vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.23 § Svar på fråga 1993/94:140 om den militäradykarutbildningenAnf. 113 Försvarsminister ():Herr talman! har frågatmig om jag, mot bakgrund av Marinensekonomiska problem, är beredd att medverka tillatt all dykarutbildning åter centraliseras dit därresurserna finns.Jag förmodar att ställerfrågan med anledning av Marinens beslut omorganisationen av försvarets dykutbildning,grundat på en utredning som kallas Dyk-93, ochden uppmärksamhet som frågan har fått imassmedierna i Blekinge.Hur Marinen skall organisera sin dykutbildning ären fråga som det i första hand ankommer påmyndigheten att hantera. Jag tycker därför inte attdet nu finns något skäl för mig att agera i frågan.Jag anser alltså att det här är en fråga som Chefenför marinen bör få hantera självständigt.Anf. 114 ():Herr talman! Jag skall be att få tackaförsvarsministern för svaret på min fråga. Låt migge en liten bakgrund till frågan.Vid Marinens dykarskola i utbildas ca 700 personer . Det är tio gånger fler änpå alla andra dykarutbildningar tillsammans.Förutom dykare för Marinen utbildar man i dagdykare åt Flygvapnet, ochRäddningstjänsten. Det finns ett samarbete medsjukvården, osv. För dessa utbildningsinsatser fårMarinen naturligtvis betalt.I finns resurserna: dyktank, dykläkare,kompetent personal, osv. Det är personal som ändåbehövs, eftersom all fri uppstigning måstegenomföras i . Detta betyder att detskulle vara möjligt att utan extra kostnader förFörsvaret utbilda Försvarets samtliga lättdykare,inklusive Marinens samtliga bärgningsdykare, iKarlskrona.I dagens läge, med de ekonomiska problem somfinns inom Marinen, som jag vet att mycket väl bekant med, vore det ett erbjudandeatt fundera över. Trots detta föreslås i Dyk-93 attbärgningsdykarutbildningen skall föras över tillBerga, och dessutom skall den civila utbildningenutföras på plats som Marinens dykchef bestämmer,som det heter.Jag har också noterat att personal från Karlskronasom har femtio meter hem beordras att i ställetfullfölja bärgningsdykarutbildningen femtio milfrån hemmet, nämligen vid . Detta kan inteheller vara särskilt god ekonomi. Dessutomföreslås i en bilaga till utredningen att en dyktankskall uppföras vid till en kostnad av 10--15miljoner kronor.Detta kan väl ändå inte vara ekonomiskt rimligt idessa tider, ?Anf. 115 Försvarsminister ():Herr talman! Jag bör rimligtvis somförsvarsminister inte blanda mig i hurmyndigheterna organiserar sinutbildningsverksamhet. Det blir mest rationellt omde själva får hantera dessa frågor. Hos dem finnsrimligtvis den speciella erfarenhet som ärnödvändig för att kunna göra bedömningar av detslag som här nämner.Man kan naturligtvis alltid fråga sig hur långtregeringen och skall gå när det gäller attstyra myndigheternas verksamhet. Jag brukar oftafå påpekanden om att regering och riksdag börhålla sig borta från denna typ av verksamhet.Jag kan förstå att man i värnar om sinaegna intressen. Jag tycker dock att frågan har fåttlitet för stor proportion. Det är inte fråga om attnågon verksamhet skall försvinna från Sydkustensmarinkommando och hamna någon annanstans,och det är inte fråga om att någon annan nytillkommande verksamhet skall hamna någonannanstans än i Karlskrona.Det handlar i det stora hela om att den nuvarandeutbildningsstrukturen läggs fast men attverksamhetens centrala ledning förändras en aning.Jag tycker trots allt att det är rimligt attmyndigheten får hantera den här typen avutbildningsfrågor självständigt.Anf. 116 ():Herr talman! Jag är rädd för att försvarsministernmöjligen är något felinformerad. Vad som sagts äratt bärgningsdykarutbildningen helt och hållet skallgenomföras i och på . Det innebärde facto en förflyttning av utbildningsverksamhetfrån den plats där resurserna finns utbyggdaoch klara till ett annat område, med demedföljande kostnader som jag tidigareexemplifierade. Människor måste resa lång väg,och dessutom till en plats där kostnadsläget ärbetydligt högre än i Karlskrona.Ett minimikrav borde vara att Karlskronaåtminstone får utbilda sina egna bärgningsdykareoch inte behöva skicka dem till . Det ärinte fråga om att enbart slå vakt om egna intressen,även om vi med tanke på de neddragningar somskett har stor anledning att slå vakt om varjearbetstillfälle inom denna sektor. Det är fråga omatt Marinen bör utnyttja de befintliga resurserna ienlighet med vad har sagt.Anf. 117 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har självfallet försökt att sätta migin i ärendet och tagit del av de olika uppfattningarsom finns. Som jag sade i mitt förra inlägg anser jagatt frågan fått för stora proportioner. Det finnssynpunkter i detta ärende i olika riktningar när detgäller olika former av lokalisering.Jag har naturligtvis förståelse för att man gärna serdet hela utifrån de intressen man regionalt har attbevaka. måste emellertid en sådan verksamhetsjälvfallet ha en långsiktig iriktning. Mot denbakgrunden är det rimligt att myndigheten i förstahand får avgöra hur utbildningsverksamheteninriktas och bedrivs. Det kan icke vara rimligt attregeringen avgör den här typen av frågor.Anf. 118 ():Herr talman! Det är möjligt att regeringen inte idetalj skall avgöra den här typen av frågor. Jagförstår synpunkter väl motbakgrund av hans tidigare erfarenhet från bl.a.konstitutionsutskottet.Faktum kvarstår: Det går inte så bra för Marinenatt finna ekonomiskt bra lösningar för sinverksamhet. Därom torde vi vara överens. Det ärdärför rimligt att försvarsministern upprepar detsom enhälligt har uttryckt, nämligen attbefintliga resurser inom Försvaret skall utnyttjasför att därmed nå bästa möjliga ekonomi. Så långtborde ändå försvarsministern kunna sträcka sig.Bypolitik och särintressen tycks varaförekommande i alla delar av landet och inte enbarti det som kallas landsorten.Anf. 119 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att jag kommer attfölja ärendet mycket noga. Självfallet skallriksdagens beslut om god hushållning och ekonomiråda också i detta ärende. För övrigt har jag storrespekt för fattade riksdagsbeslut, t.ex. när detgäller vissa inköp av materiel.Jag hoppas att och jag äralldeles överens om att vi med kraft skall se till attfattade riksdagsbeslut genomförs.Anf. 120 ():Herr talman! På den punkten kan jag hålla medAnders . Besluten skall respekteras även omde råkar innehålla sådant som försvarsministerneller jag kanske inte i alla delar håller med om.Anders sade att det i första hand inte ärfråga om lokala eller regionala intressen, utan attlångsiktiga intressen skall vara avgörande. Det ärnågonting märkligt i detta. Marinen försöker styraöver utbildning till , medan alla andrasamhällsintressenter i det här sammanhanget väljeratt genomföra sin utbildning i Karlskrona.Dessutom finns en hel del verksamheter på platsdär nere, t.ex. . En förutsättningför den lokaliseringen var att man skulle samordnaoch samutnyttja tillsammans med marinen, vilketman också gör med dykutbildningen.Avslutningsvis vill jag inbjuda tillett besök på Dykeriskolan i . 121 Försvarsminister ():Herr talman! Får jag ändock förfullständighetens skull understryka att jag då ochdå får höra att alltför mycket styrs frånStorstockholmsområdet till på denmarina sidan. Jag är medveten om att detförekommer kritik i båda riktningarna.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1993/94:158 om medlemskapi IEPGAnf. 122 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen gjort några ansträngningar för attSverige skall bli medlem i IEPG ().Låt mig först konstatera att ochjag har diskuterat denna organisation här ikammaren mot bakgrund av vadregeringen hade anfört rörande samarbete på detförsvarsindustriella området i den då nyligenframlagda propositionen om totalförsvaretsutveckling m.m. (prop. 1991/92:102).Då erinrade jag om att denna fråga, till följd av degenomgripande förändringar som skett i Europasedan slutet av , också hade behandlats avden föregående regeringen i 1991 årsförsvarsproposition (prop. 1990/91:102). Härvidkonstaterades att det finns särskild anledning attöverväga svenska relationer till existerandesamarbetsorgan i på detförsvarsindustriella området.Försvarsutskottet delade regeringens bedömning(FöU 1990/91:8) att det från försvarspolitiskautgångspunkter är av vikt att sådana betingelser förutlandssamarbetet skapas att en livskraftig svenskförsvarsindustri kan bevaras inom sådana sektorerdär det även under rådande och framtidaförhållanden kan bedömas förbli ett vitaltnationellt intresse att bibehålla kompetens.Utrikesnämnden har informerats i frågan.Låt mig därefter få upplysa omatt den s.k. IEPG-gruppen som bildades i mitten av1970-talet av de 13 europeiska , var helt fristående från . NATO har en egen organisation somfortsätter sitt arbete.Jag säger var, eftersom gruppen, som utgör ettforum för europeiskt samarbete och forskning,utveckling och tillverkning för dessa ländersanskaffning av försvarsmateriel, sedan våren 1993ombildats till WEAG, inom ramen för WEU,Västeuropeiska unionen. Gruppens uppgifter äroförändrade.Kontakter sker fortlöpande på tjänstemannanivåmellan och berördatjänstemannaorgan inom organisationen.Företrädare för myndigheter och svenskförsvarsindustri har beretts tillfälle att delta i avorganisationen genomförd utbildning. Frågan ommedlemskap i eller association till nämndaorganisation är inte aktuell för närvarande.Jag har uppfattningen att en fortsatt medverkan pådessa premisser har en bred parlamentariskförankring.Riksdagen kommer att kunna ta ställning tillregeringens förslag och bedömningar i denna fråga.Anf. 123 ():Herr talman! Jag skall be att få tackaförsvarsministern för ett intressant svar. Det fannsen hel del upplysningar i svaret som jag medintresse har tagit del av. Det finns dock några frågorsom jag vill ställa i anslutning till svaret.Min första fråga gäller vilken typ av utbildning somföreträdare för myndigheter och svenskförsvarsindustri har deltagit i. I svaret sades att manhar ''beretts tillfälle''. Har man också deltagit? Vadär det för typ av utbildning?Försvarsministern sade också att det förnärvarande inte är aktuellt att ingå i gruppenWEAG som medlem. När bedömerförsvarsministern att det är aktuellt med en sådanansökan? Vad har för status i den härgruppen ? Vi har tydligen ett visst samarbetemed gruppen.Det sades också att skall ta ställning i dehär frågorna och göra bedömningar. Jag undrar närriksdagen kommer att föreläggas dessa frågor.Avslutningsvis skulle jag också vilja fråga omSverige deltar i EUCLID, WEU:s militäraforsknings- och utvecklingsprogram.Anf. 124 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan inte gå in närmare på denutbildning som sker i de här sammanhangen. Jagskall naturligtvis gärna undersöka detta och ävenundersöka i vilken mån det förekommer sekretesspå området. När eventuella sekretessfrågor ärkontrollerade skall jag gärna återkomma till IngelaMårtensson.Frågan om ett medlemskap är icke aktuellt i denefterföljare till IEPG som finns inomVästeuropeiska unionens hägn. Det här hänger ihög grad samman med andra säkerhetspolitiskafrågor. När och om de kommer upp till ettavgörande är det ingen som vet.Vi har ingen status i den här organisationen. Dethar förekommit, som jag sade, kontakter. Det harredovisats för . Det har rått enighet omdetta. Som jag underströk har utrikesnämndensjälvfallet informerats. Information har lämnatsfrån regeringen, bl.a. i propositioner till riksdagensom har behandlats av försvarsutskottet.Anf. 125 ():Herr talman! Eftersom det inte är aktuellt förnärvarande att begära medlemskap, undrar jag omdet har någonting att göra med de förhandlingarsom nu bedriver med EG. Kommer dessafrågor in även i det sammanhanget? Pågår detförhandlingar, t.ex. när det gällersäkerhetspolitiken, om att det skulle kunna varaaktuellt att ingå i WEAG-gruppen? Eller är dessafrågor helt fristående?Förekommer det att andra alliansfria stater, t.ex.Österrike och , också deltar i utbildningen?Det här gäller ändock NATO-stater.Anf. 126 Försvarsminister ():Herr talman! Nej, det är inte NATO-stater. som frågar mig omexisterar inte formellt . Den har,som jag sade i mitt frågesvar, bytt huvudman ochhar numera Västeuropeiska unionen somhuvudman i det här sammanhanget.Den här frågan har över huvud taget inget att göramed våra förhandlingar med EG. Kontakterna medWEAG, som det numera heter, är av mycketbegränsad omfattning och karaktär.Anf. 127 ():Herr talman! Även om det gäller WEU är det ändåfråga om NATO-stater. Jag tycker i alla fall att dethar en viss betydelse att det gäller stater som ingåri en försvarsallians. WEU:s tänkta koppling till EGär också bekant.Jag fick inget svar på min fråga när det gällerEUCLID. Har vi något samarbete med detforskningsprogrammet, som också tillhör WEU?Anf. 128 Försvarsminister ():Herr talman! Jag känner inte till detta och kandärför inte ge ett svar på frågan. De kontakter somsker med WEAG har faktiskt redovisats förriksdagen och föredragits i utrikesnämnden. må gilla eller ogilla detta, men det härär alltså någonting som har ställt sigbakom. Jag har därför själv ingen anledning att föreslå att dessa kontakter skall omprövas.Som jag underströk är de av mycket, mycketbegränsad karaktär. Det är väl inte konstigt att mankan ha kontakter även med organisationer somman inte tillhör. Det förekommer i en lång radsammanhang.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill bara avsluta med att jag serfram emot information om vilken typ av utbildningdet här gällde.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:45 om åsiktsfrihetoch medborgarskapAnf. 130 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omjag som medlem i regeringen ämnar verka för attdet skall införas en lag som berövar vissa svenskarderas svenska medborgarskap på grund av derasåsikter.Svaret är nej!Anf. 131 (nyd):Herr talman! Tack för svaret!Efter det att jag hade ställt denna fråga fick jag vetaatt ministern faktiskt hade bett om ursäkt föruttalandet i . Det tackar jag för. Jagvisste inte om det. Vi i vårt parti kanske ocksåborde lära oss att be om ursäkt för vissa tokigauttalanden. Jag tar i alla fall lärdom av detta.Jag skulle bara vilja följa upp detta litet grand. I erpartitidning får ett gott råd,alldeles gratis. Vi kommer nämligen att bilda ennomineringskommitté som kommer att utseriksdagsledamöterna. På ledarsidan i er tidning stårdet: '', högt anseddGrängeschef, leder arbetet.Låt oss ge ett gott råd, kostnadsfritt:Gör något annat. För Din egen skull. ''På ungefär samma sätt har man stressat BörjeSalming. I skrivs det att man inte skallköpa hans kalsonger bara för att han ärnydemokrat. Jag undrar om det är på den nivån viskall fortsätta debatten.Det finns även ett uttalande i . Någonskriver: ''och hans äckliga följe''.Tycker ministern att vi skall sluta kalla varandrasådana saker?Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:119 om EES-avtaletoch alkoholmonopoletAnf. 132 Socialminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag avser att vidta några åtgärder medanledning av ikraftträdande och desseffekter på Systembolagets monopol.Systembolaget har enligt svensk lag ensamrätt attbedriva detaljhandel med alkoholhaltiga drycker.Detta gäller även efter det att trätt ikraft. Det kommer således inte att vara tillåtet attsälja vin och starköl i detaljhandeln den 1 januari1994.Den som bryter mot dessa bestämmelser ställs tillsvars enligt svensk lag.De uppgifter som harförekommit i massmedia om att det kommer att blifritt fram att sälja vin och öl i livsmedelshandelnefter är således felaktiga. EES-avtaletkräver inte att statliga handelsmonopol avskaffas,bara att de är anpassade så att ingen diskrimineringmellan olika producenter förekommer.Systembolaget har vidtagiten rad åtgärder för att säkerställa detta. Deåtgärder som har bedömts som nödvändiga medanledning av är alltså enligt minmening redan vidtagna.Anf. 133 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag vill först be om ursäkt om den här frågan inteär relevant. Om detta från början är felaktigt är detsynd att jag har tagit statsrådets tid i anspråk. Mendessa uppgifter har faktiskt förekommit i medierna.Det är människor som borde kunna dessa frågorsom har uttalat sig. De har länge varit i farten idebatten. De har stött tankarna på attlivsmedelshandlare efter skallkunna sälja vin och sprit i detaljhandeln.Det har sagts att detta inte kan avgöras i en svenskdomstol utan måste gå till en domstol som tolkarEES-avtalet. Statsrådet säger nu att detta är fel ochatt det inte kan bli så. Därför har jag ingenföljdfråga. Jag ber att få komma tillbaka om detvisar sig att statsrådet har fel.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1993/94:128 om amning ochpappaledighetAnf. 134 Socialminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att de mammorsom fortsätter att amma sedan barnet fyllt sexmånader inte skall bestraffas ekonomiskt för detta.Margareta har ställt frågan motbakgrund av de olika förslag till åtgärder för att ökapappornas uttag av föräldrapenning som harpresenterats under den senaste tiden.Låt mig först klargöra att det är min ochregeringens uppfattning att amning är viktig och attmammor bör uppmuntras att amma sina barn.Exempelvis har regeringen på mitt förslag tillsatt enkommitté med anledning av WHO:s och Unicefsgemensamma initiativ i syfte att skydda, stöjda ochfrämja amning. Kommittén har avlämnatsitt slutbetänkande med förslag till åtgärder för ensvensk amningsstrategi.När det gäller de förslag som åsyftas i frågan har enarbetsgrupp inom tillsatts föratt göra en översyn av vissa frågor inomföräldraförsäkringen. I uppdraget har bl.a. ingåttatt belysa tänkbara metoder att uppmuntra fäderatt i större utsträckning utnyttjaföräldraledigheten. Arbetsgruppen har i endelrapport, som överlämnades till mig den 1november 1993, redovisat två metoder för att ökafädernas uttag av föräldrapenning.Den ena metoden innebär en begräsning av rättenför en förälder att överlåta föräldrapenningdagartill förmån för den andra föräldern. Arbetsgruppenföreslår att antalet dagar som inte skall få överlåtasbegränsas till 30.Enligt den andra metoden införs differentieradeersättningsnivåer i föräldrapenningssystemet på såsätt att ersättningen blir lägre än av densjukpenninggrundande inkomsten i det fall enförälder överlåter egna dagar till den andraföräldern.Arbetsgruppen har i fråga om båda förslagen pekatpå möjligheten att dela föräldrapenningdagarnalika mellan föräldrarna i stället för att som nuförbehålla vardera föräldern 90 dagar.Varken jag eller regeringen har tagit ställning tillarbetsgruppens förslag. Rapporten skall nu i vanligordning beredas. Frågan om möjligheterna förkvinnor att amma sina barn kommer självfallet attbeaktas i det fortsatta beredningsarbetet.Anf. 135 ():Herr talman! Jag är litet besviken påsocialministerns svar.Jag har själv suttit med i den här kommittén föramningens främjande. Där talade vi -- precis somman gör i Innocentideklarationen, som bygger påWHO:s och arbete -- om att staterna skallstifta lagar som skyddar förvärvsarbetandekvinnors rätt till amning.Kommittén skriver i sitt betänkande. ''I Sverigegaranteras alla kvinnor en lång föräldraledighet,vilket ger flertalet mammor reella möjligheter attvälja amning som uppfödningsmetod. Viktigt är attpappan tar ut sin del av föräldraledigheten, men attdetta sker på ett sådant sätt att det ej har en negativinverkan på mammans möjligheter att fortsättaamningen. En eventuell kvotering avföräldraledigheten får ej genomföras på så vis attdet ur amningssynpunkt uppfattas som negativt, dåförslaget i praktiken kan försvåra för mammornaatt amma en adekvat period. ''har jag av den presskonferens som hölls isamband med att arbetsgruppen inomSocialdepartementet presenterade sina förslagkring pappornas uttag förstått att socialministerntycker att en adekvat period är . I ettuttalande vid presskonferensen säger han: ''Ommammor vill vara hemma och amma längre än sexmånader förlorar familjen pengar på detta, men dettror jag ändå är ett rimligt pris som mamman ärberedd att betala''.Vad är detta? Skall kvinnorna betala för att fåamma sina barn? Är det detta som regeringenmenar med en amningsfrämjande attityd?Jag tycker också att det är oerhört betydelsefullt attpappan tar del i fostran av barnen, att han är medoch stöder amning. Men jag räknade inte med attfå ett svar från att det ärkvinnorna som skall betala för detta.Anf. 136 Socialminister ():Herr talman! För det första har ingen föreslagit skall minska föräldraförsäkringstiden. De tolvmånader som finns finns också kvar i alla deförslag som har diskuterats.För det andra finns det inget förslag om kvoteringsom handlar om att föräldrarna skall ha sexmånader vardera. Det enda förslag som handlar omkvotering är förslaget om att en pappamånad skallinföras.