prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Likanaturligt är att skriftlig information därefter utgårterminsvis i enlighet med vad jag redan har nämnt.Genom denna kombination av utvecklingssamtaloch skriftlig information skapas utomordentligtgoda förutsättningar för att föräldrarna verkligenfår den kunskap om sina barns skolsituation somdet är skolans absoluta skyldighet att ge dem. Isammanhanget vill jag nogsamt markera att skolanfaktiskt inte är till för lärarna utan för elverna ochatt det är föräldrarna som bär huvudansvaret försina barn. Helt avgörande i betygsfrågan är såledeselevernas och föräldrarnas rätt till betyg ochskriftlig information och inte lärarnas eventuellavilja eller motvilja att utfärda dessa handlingar.Socialdemokraterna vill tyvärr inte medverka tillatt föräldrar och elever skall kunna erhålla dennagrundliga information. De vill att betyg skall kunnasättas först i årskurs 8 och motsätter sig skriftliginformation . De nonchalerar därmedden markanta uppslutning bakom betyg frånföräldrarnas och elevernas sida som kommit tilluttryck i en rad undersökningar. Deomyndigförklarar lärarna när det gäller deraskompetens att ge skriftliga omdömen. Detta ärdjupt beklagligt, men är helt i överensstämmelsemed partiets synsätt om central styrning påskolområdet. Detta står i klar motsats till att visaförtroende för och tilltro till dem som arbetar lokaltmed frågorna och som har ansvaret för att skolanutvecklas på ett ansvarsfullt och positivt sätt tillgagn för dem skolan angår, nämligen eleverna.Herr talman! Vi var mycket nära en brett förankraduppgörelse även i betygsfrågan. Tyvärr sprack denpå att socialdemokraterna inte ansåg sig kunnamedverka till att det sattes på pränt -- det som demuntligt sagt sig förstå --, nämligen att denskriftliga informationen skulle kunna antagabetygsliknande former. Socialdemokraterna valdeatt reservera sig på sina motionsyrkanden, medanregeringspartierna vidhöll betydande delar avförslaget till uppgörelse, som vi kompletterar medatt skriftlig information skall bli obligatorisk fr.o.m.vårterminen i årskurs 5. Vi anser att vi därmed haråstadkommit ett bra informations- ochbetygssystem. Jag vill verkligen uttrycka denförhoppningen att socialdemokraterna kommer tillinsikt om att hotet om att riva upp beslutet vid etteventuellt regimskifte uteslutande är till skada förskolarbetet.Vad slutligen gäller antalet betygssteg finnerutskottsmajoriteten inte minsta anledning föreliggaatt frångå vad som föreslagits i propositionen.Några sakskäl för att begränsa antalet stegytterligare, vilket Socialdemokraterna yrkar,föreligger inte. Snarare torde skäl kunna åberopasför att man skall införa ännu fler betygssteg.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillvad utskottet anfört.Anf. 90 () replik:Herr talman! Hans Nyhage säger med anklaganderöst att socialdemokraterna vill att läroplanen skallvara styrande för skolans arbete och innehåll. Javisst skall den vara det! Vad skall vi annars ha dentill? Varför har Hans Nyhage ägnat veckor ochmånader och år åt att diskutera ett beslut iriksdagen om det inte skall ha någon styrandeeffekt på verkligheten ute i skolan?Nu har den ene efter den andre frånutskottsmajoriteten beklagat att vi inte kommitöverens om värdegrunden och betygen. Jag villpåminna om att vi faktiskt var överens. De citatsom Hans Nyhage läste upp -- om jag lyssnaderätt -- hade vi inga bekymmer att vara överens om.Mycket av det är självklarheter. Men iutskottet, när vi slutligen skulle justera texterna, dåfördes till en mening om att vi också skulle ställaupp på allt det regeringen har skrivit ipropositionen om värdegrunden. När det kravetställdes för att vi skulle komma överens, då sprackenigheten. Det var inte vi som kom med det kravet.Det kom från andra sidan bordet. Hans Nyhage vetförmodligen mer om varifrån det kom. De sistadagarna här har förlåten lättats i media. BjörnSamuelsons fråga här tidigare om det var sant attkds skulle hoppa ur regeringen ifall man inte fickmed det, den tycker jag kräver ett svar.Det var alltså inte vi som spräckte enigheten omvärdegrunden. På samma sätt var det med betygen.Där var det snarare Hans Nyhages egnapartivänner som kom med en mening -- också detsista dagen -- om vilken ni visste att det inte gick attfå någon enighet. Ni måste ha varit mycketmedvetna om att ni skulle spräcka denöverenskommelse som faktiskt fanns.Ansvaret vilar alltså tungt på utskottsmajoritetenoch regeringspartierna. Vi har inte tolkat det pånågot annat sätt än att ni faktiskt ville spräckaenigheten. Vi begriper inte varför, men det kanskevi kan få någon förklaring till.Anf. 91 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Läroplanen skall givetvis varastyrande när det gäller målen för skolans arbete.Kursplanerna skall utforma vilka kunskapsmål somskall uppnås.Vad jag avsåg -- och jag beklagar om jag uttrycktemig otydligt i sammanhanget -- var att hur manarbetar i skolan, vägen till målet, vägen att uppnåvad kursplanerna föreskriver måste vi medförtroende överlåta åt skolorna att ansvara för. Detvar vad jag avsåg. Har det missförståtts beklagarjag detta.När det sedan gäller värdegrunden har jag redan,tror jag, tämligen tydligt uttalat vad jag anser i denfrågan.Anf. 92 () replik:Herr talman! Frågan om det är sant som sagts imedia, att hänsynen till kds gjorde att ni andramycket motvilligt, som jag kan förstå, gick med pådet här, trots att ni visste att enigheten skullespräckas, den frågan kräver ett svar.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är alldelessolklart hur majoritetstexten skall tolkas när detgäller frågan om betyg i grundskolan.Det är helt klart att ni inte är villiga att biträdaVänsterpartiets förslag om att blicka framåt ochutreda villkoren och möjligheterna för en betygsfriskola och se vad det skulle innebära när det gällerarbetssätt och kunskapssökande, forskandearbetsmetod och annat. Men när uppgörelsensprack väljer ni att också frångå propositionensförslag. Varför, Hans Nyhage? Vad är dåligt iregeringsförslaget?En annan fråga: Kan en skola nu välja att användabetygsstegen A-F redan från årskurs 1 iinformationen till hemmen?Anf. 94 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! uppfattar alldeleskorrekt när han konstaterar att vi inte har sammauppfattning i betygsfrågan.I det förslag utskottsmajoriteten samlades i ansåg viatt det var av utomordentligt stort värde att fånationellt reglerade betyg redan från årskurs 7.Detta fanns också med i förslaget till uppgörelse.Vi vidgade nu förslagets inställning i den frågan.När det gäller möjligheterna att utformainformationen från och med årskurs 1 ankommerdet totalt på berörd lärare, föräldrar och elever attansvara för hur den skall se ut. Om de kommeröverens om att ge betygsliknande omdömen, skallde ha rätt att göra det. Jag kan för mitt liv intebegripa vad som är allvarligt och besvärligt meddetta.Anf. 95 () replik:Herr talman! Det besvärande med detta är att bådalärarförbunden, i enighet,uppvaktade utbildningsutskottet och framfördesina synpunkter om att man skulle ha en ganskaprecis reglering runt användandet av de olikabetygsstegen i en eventuell betygsskala. Man skullealltså inte sätta betyg på olika sätt i olika skolor ocholika årskurser.Man har definierat en betygsskala om vilken mansäger att den skall vara nationellt reglerad frånårskurs 7. Men man säger också att den skall kunnaanvändas från årskurs 1. I så fall har man egentligeninget nationellt reglerat betygssystem.Jag uppfattade inte riktigt substansen i det somsades vara dåligt i propositionen när det gällerbetygen.Anf. 96 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Det som inte är lika med det förslagutskottsmajoriteten har kommit till i betygsfråganskulle alltså vara dåligt i regeringsförslaget, menarBjörn . Det var en nog så underligslutsats. En sak kan vara bra, men ändå kunna blibättre.Det är faktiskt föräldrarna som har huvudansvaretför sina barn. Jag har nogsamt markerat attutformningen av den skriftliga informationen iårskurs 1 skall ske i samråd mellan föräldrar, eleveroch lärare.I det avseendet är lärarna faktiskt skyldiga att följaföräldrarnas önskemål, om föräldrarna vill ha enskriftlig information. Kan det sägas tydligare?Anf. 97 ():Herr talman! Vi skall besluta om ett nyttbetygssystem för . Tyvärr blir det inte ihuvudsak ett beslut med bred förankring i . Tvärtom tas det med minsta möjligaborgerliga majoritet.Det är nu allmänt känt och vi har diskuterat en delredan om hur vi har försökt hitta en kompromiss iutskottet kring betygen. föll kompromissen påatt regeringspartierna i skön förening med Nydemokrati inte ville släppa tanken attbetygsliknande skriftliga omdömen skall kunna gesi årskurs 1 i . Det vill inte visocialdemokrater medverka till. Det var alltså intesom Hans Nyhage påstod i sitt anförande att det varsocialdemokraterna som spräckte den uppgörelsevi var på väg att få. Det var som iefterhand inte kunde gå ifrån en skrivning somfanns där men som vi inte hade kommit överens omtidigare.Under behandlingen i utskottet yrkadeoppositionen att betygsförslaget skulleremissbehandlas. Skälet var att det var ett helt nyttbetygsförslag som förelades i propositionen. Detfanns inte med i Betygsberedningens betänkande,utan det kom från regeringen. Vi i oppositionenville att förslaget skulle gå ut på remiss för att få insynpunkter från organisationer och instanser.Utskottsmajoriteten vägrade oss detta. Det sadesvara av tidsskäl. Om majoriteten hade velat, hadedet funnits tid att skicka ut förslaget på remiss. Detverkliga skälet var, förmodligen, att majoritetenvar i stort sett ensam om att tycka att detta är ettbra förslag. Vi ser nu här i kammaren att det är så.Vi har också fått veta detta under hanteringen iutskottet.Utskottet har förfallit till stora delar av BeatriceAsks mycket hårt kritiserade betygsförslag.Betygsliknande skriftliga omdömen skall kunna gesfrån ettan, skriftlig information -- som kan varalokala betyg -- skall ges från femman och betygenligt en fastställd sexgradig skala skall ges frånsjuan. Det är i sanning inte ett lättförståeligt ochenkelt betygssystem som de borgerligaregeringspartierna nu tar ansvar för.Men utskottet har dessutom, vilket vi naturligtvistycker är bra, anammat det socialdemokratiskaförslaget om utvecklingssamtal. Här gör utskottetsamfällt ett mycket viktigt tillkännagivande tillregeringen. Utskottet har här tagit initiativ till ettstort steg framåt för att förbättra barnens ochungdomarnas situation i skolan ochkontaktformerna mellan hem och skola.Det har diskuterats här vad skälet är attregeringspartierna inte kan släppa tanken på betygtidigt i skolan. Förklaringen är att en moderatskolminister inte kan låta bli att driva igenomförslaget när hon har chansen. Vi vet attModeraterna alltid har velat ha betyg tidigt iskolan. Men en stor del av förklaringen är att enmängd regeringsbröder lägger sig som käglor införModeraternas betygslinje.Jag har litet svårt att lyssna när bl.a. Folkpartietsrepresentant ställer sig vid sidan om och betraktarskeendet i stället för att försöka ta ansvar. När detfinns två linjer i en fråga måste man välja sida. Idenna fråga försöker undkommaansvaret att välja sida. Det kan jag inte acceptera.Hade velat, hade kunnathindra denna betygslinje. hade kunnatställa upp på den ursprungliga kompromissen. Jagtycker att det är väldigt tråkigt att integjorde det.Herr talman! Jag skall nu övergå till att redogöraför det socialdemokratiska förslaget till nyttbetygssystem i -- som vi har reserveratoss för.Framtidens arbetsmarknad ställer ökade krav påutbildning. Det är därför viktigt att skolans arbetekan genomföras så att elevernas nyfikenhet och lustatt lära ständigt stimuleras. Det förutsätter ett gottoch nära samarbete mellan hem och skola.Vi vet att många föräldrar av olika skäl känner sigfrämmande för skolan. Därför måste vi finnakontaktformer som känns naturliga ochmeningsfulla för både föräldrar, elever och lärare.Vi socialdemokrater vill betonautvecklingssamtalet som den lämpligaste formenför kontakt under hela grundskolan.I ett utvecklingssamtal -- som måste vara djupareän det nuvarande kvartssamtalet, många föräldraroch lärare är missnöjda -- skall lärare, föräldrar ochelever förtroendefullt diskutera hur arbetet i skolangenomförs, om framsteg och svårigheter. Jag ärövertygad om att lärarna kommer att få myckettillbaka i skolarbetet för de insatser de gör i dessasamtal.För de föräldrar som inte tycker attutvecklingssamtalen ger dem en tillräckligt bra bildanser vi att samtalen kan kompletteras med skriftliginformation om vad som har förevarit men ocksåavhandla överenskommelser mellan lärare ochföräldrar. Hur informationen skall utformas skallläraren, föräldrarna och eleven bestämmatillsammans. Det kan t.ex. handla om att skriva nervad var och en skall göra för att situationen skallförbättras.Enligt vår socialdemokratiska modell är det viktigtatt den skriftliga informationen är att betrakta somett arbetsmaterial. Den skall inte utformas på ettbetygsliknande sätt. Då blir det en offentlighandling och får en helt annan dignitet än att varaett arbetsmaterial mellan lärare, föräldrar ochelever. Detta har enligt vår mening mycket storbetydelse för det fortsatta samarbetet mellan hemoch skola.Herr talman! Skolans viktigaste ansvar är att allaelever i årskurs 9 kan lämna skolan med kunskaperi alla ämnen som motsvarar godkänd nivå. Insatserför att motverka svårigheter och reparera brister fårinte vänta till slutet av grundskoletiden utan måstesättas in tidigt.Vi har accepterat regeringens förslag omämnesprov i årskurs 5 och 9 och diagnostiska prov.Men vi accepterar inte att ämnesproven i femmanobligatoriskt skall användas för skriftliginformation till hemmet. Vi vill tona ner femmansom kontrollstation för den enskilde.Först på höstterminen i åttan, som det är , skalldet enligt vårt förslag vara möjligt att sätta mål- ochkursrelaterade betyg. Vi håller medBetygsberedningen när det gäller att barn först itonåren förstår vad betyg innebär och kan användadem för att främja sin egen skolgång. Yngre barntror lätt att betyg är ett omdöme om dem sommänniskor. Det skulle kunna vara till skada iskolarbetet. Det vill vi inte medverka till.Vår betygsskala har fyra steg, och vi kan inte tänkaoss att sätta betyget otillräckliga kunskaper påelever i den obligatoriska skolan. Vi kan inte förståvarför regeringspartierna envisas med flerbetygssteg i än gymnasieskolan.Vi föreslår att elever som inte kommer upp tillnivån godkänd skall få ett kryss följt av ett omdömesom säger hur långt eleven kommit i ämnet och vadsom krävs -- det är viktigt -- för att eleven skall bligodkänd. Detta innebär att skyldigheten kvarstårför skolhuvudmannen att erbjuda eleven förnyadepedagogiska insatser och ytterligare studier.Herr talman! Det borgerliga betygssystemetinnebär, enligt vår mening, en tillbakagång för densvenska skolan på flera punkter.För det första. Mot bakgrund av uppgörelsen omutvecklingssamtalen är vi bestörta över att denborgerliga majoriteten öppnar möjligheten att gebetygsliknande omdömen på små barn. Det rimmarilla med utvecklingssamtalens framåtsyftandemålsättning att uppmuntra betygsättningsom ser bakåt och mäter det som varit.Vi vet också att betygsättning styr skolarbetet motmätbara kunskaper, försvårar individualisering avskolarbetet och att yngre barn har svårt att sebetygens mening. Jag vill därför fråga de borgerligarepresentanterna här i debatten följande. På vilketsätt främjar betyg eller betygsliknande omdömen ide lägre årskurserna skolarbetet?Varför på detta sätt gå i konfrontation med Sverigeslärare, föräldrar och elever? Det är inte så somHans Nyhage sade, nämligen att alla föräldrar,lärare och elever längtar efter betyg tidigt i skolan.Utskottet har fått ta emot uppvaktningar och brevsom säger att det är precis tvärtom. Lärar- ochföräldraorganisationer vill inte ha betyg före sjuanoch de vill inte ha lokal betygsättning.För det andra. Skriftlig information, som kan varalokala betyg, skall i fortsättningen ges från femteårskursen. Efter ämnesproven i femman skallföräldrarna skriftligt meddelas resultaten påproven.Talet om att betyg skall börja ges från sjuan äregentligen bara en chimär. Då träder visserligenden sexgradiga skalan in, men blir detlokala betyg redan i femman. Läraren skall ju självutforma den skriftliga informationen fr.o.m. denårskursen, och det sägs också att det av denna skallframgå om eleven uppnått kravnivån eller ej. Dettakan inte tolkas på annat sätt att det kan bli lokalabetyg från femman. Jag vill gärna ha en kommentarfrån majoriteten på detta.Herr talman! En annan effekt av detta nyabetygssystem är att alla lärare som inte sätterbetyg, måste nu sätta sig in i hela betygssystemet.Någon förälder kan ju vilja få tillgång till det, ochfrån femman blir det mer och mer vanligt. Detförutsätter utskottet.Är det verkligen klokt att lägga resurser på sådanti dag, då klasserna blir större och skolans problemär att det inte finns resurser till elever med särskildabehov? Jag tycker inte det. Jag tycker att lärarnaoch skolan skall få ägna tid och kraft åt att förbättraskolvardagen för eleverna i stället för att börjafortbilda sig i att sätta betyg.Herr talman! skulle jag vilja frågautskottsmajoriteten varför det inte är likaintressant att veta hur de fristående skolorna skötersitt uppdrag att förmedla kunskaper som hur dekommunala skolorna gör det? Jag syftar på attmajoriteten inte vill inlemma de friståendeskolorna fullt ut i det nationella provsystemet.Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna 11, 13 och 14.Anf. 98 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Enligt min bestämda uppfattningskall en remiss vara brett upplagd för att kunna geen ordentlig fingervisning om hur ett förslaguppfattas. Det tar sin tid. Det är ingen mening medatt gå ut med en remiss på mycket begränsad tid ien så viktig fråga. Vi gjorde också bedömningen atten fråga som redan förut hade varit föremål för ettomfattande remissförfarande inte behövde gå ut påremiss en gång till. Det är skälet till att vi sade nejtill en remiss.Ewa Hedkvist frågade hur skriftliginformation främjar skolarbetet. Den skriftligainformationen från årskurs 5 kommer att ge eleveroch föräldrar betydande information om hur elevenligger till i skolarbetet, vilka resultat eleven haruppnått och vilken elevens situation och ställningär. Detta anser vi vara av stor betydelse förskolarbetet. Det främjar verkligen skolarbetet iordets bästa bemärkelse.När det gäller den skriftliga informationen fr.o.m.årskurs 1 t.o.m. årskurs 5 har jag ett par gångertidigare sagt -- men jag upprepar det gärna -- att denskall tillkomma om föräldrarna så önskar och attden skall tillkomma efter samråd mellan målsmän,elever och lärare. Den skall också utformas isamråd mellan dessa.Om det nu är så som -- att föräldrarna inte vill ha den skriftligainformationen -- begriper jag inte vad hon oroar sigför. Då lär de väl inte heller begära att få den avskolan. Men varför skall man förmena de målsmänsom verkligen vill ha skriftlig information möjlighetatt få det? Varför skall man tvinga läraren att sägatill den målsman som vill ha skriftlig information:Nej, det får du inte -- det har Socialdemokraternaförbjudit oss att ge. Varför litar man inte påföräldrarnas och lärarnas omdöme när det gäller attge sådan skriftlig information?Sedan vill jag bra gärna fråga: Vad är skillnadenmellan ett kryss och ett F? Varför skulle elevernauppleva det som positivt att få ett kryss mennegativt att få ett F? Det skulle jag väldigt gärnavilja ha utvecklat.Slutligen: Jag grundar min uppfattning ominställningen till betygen på en rad undersökningarsom gjorts. Enligt dem har majoriteten av målsmänoch elever sagt sig vilja ha betyg, och därtill på etttidigt stadium.Anf. 99 ()replik:Herr talman! Först till vår begäran i utskottet omremiss. Det är mycket möjligt att remisstiden intekunde ha blivit speciellt lång, men vi vet att detfanns en beredskap hos olika intressenter attframföra sina synpunkter -- diskussionen haderedan kommit i gång ute i samhället. Jag tror attäven de synpunkter som vi hade kunnat få in underen kort remisstid hade varit mycket värdefulla förutskottets handläggning, inte minst för att skapaden enighet som vi alla egentligen hade velat hamen inte lyckades få till stånd i slutändan.När det gäller den skriftliga informationen ifemman tycker vi helt enkelt att det är bättre medsamtal än med skriftlig information. Det är därförvi vill utveckla utvecklingssamtalet.Anledningen till att uppgörelsen spräcktes var attmajoriteten inte kunde avstå från att påpeka att denskriftliga informationen skulle kunna varabetygsliknande i årskurs 1--5. Jag kan fortfarandeinte förstå varför utskottet skall skriva den svenskaskolan på näsan att informationen kan varabetygsliknande, när man säger att denskall utformas i samråd mellan föräldrar, elever ochlärare. Det stämmer inte alls. Detta speglaregentligen bara vilja att få nedbetygen långt ned i åldrarna.Skillnaden mellan kryss och F är en mycket viktigsak för oss. Jag rekommenderar vårt alternativ tillstudium. Ett F enligt majoritetens nu kommandebeslut betyder: Du har otillräckliga kunskaper --punkt och slut. Det innebär: Du kommer inte in påett nationellt program i gymnasieskolan, om du hardet i svenska, engelska eller matte. Ett kryss enligtvårt förslag skall följas av ett omdöme, där lärarenskall skriva vad eleven har uppnått i ämnet och vadsom krävs för att uppnå godkänt. Det blir alltså enarbetsanvisning för den skola eller de lärare somkommer att ta emot eleven i fortsättningen. Det ärnågonting helt annat än att sätta ett F och ingentingmer.Jag skulle vilja återkomma till den fråga om lokalabetyg som jag ställde i mitt inledningsanförande.Jag skulle vilja höra av Hans Nyhage om han hållermed om att det som kommer att ske i femmaninnebär att man inför lokala betyg. Det står jufaktiskt i propositionen -- och det hållerutskottsmajoriteten med om -- att det är lärarensom skall bestämma i vilken form omdöme skall gesefter femman.Anf. 100 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Jag upprepar vad jag sade tidigare omremisstiden. Skall det vara någon mening med ettremissförfarande skall det vara brett upplagt, ochdå krävs det tid. Det var skälet till att vi sade nej.Jag tillåter mig att tillägga: Finns det någon frågasom har varit föremål för så många betänkanden,så många remissomgångar, så många utlåtandenoch så många diskussioner av skilda slag sombetygsfrågan? Någonstans måste vi väl ändå kunnasätta en gräns för detta.Jag delar uppskattning avutvecklingssamtalen, och jag vågar påstå att jaghävdade den uppfattningen mycket kraftfullt i mittanförande . Den står alldeles otvetydigtformulerad i betänkandet. Men jag vidhåller attutvecklingssamtalen skall kunna kompletteras meden skriftlig information. Ansvaret för deninformationen ankommer på skolan, lärarna,målsmännen och eleverna. Den skall varaobligatorisk från årskurs 5 -- jag upprepar det. Menutformningen av den skriftliga informationen äralltså en huvuduppgift för skolan.När det gäller det krav som finns i betänkandetsskrivning på betygsliknande omdömen ärsanningen den att vi vid upprepade tillfällen vidvåra överläggningar och samtal kom in på frågan,om den skriftliga informationen skulle kunnainnebära ett betygsliknande omdöme eller inte. Vivar såvitt jag kan bedöma det överens om att detnaturligtvis skulle kunna hända att det fick denutformningen. Men när vi så ville omsätta det visagt i praktisk handling -- i skrift -- reageradeSocialdemokraterna och ville inte vara med. Det ärsjälvklart att vi då insåg vad det var fråga om, ochdå kunde vi inte stryka även den delen av det vienligt min mening hade varit överens om.Slutligen: Det är väl självklart att ett F enligtmajoritetens betygsskala kommer att beledsagas aven skriftlig förklaring eller skriftliga omdömen. Påden punkten finns det ingen skillnad. Jag frågardärför återigen: Vad är då skillnaden mellan ettkryss och ett F?Anf. 101 ()replik:Herr talman! Åter till remisstiden! Hans Nyhagesade att det var tidsskäl som gjorde att man vägradeoss remiss.