prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — 26 (den nordiska arbetsrättsmodellen)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot124 för reservation 2 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick företas till avgörande vid arbetsplenummåndagen den 7 juni.8 § Frihandelsavtal m.m. mellan EFTA-staterna och betänkande1992/93:UU24 Frihandelsavtal m.m. mellan och (prop. 1992/93:221).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Frihandelsavtal m.m. mellan EFTA-staterna och betänkande1992/93:UU28 Frihandelsavtal m.m. mellan och (prop. 1992/93:212).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § tillträde till Förenta nationernaskonvention mot kemiska vapenFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU30 tillträde till Förentanationernas konvention mot kemiska vapen (prop.1992/93:181).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Handelshögskola i , betänkande1992/93:UU33 Handelshögskola i , (prop. 1992/93:150 delvis).Anf. 76 ():Herr talman! De baltiska staterna är i stort behovav att snabbt få till stånd en kvalitativt högtståendeekonomisk utbildning. Vi socialdemokrater anseratt det är riktigt att ge detta ämne hög prioritet ivårt biståndssamarbete. Jag vill poängtera detta.Vad det gäller det nu aktuella projektet, så gavregeringen iStockholm i uppdrag att bereda ett förslag om attupprätta en handelshögskola i . Regeringenhar alltså valt att själv bereda ärendet och att vändasig till med Handelshögskolansprojektförslag.Vi har tidigare kritiserat regeringens sätt atthantera samarbetet med och Central- ochÖsteuropa. Hanteringen av detta ärende gerytterligare stöd för den kritiken.Vi tycker att beredningen av det här förslaget omatt upprätta en handelshögskola i inte harskett på ett sätt som är förenligt med denhanteringsordning för biståndssamarbetesom riksdag och regering lagt fast. Enligt dennaordning skall de verkställandebiståndsmyndigheterna i enlighet med de riktlinjerför samarbetet som riksdag och regering angivitsjälvständigt fatta beslut om användningen av deresurser som ställs till deras förfogande.Riksdagens uppgift är således att sättaövergripande prioriteringar och angehanteringsordning, inte att ta ställning till enskildaprojekt.Vi tycker också att projektförslaget ingerbetänkligheter. Den angivna kostnaden är mycketstor, , vilket gör att det finnsskäl att ifrågasätta om projektet uppfyllergrundläggande krav på kostnadseffektivitet ochlångsiktig hållbarhet. En sådan kostnad som t.ex.utgifter för lokal- och hyreskostnader bör i förstahand bäras av mottagarlandet. Det saknas också iregeringens förslag en redovisning av vilka privataresurser som har mobiliserat.I förslaget finns inte redogjort för den lettiskasidans möjligheter att ta fullt institutionellt ochfinansiellt ansvar för skolan inom rimlig tid. Vi hari utskottet under behandlingen av ärendet fåttytterligare information om projektet, men vi finneratt det i sin nuvarande utformning, där alltsåRigahögskolan kommer att fungera som en gren avHandelshögskolan, huvudsakligen har karaktärenav att vara givarlandsgrundat. Det här är ingen godgrund för att säkerställa projektets långsiktigahållbarhet.Svenska institutet har haft synpunkter på projektet.Man säger att det bl.a. leder till att man får göranedprioriteringar av andra projekt i . Manhar också pekat på behovet av att engagera andrahögskolor i . Vi delar i huvudsak desynpunkter som institutet har framfört och tyckeratt det mot den här bakgrunden är motiverat attutreda konsekvenserna av förslaget för det samladesvenska stödet till Baltikum.Som jag inledningsvis betonade så delar vi alltsåregeringens bedömning om behovet av attprioritera utbildningsinsatser inom ramen för vårtsamarbete med . Vi fäster också stor viktvid att den lettiska sidan ställer sig positiv tillRigaprojektet. Vi tycker emellertid att det härprojektet kräver ytterligare beredning så att ettbättre genomtänkt förslag skall komma till stånd. Idet sammanhanget bör även möjligheternaundersökas om att få en breddad finansiering,eventuellt en samnordisk sådan.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 77 ():Herr talman! Kunskapsöverföring är ett av de bästasätten att stödja felutvecklade länder såsom debaltiska. Vid i tillsattesen kommitté för en Eurofakultet i förjuridik, ekonomi och förvaltning. valdes delsför sitt centrala läges skull, dels därför att Estlandredan har kommit långt på egen hand i Tartu.Handelshögskolan har både på egen hand och isamverkan arbetat med förslag om enhandelshögskola i , förlagd till ochöppen för studenter från alla de berörda länderna.Tanken var att skall svara förverksamheten och att den så småmingom skallöverföras till lettisk ledning. Förslaget haröverarbetats och bantats. torde det vara bådeändamålsenligt och välkommet.Jag tycker att det är ett bra och genomtänkt sätt föratt underlätta övergången till marknadsekonomi iBaltikum. Handelhögskolan har de störstaresurserna i för att klara den härverksamhetens uppbyggnad.Socialdemokraterna har i sin reservation lyckats attbåde föreslå att letterna skall betalalokalkostnaderna och att skolförslaget skall avslås.Det är ganska märkligt.Att uppslaget kommer från ochinte från biståndsmyndigheterna kan inte göra detsämre om man inte är en hängivencentralplaneringsideolog. Det stämmer väl medden målsättning vi har diskuterat i om atthjälpa till med kunskapsöverföring och om atthjälpa de baltiska länderna att utvecklamarknadsekonomi.Kopplingen till ger enkvalitetsgaranti för den utbildning och forskningsom bedrivs, som andra lösningar inte kan uppfyllamed säkerhet.Reservationen har dock en poäng i att man inte harpreciserat hur överföringen till lettisk ledning skallske. Men jag utgår ifrån att regeringen löser detta,och det gäller för övrigt hela den planeradeEurofakulteten.Kostnaderna uppgår till55 per student och läsår. Då skall mankomma ihåg att häri ingår, till skillnad från iSverige, kostnader för bibliotek, datorer,lärarutbildning, forskarutbildning, anskaffning avlitteratur och utveckling av läromedel. Det ärsådana kostnader som måste uppstå på en ny skola.Läsåret är dessutom mot åtta iSverige. Med 100 studerande kan man inte uppnåpåtagliga stordriftsfördelar. Jag tycker attekonomin är god i det här projektet.På den lettiska sidan har man ställt sig påtagligtpositiv. Det är ingen dålig början. Det är i självaverket nyckelfrågan.Jag är övertygad om att detta är ett av de bästaprojekt som vi kan hjälpa med. Det gerstöd på det område som kanske är viktigast förBaltikums framtid, nämligen tillväxtfrågan. Dennatillväxt skall ge resurser att ta itu medbåde välfärd och miljöförbättringar.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag är överens med omatt kunskapsöverföring är det bästa stöd vi kanlämna till utvecklingen i och Central- ochÖsteuropa.Det här projektet har, som så många andra,hanterats på ett sätt som strider mot viktigaprinciper för handläggningen av vårabiståndsinstanser. Vi har tidigare, som jag nämndei anförandet, varit kritiska mot regeringens sätt atthantera detta. I samband med behandlingen avsamarbetet med Öst- och krävde vien utredning och översyn av hur hanteringen gårtill. I dagens tidning kan man emellertid läsa --regeringen skall ha en eloge för att den så snabbthar efterkommit det socialdemokratiska förslagetsom också blev utskottets förslag -- att man hartillsatt departementsrådet föratt göra en utredning. Han skall nu tydligen utredasnabbt hur det svenska biståndet till Öst- ochCentraleuropa kan samordnads och bli effektivare.Detta bekräftar att vi har haft rätt i vår kritik omatt det här inte har fungerat på ett bra sätt. Det härärendet är en del där det har brustit i hanteringen.Den angivna kostnaden på 122 miljoner kronorbinder man upp sig för under en mycket långperiod. Man säger visserligen att man skall stämmaavkostnaderna efter ett antal budgetår. Det är dockså, vilket påpekas från , att mantar resurser från andra projekt för att kunnagenomföra detta. Man tillför inte några nyaekonomiska resurser. Förvisso finns det behov avdenna högre ekonomutbildning. Det är alldelesklart. Men man kan dock alltid diskutera på vilketsätt man skall stödja och i vilka former man skallgenomföra en sådan här utbildningsinsats.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag tror att själva den härdiskussionen speglar ganska djupgåendeideologiska motsättningar mellan en rörelse somtror på kollektivet och en rörelse som tror påinidividuella initiativ.Nils T hävdar med bestämdhet attingenting gott kan komma från något annat än fråncentralbyråkraterna. Vi vill i stället ta vara på debästa av alla de nya möjligheter som erbjuder sig.Handelshögskolan har gjort ett i vårt tyckeutomordentligt arbete.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jo, det är självklart att det kommermycket gott från olika håll. Jag ifrågasätter intebehovet av denna utbildning. Vad vi har ifrågasattär om man inte skulle ha kunnat -- med en bättreoch mer genomgripande beredning av dettaärende -- åstadkomma ett bättre förslag. Det ärdetta som är poängen i vår kritik av det härprojektet.Anf. 81 () replik:Herr talman! Grundproblemet för de baltiskaländerna är övergången till marknadseknomi.Denna övergång skall ske snabbt. I ett sådant lägekan man inte sitta och vänta och se vad man kan fåut ur utredningskvarnen i den centrala byråkratin.Det finns dessutom ett i många delar utmärktförslag framtaget på eget initiativ av entusiaster vidHandelhögkolan som både har kompetensen ochviljan att göra någonting och göra det snabbt. Detär en överlägsen lösning jämfört med dencentralbyråkratiska.Anf. 82 (nyd):Herr talman! En handelshögskola i är enangelägen fråga för denna kammare. Det är ettförsta steg när det gäller att ge de baltiska staternaen möjlighet att utvecklas på det här området.De försök som har gjorts, bl.a. viduniversitetet i , har resulterat i onormalt stortantal avhopp. Endast var femte elev stannarkurstiden ut. Det är därför viktigt att vi nu satsarordentligt.Det begärs här ytterligare utredning och översyn.Det tycker Ny demokrati är onödigt, eftersom vi iNy demokrati stöder det framlagda förslaget. Vianser att det här utgör en del i ett såeffektivt bistånd som möjligt.Vi kan finna att kostnaden är försumbar, om vijämför med de kostnader som invandringen i dagdrar. Om man kan hjälpa länderna i ens närområdeskall man göra det, och det är just det som vi gör idet här fallet.Man blir annars, såsom man är , hänvisad tillutlandet. Studenterna tvingas exempelvis attutnyttja kunskapskällor i . Låt dem nu fåen möjlighet att själva visa vilken väg de önskarbana för sitt land.Det är viktigt att markera att vi med kraft ställerupp för att korrumptionen inte skall utvecklas merän den redan gjort. Marknadsekonomi går inte utpå att landet skall komma att bestå av en blandningav maffia och korrumption. Det vill vi markera.Det är därför oerhört viktigt att nu på en gång tarejäl sats och inte vänta på ytterligare steg.Det är nämligen mycket stora problem medkorrumption på andra sidan . Det finnsgivetvis korrumption i viss mån även i , meninte i den stora utsträckning som i Östersjöstaterna.Det är den ryska maffian som påverkat detta.Människorna måste få tillfälle att själva utvecklaidéer. Det här är en början till det. Jag tycker att viskall önska högskolan i lycka till.12 § Ändring i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner, m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU34 Ändring i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner samt tillämpning avlagen i fråga om ''''() och i fråga om (prop.1992/93:229).Anf. 83 ():Herr talman! Såsom företrädare för utskottet yrkarjag bifall till framlagt förslag.Jag vill ta tillfället i akt att göra ytterligare någrakorta kommentarer. hadevi som bekant en större debatt om Bosnien--här i . Veckan dessförinnanhade vi också en debatt med anledning avutrikesutskottets utlåtande. Efter dessa tvådebatter har läget i Bosnien--baraförvärrats. Inget internationellt ingripande för attfå slut på dödandet har gjorts.Den bosnisk-serbiske ledaren skrev visserligenslutligen under --Owen-planen, men detserbiska s.k. parlamentet i Bosnien fattade motsattbeslut. Dessutom hänvisade man frågan till enfolkomröstning som visade siffror som känns igenfrån tidigare decennier i denna del av världen,nämligen under Stalin-tiden. Omröstningen skeddealltså under tvivelaktiga former. Det går inte att hafolkomröstning under sådana förutsättningar.Det kanske mest upprörande i detta är attomvärlden förefaller glatt och något befriatvälkomna varje möjlighet att ytterligare, med hjälpav de olika leden i processen, få skjuta upp detingripande som, enligt min och många andrasuppfattning, faktiskt är och länge har varitfullständigt nödvändigt.Den slutsats som uppenbarligen har dragits av debosniska serbernas ledare är att ingenting kommeratt göras utifrån. I det läget har också den andrautanförstående parten, nämligen dragitsina slutsatser.Vi har ett läge där serber och kroater av allt attdöma gör sitt bästa för att slutföra den uppdelningav den internationellt erkända staten, medlem i FNoch den europeiska säkerhetskonferensen,Bosnien--, som så många underganska spekulerat om.Det förefaller som -- och det har sagts i deninternationella debatten -- att --Owen-planeni och med detta är död. Kanske kan den s.k.Washingtonplanen, som dykt upp under de senasteveckorna, bli ett slags ersättare eller komplement.I bästa fall kan den bidra till ett steg mot ettförverkligande av åtminstone huvuddragen iVance--Owen-planen.Sverige måste, i det läge som uppstått, under allaomständigheter hålla på --Owen-planen,trots att man i och för sig kan kritisera den. Detförefaller nämligen i dagens läge vara det endasättet att över huvud taget få en chans att garanterastaten --integritet och inågon form bestående, en stat som är medlem i FN.Om detta inte sker, kommer slutsatser vad gällerandra länders säkerhet att dras, exempelvis debaltiska ländernas, när det gäller omvärldens viljaatt gripa in till skydd för dem. Slutsatser kommeratt dras på många håll, t.ex. av olika krafter somverkar i Ryssland.Sanktionerna har säkerligen väsentligen bidragit tillatt ekonomi numera är i spillror. Mensamtidigt måste man konstatera att den politiskautvecklingen i -- det är mycket tydligtmarkerat -- inneburit enpolitisk drift mot det alltmer extrema ochfascistiska. Det förefaller som att landets ledningriskerar att helt och hållet bli ett slags fånge hos deallra mest oförsonliga och extrema politiskakrafterna.Ändå är det naturligtvis riktigt att fortsätta medsanktionspolitiken. I synnerhet efter det som skettunder , är det också rimligt attaktualisera sanktioner även mot ,eftersom kroaterna öppet agerar i riktningmot en delning av Bosnien--. Sverigebör aktualisera tanken i internationella forum.Men vi skall inte intala oss att sanktioner i dagensläge egentligen leder någonstans. Det som behövs,om inte utvecklingen i Bosnien--Hercegovinamycket snabbt skall gå mot en fullständig katastrofoch en internationellt erkänd stat kanske utplånasoch delas mellan grannstaterna, är att FN kraftfulltgriper in. skall naturligtvis bidra till detta.Frågan skall diskuteras och jag tyckteatt det fanns skäl att redan nu kommentera det.Anf. 84 ():Herr talman! Enigheten är naturligtvis i detnärmaste total när det gäller att skärpa och tillämpade sanktioner som , nu senast iresolution 820 från , beslutat om mot'''', dvs. Jag vill också själv yrka bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande 34.Det går inte att komma ifrån, att den situation vinu står inför med alltför stor tydlighet demonstreraromvärldens handlingsoförmåga -- ja, jag drar miginte för att hävda handlingsovilja. Densäkerhetsrådsresolution som vi nu här i riksdagenställer oss bakom ligger en och en halv månadtillbaka i tiden. Då fanns fortfarande -- åtminstoneville man ge sken härav -- förhoppningen att detskulle gå att pressa till besinning.Sedan dess har vi fått uppleva hur man från serbisksida i alltmer öppet trots, genom upprepade ochmed all sannolikhet väl genomtänktaförhalningsmanövrer, förödmjukat omvärlden,främst och FN.Först skrev de bosniska serbernas ledare iapril i på --Owen-planen -- kanskeenbart som en artighetsgest mot den grekiskevärden premiärminister . Serberna gör juingen hemlighet av att de ser grekerna som sinatrognaste vänner, även när en hel värld vänder sig iavsky mot den blodsdränkta etniska rensning somnu har pågått i Bosnien. Den grekiskaregeringen har ju också lekt med sina allierade iEG, när det gäller den oacceptabla utpressningenom erkännande av republiken . Det ären utpressning som fortsätter genom grekiskaförhalningsmanövrer på känt maner.Därefter har de bosniska serbernas självutnämndaparlament i i bergen ovanför sagt idet närmaste totalt nej till , för övrigti närvaro av den serbiske presidenten ochserbernas vän . I en s.k. folkomröstningskulle serberna i Bosnien få säga sitt omfredsplanen. Omvärlden förklarade i sanndiplomatisk stil att det gällde att avvaktafolkomröstningen. Så gör man i respektablakretsar. Föga överraskande blev utslaget ifolkomröstningen det man frågat efter. Det var enny förödmjukelse för omvärlden.Herr talman! Det hävdas -- även i denna kammare,senast av utrikesministern i en interpellationsdebattså sent som -- att det är fel att döma utsanktionsvapnet. Det sägs t.o.m. ha haft betydandeeffekt när det gäller att försvaga den serbiskaekonomin. Javisst, men det var väl inte det ytterstamålet -- det var väl att få stopp på den etniskarensningen i Bosnien. Det är nu sedanFN:s säkerhetsråd beslutade om deförsta sanktionerna mot rest-Jugoslavien för attstoppa den etniska rensningen i Bosnien. är deni det närmaste fullbordad, oavsett vad effekten harvarit på den serbiska ekonomin.Den överenskommelse om en gemensamaktionsplan som , , ,och slöt i den 22maj gav serberna en klar signal om att omvärldenshandlingsovilja består. Som Europaparlamentetuttalade i en resolution : enöverenskommelse som skänker segern tillangriparna. Sanktionerna har varit föga effektiva --åtminstone om målet var att stoppa blodbadet iBosnien och att förhindra att en folkrättsligt erkändmedlemsstat i FN utplånas.Herr talman! Det som sker ger klara signaler tilldem som hänsynslöst driver den serbiskarensningspolitiken i Bosnien. Men den har, som alltmer uppenbart , gettklar signal också till de bosniska kroaterna ochderas uppbackare i . De bosniska kroaternafick nästan allt de önskade redan i --Owen-planen. Som en följd av detta har de kunnat bidasin tid i skydd av den skugga som omvärldens totalaavsky inför serbiska våldsdåd skänkt dem.Nu, när omvärlden tycks ha kapitulerat, vill intekroaterna vara sämre. Risken är obetydlig, när mannu lika hänsynslöst rensar ''egna'' områden frånmuslimer i . Och omvärlden stårhjälplös.Redan från början har det varit väl känt attreguljära kroatiska förband funnits och verkat iBosnien-Hercegovina. De bosniska kroaterna fårallt det understöd den behöver från regimen iZagreb. Omvärldens hot om sanktioner, om denkroatiska etniska rensningen i , ochstäder och byar i de omgivande områdena inteupphör, har naturligtvis inte haft någon effekt.I söndags förklarade ,att måste försvara de kroater som slåss motmuslimer i , då detta är ettsäkerhetsintresse för . Jag citerarpresident : ''måste bedriva enrealistisk politik för att skydda dess statsintressenoch dessa kan inte varaktigt säkras utan att detkroatiska folkets existens och de territorier debebor i skyddas. ''Få kan betvivla vad som varit den kroatiskaambitionen i . Ryktena omatt och sedankommit överens om att sinsemellan dela Bosnien,har tyvärr alltför hög trovärdighet. Bevisen på denkroatiska aggressionen i ärväl så klara, som bevisen mot var närsanktionerna mot beslutadesav . När görFN allvar av hotet om likartade sanktioner motKroatien?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Uppskov till 1993/medbehandlingen av vissa ärendenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU36 Uppskov till 1993/riksmötemed behandlingen av vissa ärenden.Anf. 85 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen till KU:sbetänkande nr 36, såsom den kommer till uttryck iett utdelat rättelseblad. Motiveringen för vårreservation har vi utvecklat i ett särskilt yttrande,som finns fogat till betänkandet.Anf. 86 ():Herr talman! Jag finner det minst sagt förvånandemed en reservation till ett uppskovsbetänkande.Det torde inte höra till vanligheterna. Det lär haförekommit i trafikutskottet ,rörande , och det lär ha förekommiti skatteutskottet, men jag kan inte påminna mig attvi har haft någon sådan reservation ikonstitutionsutskottet.Herr talman! Vi har från utskottsmajoritetens sidafunnit att frågan om en medborgarkommission hartagits upp två gånger tidigare i justitieutskottet ochavslagits. Några socialdemokratiska reservationerhar då inte förekommit.Vi vet inte vad en sådan här kommission överhuvud taget skulle syssla med. Vi vet inte heller hurdess sammansättning skulle se ut. Vi anser att detär lämpligt att klara ut de här problemen påpartiledarnivå innan vi går till ett beslut här iriksdagen.Vi har för vårt vidkommande på majoritetssidaninte tagit ställning -- jag är angelägen om attunderstryka det. Vi menar att detta är någontingsom inte skall jäktas fram, utan vi får återkommatill frågan i höst.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 87 ():Herr talman! behandling ärsjälvständig, och det förhållandet att ett annatutskott har behandlat frågan påverkar intekonstitutionsutskottets bedömning.Vi eftersträvade en politisk enighet i KU, sedan KUenhälligt hade beslutat att ta upp ärendet i vår. I enintern promemoria stod att ärendet skulle tas upptill behandling , men utskottet flyttadebehandlingen till våren.Jag beklagar att KU inte har kunnat bli enigt i enfråga där partiskillnader inte skulle behöva finnas.Skälen för en kommission är att mordet på förrestatsministern ännu inte är uppklarat,och den oro och den osäkerhet ommordutredningen som finns bland allmänhetenmåste tas på allra största allvar. Det är, herr talman,ett demokratiskt intresse i ett rättssamhälle attmordutredningen inte läggs till handlingarna utanen eftergranskning.Socialdemokraterna i KU deltog inte i KU:s beslutatt höra Riksåklagaren. Vi anser att KU-majoritetens åtgärd var olämplig. Det kanframöver bli KU:s uppgift att granskaRiksåklagarens ämbetsutövning. Han har klokt nogockså avstått från att uttala sig i frågan om enkommission, med hänsyn till att han har funnit attdet inte är lämpligt för honom att uttala sig omformerna för en granskning av en förundersökningsom han har fått i uppdrag att leda.Om beslut blir att skjuta upp ärendet tillhösten, hoppas jag ändå att vi i KU skall få till stånden partipolitisk enighet om enmedborgarkommission när vi fortsätterbehandlingen, om det skulle bli beslut.Anf. 88 ():Herr talman! Jag ser ingen anledning till att någonpartipolitisk oenighet skulle behöva föreligga i enfråga av det här slaget. Jag har full respekt förSocialdemokraternas tro på det lämpliga i atttillsätta någon form av medborgarkommission.Däremot förstår jag inte Socialdemokraternasreaktion när vi i utskottsmajoriteten sade att detunder alla omständigheter gäller att se till att vi intefår en kommission som klampar in på polisensområde. Därför beslöt vi att frågaRiksåklagarämbetet vilken syn man hade på detta.Det omedelbara svaret från Riksåklagaren blev attpolisutredningen bör kunna vara slutförd /94, om inget påtagligt nytt kommerfram. ''En ny och något mindre aktiv fas tordedärefter inträda. Mot den bakgrunden finns det --om det bedöms värdefullt med en kommission --skäl att avvakta någon tid med att tillsätta denna. ''Det var det svar som vi fick frånRiksåklagarämbetet.