prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Ingen torde kunna bestrida hur braett sådant tidigarelagt förändringsarbete skulle havarit för hela landet.Jag nämner detta inte bara för att peka på attSocialdemokraterna, som då var iregeringsställning, underlät att använda styrårantill att på allvar stimulera den kommunala sektorntill nytänkande, effektiviseringar och besparingar.Det var förvisso en allvarlig underlåtenhetssynd,som fick sina verkningar bland mycket annat påsamhällsekonomin. Jag nämner detta för att påtalaatt Socialdemokraterna inte verkar ha lärt sig någotav sina misstag.Lindbeckkommissionen skriver visserligen i sittbetänkande: ''I den mån det går att lära av tidigaremisstag är situationen ljus för .'' Så verkardet alltså inte generellt vara. Socialdemokraternaär tydligen inte bara beredda att göra om sinamisstag utan också förvärra dem. Det intrycketförstärks när man läser deras reservation tillbetänkandet om den kommunala ekonomin. I dettabetänkande verkar de nu vilja använda statensstyråra -- Per bekräftade dettanyss -- till att förhindra ett viktigt och fruktbartomstruktureringsarbete i kommunerna. De villnämligen ställa som villkor för kommuner ochlandsting för att få disponera skatteintäkterna av desänkta grundavdragen, de 4,2 miljarderna som EvaZetterberg nämnde, att den enskildakommunen och det enskilda skallförbinda sig att inte verkställa uppsägning avpersonal till den 31december 1994.Innebörden av detta villkor blir att det nödvändigaoch för framtiden synnerligen betydelsefullaarbetet med att finna nya effektivare vägar att nåönskade servicemål kommer att avstanna. Så snarteffekten av en omstrukturering, effektiviseringeller annan förändring av verksamheten skullekunna innebära övertalighet får varsel av personalinte ske enligt s-förslaget. Då skulle nämligen enstatlig sanktion träda i kraft.Bl.a. överföringar av arbetsuppgifter från egen regitill entreprenader skulle förhindras eller i varje fallförsvåras. Förslaget skulle, som vi påpekar iutskottsbetänkandet, innebära ett principielltmycket tveksamt ingrepp i enskilda kommunersverksamhetsplanering. Det visar hur mycket somåterstår innan socialdemokraterna här i riksdagenär beredda att på ett konstruktivt sätt låtakommuner och landsting själva fullfölja detförändringsarbete de står mitt uppe i. Jag vill föregen del gärna tro att detta förslag från densocialdemokratiska riksdagsgruppen inteapplåderas av de i konkret verklighet merförankrade lokala företrädarna för partiet ute ikommunerna.Socialdemokraternas politik tycks därutöver somvanligt vara inriktad på skattehöjningar somlösning. Det är därför de värjer sig mot regeringensförslag, som har till syfte att motverka kommunalaskattehöjningar i en situation när det kommunalaskattestoppet inte förlängs. De är därför de läggerfram förslag som skulle innebära attförändringsarbetet ute i kommunerna tappartempo.Herr talman! I utskottets betänkande redovisasäven de överväganden vad gäller den kommunalaekonomin som kan göras . 1994 är ju detandra övergångsåret efter den stora reformeringenav bidragssystemet som beslutades . Inför 1995kommer det att vara nödvändigt med ytterligareförändringar av det ekonomiska samspelet mellanstat och kommunsektor. Målet bör vara ettlångsiktigt stabilt regelsystem. Det bör varakonstruerat så, att vi även uppnår önskemålet omen nettoström och att finaniseringsprincipen lättkan upprätthållas vid förändringar avfinansieringsansvaret samt att staten harmöjligheter att styra den totala kommunalaskattekvoten på ett ändamålsenligt sätt.I en rad motioner har bidragssystemetskonstruktion berörts. De redovisas i betänkandet.Med utgångspunkt i de utredningar som i dagbedrivs kommer att senare få besluta i defrågorna inför 1995.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemställani utskottets betänkande i dess helhet.Anf. 37 PER ()replik:Herr talman! Jag har lärt mig att lyssna mycketnoggrant till det säger. Han kanväldigt mycket om verksamhet ochkänner kommunsektorn mycket väl.Jag tycker att det är litet ledsamt att LennartHedquist nu diskuterar och kritiserar ett förslagsom han påstår är Socialdemokraternas. Det ärfaktiskt inte så vi har skrivit det. Vi har inte lagtfram förslag om att man inte skall verkställauppsägningar i kommunsektorn på det sätt somLennart beskriver. Jag försökte i mitthuvudanförande peka på just det faktum att vi inteser det som särskilt meningsfullt att dessa 60 000,70 000 eller 80 000 kommunanställda tvingas ut iarbetslöshet. Kostnaden för denna arbetslöshet göratt det inte blir någon besparing för samhället. Detkommer tillbaka i en eller annan form.Vi socialdemokrater tror att det är bättre att dessamänniskor finns kvar inom kommunsektorn för atti första hand skaffa sig kompetens för att söka ettjobb utanför den kommunala sektorn och i andrahand kanske utveckla den kommunalaverksamheten för att skaffa sig annan kompetensför att kunna vara kvar i den kommunalaverksamheten. Först i tredje hand skall de finnaskvar inom kommunsektorn som en allmänresursförstärkning.Den beskrivning och den kritik av vårt förslag somLennart gör står inte på något sätt ikontakt med det förslag som vi har lagt fram. Jagbeklagar att inte har satt sig in iinnebörden av vårt förslag och vad det grundas på.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Faktum kvarstår, Per OlofHåkansson, att ni i er reservation skriver följande:''Villkoren bör således utformas så att respektivekommun och landsting, som skall ha del av medlen,förbinder sig att inte verkställa uppsägning avpersonal från till den 31december 1994. ''Jag tror med den kännedom jag har om denkommunala verksamheten att ingen kommun ägnarsig åt att varsla personal i nuvarandearbetsmarknadsläge och verkställa dessa varsel omman ser att det leder till ökade kostnader förkommunen eller för samhällsekonomin. Man gårganska varsamt fram -- vi får rapporter om det frånolika håll. Men det finns också situationer när mangör omstruktureringar och förändringar och läggeröver verksamhet från egen regi till entreprenad sominnnebär att övertalighet uppstår och att det finnsskäl att genomföra varsel.Det är alldeles uppenbart att ni socialdemokraterföreslår att sådana åtgärder skall mötas av en statligsanktion. Jag noterar att t.o.m. har invändningar mot dettamycket trubbiga förslag till hantering avkommunerna och den kommunala självstyrelsen.Anf. 39 PER (S)replik:Herr talman! Vi har aldrig bestritt att det kanuppstå övertalighet i den kommunalaorganisationsförändringen. Men det LennartHedquist nu bekräftar är att han egentligen är heltokänslig för de arbetslöshetstal som kommer attöka om denna övertalighet och de andraförändringarna får slå ut i full blom. Det finnssignaler som säger att 60 000--80 000 människorunder kommer att tvingas ut iarbetslöshet. Det är det problemet vi försöker lösa.Det är ingen hemlighet att vi har varit myckettveksamma till att så att säga byta ut de villkor förregleringen som regeringen har bäddat för. Men visåg ingen bättre lösning för att snabbt åstadkommaett bra resultat. Därför har vi formulerat villkorenså, att den kommun som inte verkställeruppsägningar får behålla pengarna. Syftet är ju --jag vill understryka det igen -- att lindraarbetslöshetens effekter. De människor som annarsskulle blivit uppsagda och hamnat i arbetslöshetskall skaffa sig kompetens för att få ett jobb utanförden kommunala sektorn eller ny kompetens för attkunna stanna kvar i den kommunala sektorn.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Jag noterade att Bo G Jenevall i likhetmed mig framhöll att förändringsarbetet ute ikommunerna har blivit feltajmat. Jag uppehöll migi mitt anförande vid hur bra det hade varit omarbetet i stället på allvar hade inletts under de sistaåren på 1980-talet.När så nu icke skedde är det av strukturskäl oerhörtnödvändigt att det sker utan fördröjning, trots detläge vi har . Vi får självklart beakta dearbetsmarknadspolitiska förutsättningarna, mendet är fel väg att gå att som Socialdemokraternaförsöka lägga en hämsko på kommunernasmöjligheter att framgångsrikt driva detta arbetevidare.Jag beklagar att Socialdemokraterna här iriksdagen har kommit med ett så illa övertänktförslag.Anf. 41 ():Herr talman! Betänkandet om den kommunalaekonomin ger upphov till den tredje meromfattande debatten om kommunerna underdenna mandatperiod. beslöt vi attsjösätta ett helt nytt statsbidragssystem, den s.k.påsen, som en del problem med de nyastatsbidragen krävde ytterligare överväganden. P OHåkansson var inne på det. Därför tillkom detockså övergångsregler, och en utredare tillsattesmed uppgift att ta sig an de s.k.strukturkostnaderna, dvs. den strukturellakostnadsutjämningen mellan kommunerna.I dag har vi att fatta beslut om ytterligareutredningar, bl.a. för att skapa ett robustareinkomstutjämningssystem med en nettoström avpengar från staten till kommunen.Herr talman! Det finns anledning att nämna att detfinns en del ljuspunkter i ekonomi just nu.Förhoppningsvis kommer man att talamera om det i denna kammare. Men det har ocksåatt göra med ekonomin för kommunerna.Exporten ökar, räntorna går ned, kronan stärks ochvarslen minskar. Inflationen är fortsatt låg. Detfinns tecken som tyder på att konjunkturbotten nuär nådd. Allt detta är glädjande. Självfallet återstårmycket för att vi skall få balans i ekonomin, pressaned budgetunderskottet och skapa förutsättningarför en trovärdig och långsiktig ekonomisk politik.Det långsiktiga ekonomisk-politiska program somvi skall ta ställning till ger godaförutsättningar för det. Det handlar om att klara enekonomi i balans och att klara välfärden -- en brasjukvård, en bra skola och en bra barnomsorg.Detta är ju något som kommunerna sköter om, ochsom också var inne på.Kommuner och landsting har en central roll ivälfärdsfrågorna. Därför är det självfallet viktigt attvi här i ger kommuner och landstingrimliga förutsättningar att klara av att sköta dessaviktiga frågor.Herr talman! hade vi en livlig debatt omindragningen av 7,5 miljarder från kommunerna.Det var också inne på. Vi var frånborgerlig sida kritiska mot att Socialdemokraternamörkade. De sade nej, men de finansierade intenågra ytterligare bidrag till kommunerna. Det förssamma typ av budgetresonemang , ochkritiken kan framföras igen.Herr talman! Det vore hederligare omSocialdemokraterna kunde erkänna att de, om defår ansvaret att styra och fårbli finansminister, inte heller skulle kunna gekommuner och landsting lösare tyglar i fråga omekonomin. Överorden i de socialdemokratiskareservationerna ger ju ett intryck av det.Herr talman! Jag uttalade attindragningarna var tuffa för kommunerna, att detvar ett nödvändigt men inte alls muntert beslut. Dekommunala julaftnarna som somliga fortfarandetalar om är för länge sedan över. Många kommunergenomgår stora förändringar. Menboksluten blev ändå inte så dystra som somligaolyckskorpar förutsade, och det är viktigt attpoängtera. Några av olyckskorparna tror jag vi kanhitta i denna kammare.Kommunerna har ett plus. Staten har, som BoG Jenevall var inne på, ett gigantiskt underskott isin ekonomi. I Socialdemokraternas reservationerfinns formuleringar av en styrka och i ett röstlägesom inte överensstämmer med verkligheten. Jagtittade igenom de reservationer som skrevs förraåret. Redan då målade Socialdemokraterna iväldigt mörka färger. De betrodde intekommunalmännen med att klara de ändradeförutsättningarna.Herr talman! Inför kommande år sättskommunerna under fortsatt stark ekonomisk press.Det tror jag att vi alla är överens om. Menkommunerna måste också vara med och minska detstrukturella budgetunderskottet. Därför blir detingen uppräkning av statsbidraget. Det blir ennominellt oförändrad bidragsram och ett fortsattstarkt omvandlingstryck.För att underlätta för kommuner och landsting fårde behålla samma skatteunderlag , trotssänkningen av grundavdraget. Det handlar om 4,2miljarder kronor, som tillförs kommunsektorn. Detvisar att regeringen tar kommunernas problem påallvar. De personalneddragningar somkommunerna har aviserat bör därför kunnabegränsas. Detta är viktigt att säga, i synnerhet nunär konjukturen inte är den bästa, även om detfinns ljuspunkter.Det finns dock en hake med dessa extra pengar.Kommunerna får inte höja skatten. Jag tycker attdet är ett rimligt krav. Helst hade jag sett att detkommunala skattestoppet hävdes först . Jagtycker att regeringens förslag är en rimligkompromiss. Att över lag höja kommunalskattenär ingen lösning på problemet. Det handlar om attpressa kostnader och försöka få ut mer förskattepengarna.Socialdemokraterna bullrar en hel del om dessa 4,2miljarder och det upphävda skattestoppet. De talarom inskränkt kommunalt självstyre. LennartHedquist har berört den frågan. Jag tycker inte attdet är så mycket att yvas över. Som LennartHedquist säger föreslår Socialdemokraterna självaatt kommunerna som villkor för att få dessa 4,2miljarder måste förbinda sig att inte säga upppersonal. Tala om kommunalt självstyre! Jag ärnästan övertygad om att det kommer att leda tillhöjda kommunala skatter.Jag skulle vilja fråga om han ärberedd att här i , som riksdagsman, idetalj bestämma hur hans kamrater i Trelleborgskall forma kommunalpolitiken. Jag är inte så säkerpå att partivän kommunalrådetEgil i är medveten om vad P OHåkansson är beredd att besluta om.Herr talman! I en rad motioner berörsutformningen av skatteutjämningssystemen.Utskottet hänvisar dels tillStrukturkostnadsutredningen, dels tillFinansdepartementets kommande översyn avskatteutjämningen. Jag har av medierna förstått attflera redan har börjat kommentera det somutredaren skall presentera nu påmåndag -- , . Det gällerde nya principerna för att klara avstrukturkostnadsutjämningen, att hitta en rimligfördelningsnyckel som bl.a. inrymmer samtligakommuner. Jag tror att det kanske är klokt att sparadet definitiva ställningstagandet tills utredningen ärpresenterad och vi har fått in remissvar ochsynpunkter från många övriga. Jag vill dock gärnasäga att jag tycker att Svaleryd har skapat en bragrundmodell för att få fram rättvisandestandardkostnader, ett i längden hållbarare system.Herr talman! Slutligen några ord om Haninge.Haninge har hamnat i extremt trångmål genom ettilla skött bostadsbolag. Regeringen föreslår därföratt skall bistå haningeborna med ettförmånligt lån, allt för att ge kommunmöjlighet att själv ta sig ur sina bekymmer.Regeringens förslag överensstämmer inte till fullomed den förhandlingsuppgörelse som landshövdingUlf Adelsohn framförhandlat. De väsentligadelarna finns dock med. Jag tycker att det är riktigtatt vi hjälper , dock utan att ställa dörrenpå glänt till en kommunakut. Jag har förstått avtidningsuppgifter att en samverkan överblockgränserna nu verkar komma i gång i ,och det tyder ju på att har accepteratregeringens och utskottets ställningstagande.Herr talman! För mig som liberal utgör denverksamhet som kommuner och landsting utförnågot av hjärtat i välfärdspolitiken. Det har varitoch kommer fortsatt att vara en ansträngandeperiod för kommunerna. Jag är övertygad om att devillkor som vi i anger är av det slagetatt både kommuner och landsting fortsatt kan hahög kvalitet på verksamheten. Jag vill yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande FiU29.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag vill ta upp några saker med OlleSchmidt, som är en av företrädarna för denborgerliga majoriteten. För det första är det bra attstrukturkostnadsutredningen kommer och att vi ilugn och ro får ta del av resultatet. Det ärnödvändigt med en omfördelning av statsbidragenså att storstäderna, som har så tunga kostnader pådet sociala området, får en rättvis bedömning ochstatsbidrag som utgår från de speciella behov somfinns.Olle talade om vilket bra hade varitför kommunerna. Jag tog i mitt anförande upp attinte alla kommuner är i kris. Vi vet att det finns enbra verksamhet på de allra flesta håll. Vi vet ocksåatt botten är nådd vad gäller rationaliseringar ocheffektiviseringar. Man har nått långt där.Jag vill gärna framhålla bland dekommuner som har dålig ekonomi. Kommunen harvisserligen inte extremt dålig ekonomi, men denhar tydliga problem. Man talar där om besparingarpå 15--. Det innebär inget annat änatt man exempelvis måste utöka barngrupperna pådagis, . I skolorna diskuterar man påsina håll att lägga avgift på maten även för barn somgår på låg- och mellanstadium eller att kraftigtförsämra kvaliteten på maten. Det innebär att detutrymme som finns för ytterligare besparingarframöver är mycket litet.Jag har tidigare anfört att jag har principiellasvårigheter att ställa upp på det socialdemokratiskaförslaget. Det innebär att man lägger sig i detkommunala självstyret genom att säga attkommunerna inte får säga upp personal. Jag delardock grundsynen i det förslaget, att man skallförhindra ytterligare uppsägningar.Men vad har ni från den borgerliga sidan att anförai stället? Ni vill ju genomföra dessa besparingar,både . Ni vill ställa krav påkommunerna att inte höja skatten för att få del avextra bidrag . Ni har ingenting attkomma med på detta område, för att se till attkommunerna kan hålla en hygglig kvalitet påverksamheten även i framtiden.Anf. 43 () replik:Herr talman! säger att vi inte harnågonting att komma med. Det var väl ändå att tai. I en mängd olika propositioner lägger regeringengrunden för en bra ekonomisk utveckling i Sverige.Vi skall visserligen ha den ekonomisk-politiskadebatten , men såg jag atträntorna är på väg ner och att kronkursen stärkts.Utvecklingen i går allt bättre.Jag har sett att man i en publikation, närståendebåde Socialdemokratin och , driveren kampanj. Man säger att det nu är fart på Sverigeigen. Det är bra. Vi har ansvaret att tala om att detfaktiskt finns ljuspunkter i svensk ekonomi.Regeringens långsiktiga ekonomiska politik lederju också till det. Jag har suttit i kommunalbeslutsfattande ställning när ekonomin har rasatoch inflationen har varit gigantiskt hög, och detfinns ingenting mer förödande för kommuner. Vidsådana tillfällen, , är det svårt atthålla någon budget i ordning.Jag sade inte , att 1992 var ett braår. Jag sade att de olyckskorpar som sade att detskulle gå extremt illa fick fel. Det är givetvis därförsom bl.a. i ett tiotal rapporter bemötersynpunkter om att kommunernas ekonomi inte ärså dålig som den tidigare sades vara. Det är viktigtatt poängtera.Det är precis den situationen som regeringen ärmedveten om, nämligen att nästa och kanske flerkommande år kan komma att bli besvärliga. Därförtillför man kommunerna . Detär ju inga småsummor. För min hemort blir det 70miljoner kronor. Det är verkligen inga småsummor.Man måste väl då säga att regeringen görnågonting.Vad gäller det förslag iStrukturkostnadsutredningen som ger negativaeffekter bl.a. för storstadsområdena har EvaZetterberg och jag inte några delade meningar om.Det har egentligen inte trätt i kraft, och jag tyckeratt vi ändrar på förslaget. påvisar enbättre modell i det förslag som kommeratt presenteras. Den ger bättre förutsättningar förstorstäderna när det gäller att klara deras svårasociala och ekonomiska problem.Anf. 44 () replik:Herr talman! års slutresultat blev inte fulltså illa som många av oss befarade. Det håller jagmed om. På den punkten kan vi välvisa viss självkritik. Men vi vet också att detberodde på att skatteinkomsterna blev bättre 1992beroende skatteinkomster. Men för1993 kommer skatteinkomsterna att vara lägre.Jag är säker på att alla är glada över att det verkarsom att antalet jobb nu ökar och att vi har enekonomisk uppgång, även om den är så passliten att jag finner det svårt att redan nu jubla.Jag återkommer till att man från regeringens sidastraffar kommuner som har det svårt.Haninge kommun är ett undantag. Men det görs påett sådant sätt att det för skapas ytterligareproblem. Man hjälper inte kommunen effektivtnog för att komma ur dess svåra situation.Herr talman! Jag vill åberopa SKTF-rapporterna.Jag tycker att de är utmärkta på olika områden.Rapporterna har visat att flera av regeringensförslag om den ekonomiska politiken -- jag tänkerpå sänkt sjukersättning, på sänktarbetslöshetsersättning och på en rad andra sådanaområden -- ofelbart drabbar kommunerna, ochkostnaderna stiger. Kommunernas kostnader förexempelvis högre socialbidrag och högrebostadsbidrag ökar på grund av att regeringenåstadkommit försämringar på andra områden. Jagtycker inte att regeringen har så mycket att kommamed när det gäller att hjälpa just de kommuner somhar svårt att upprätthålla en god kvalitet på önskadverksamhet.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag har full respekt för dessarapporter. Jag har läst dem alla. Stundom använderjag dem som nattlig . Men huvudproblemet ärju, , att man utgår från ett statisktläge.Om vi i det här huset inte skulle göra någonting ochom ingenting skulle hända, om skatterna skullefortsätta att stiga, om underskottet skulle fortsättaatt öka och om ekonomin skulle forsätta raseras,undrar jag hur situationen skulle bli. Skriv enrapport om det! Uppdraget skulle kanske EvaZetterberg kunna åta sig. Det är den verklighetenoch situationen som vi försöker bemöta just för attbl.a. klara de viktiga välfärdsfrågorna ikommunerna. och minuppfattning om det här är säkert ganska likartad.Om vi inte skulle göra någonting skulle situationenför kommunerna bli så oerhört mycket värre förkommunerna att välfärden verkligen skulle raseras.Eva säger att regeringen straffarkommunerna. Jag blir nästan upprörd. Jag harintrycket att de 4,2 miljarderna inte ''snöts urnäsan'' vid regeringsförhandlingarna. Mittintrycket är i stället att det här skedde genomintensiva nattmanglingar vid vilka bl.a. någrapartiledare var närvarande. Att säga attkommunerna straffas när det ''snyts fram'' 4,2miljarder kronor till kommunerna är fel sätt attanvända språket på. är en förbegåvad person för att använda språket så.Vanligvis formulerar hon sig mycket väl. Man skallinte säga så när det handlar om ett tillskott till denkommunala verksamheten. Jag tycker att det varbra att dessa tillfördeskommunerna. Däremot anser jag att detkommunala skattestoppet kunde ha fått bestå ävenunder 1994. Men jag har accepterat kompromissen,även om jag tyckt det vara rimligare att häva det till1995.Anf. 46 PER ()replik:Herr talman! Jag har några kommentarer attkomma med när det gäller det första kritiserade litetsvepande den socialdemokratiska reservationennär han påstod att den var alldeles för expansiv.Den kritiken bör ställas mot vad som faktiskt står ireservation 1, nämligen: ''Enligt utskottets meningkommer utrymmet för en expansion av dekommunala utgifterna attvara starkt begränsat.'' Det kontrasterar starkt motOlle osanna beskrivning.För det andra gjorde ett nummer avatt bokslutet blev bättre än förutsett. Jagvill påminna om att det berodde på deneftersläpande utbetalningen av 1990 årsskatteintäckter, i förening med det lågainflationsläget . Det låga inflationlägethade i stor utsträckning den förra regeringenarbetat fram. Jag vet att vet det här,men det kanske inte alla gör.För det tredje kritiserar osssocialdemokrater för att vi har lagt fram ett förslagsom enligt vår mening skall ''läka'' arbetslöshetensgissel. Det bygger på att bättre utnyttja den kostnadsom ligger i arbetslösheten. Enligt vår uppfattningär den bästa sparåtgärden att minskaarbetslösheten. Precis som , undrarjag vilka förslag som har när det gälleratt förhindra att dessa 60 000--70 000kommunanställda hamnar i arbetslöshet. Det ärnämligen effekten av den politik som varmt förordar.Anf. 47 () replik:Herr talman! Även om Socialdemokraterna ärexpansiva eller inte, så var det som Per OlofHåkansson sade bra. Det kan väl också noteras, såatt vi i fortsättningen får en mer städad debatt.När vi diskuterade de 7,5 miljarderna påminde jagatt ni aldrig erkänt att ni inte klaradefinansieringen. Jag vågar påstå, Per OlofHåkansson, att intrycket som man har i den s.k.kommunvärlden -- vi har ju varit på gemensammakonferenser exempelvis i vårt eget län -- nämligenatt det skall bli lösare tyglar och det skall bli lättareför kommunerna om Socialdemokraterna kommertill makten, är en mycket spridd uppfattning.