prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — För det första är jag glad över attriksdagen gick emot regeringspartierna och ställdesig bakom ett uttalande om att en snabbprojektering av ett nytt modernt museum skulleske. Annars hade vi fått vänta ännu längre.För det andra konstaterar jag att kulturministernnu säger att detta inte är hennes ansvar.Konstitutionellt är regeringen monolitisk, helaregeringen har ansvar för ett handlande. I torsdagsbesvarade kulturministern glatt och villigt allafrågor som gällde . Men är deten fråga för försvarsministern. Då får jag välanledning att återkomma till denna punkt.Slutligen ser jag inte att regeringen nu med kraft villta tag i frågan om bevakningen och diskutera hurstölden kunde ske. Jag är övertygad om att dennaprövning kommer att ske i ett annat sammanhang.Anf. 164 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker att skallsänka tonen litet grand, därför att debevakningssystem som finns på våra museer harinte tillkommit . Det varett mycket stort bråk om bevakningskostnadernaunder den socialdemokratiska regeringstiden.Museerna fick övertrasseringar av sinadriftsbudgetar, vilket inte dåvarande regeringavskrev. I stället sade man till museerna: Det härskall ni betala tillbaka. Vad jag fick överta var kravfrån museerna om att de gamlabevakningsskulderna skulle avskrivas, vilketnuvarande regering till stor del gjorde. Detta harlättat trycket för museerna att dels sköta sinamuseala verksamheter, dels att ha en högbevakningsnivå.Åke kan säga att göruttalanden och projekteringar och annat, men manskickar aldrig med några pengar utan detta harregeringen fått fixa till. kommer projekteringenav det nya moderna museum i gång.Anf. 165 ():Herr talman! Tonläget skall vi väl inte diskutera idet här sammanhanget. Jag frågar vilka åtgärderden nuvarande regeringen har vidtagit. Densocialdemokratiska regeringen kanske inte gjordetillräckligt -- det vill jag inte diskutera här -- men nuär det kulturministern som skall stå till svars införriksdagen när det gäller vilka åtgärder dennaregering har vidtagit. Jag hänvisade till en skrivelsefrån , och det är tyvärruppenbart att det som där krävdes, dvs. enbevakning på rimlig nivå, inte har kunnat fullföljas.Det är det som är det allvarligaste.Trots att det nu är tredje eller fjärde gången jagupprepar frågorna, som är så viktiga för ,verkar kulturministern inte vara intresserad av attsvara. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidtaför att utreda varför det kom att gå så snett? Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att snabbtskärpa bevakningen vid de statliga museerna?Kulturministern tycker att detta är en fråga somriksdagen inte har anledning att syssla med. Jagdelar inte den uppfattningen.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1993/94:125 om asylsökandeshälsotillståndAnf. 166 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att bringa klarhet omasylsökandes hälsotillstånd.Relativt ofta åberopas läkarintyg iutlänningsärenden som en grund för att fåuppehållstillstånd. Det är också omvittnat attmånga asylsökande mår dåligt under ärendetsbehandling. Orsakerna kan vara flera. bero på upplevelser i hemlandet, väntan ochsysslolöshet i avvaktan på beslut i det egna ärendet.Självfallet beaktar de som har att fatta beslut vadsom framkommer genom intygen. För att rättkunna värdera innehållet i läkarintyg harhandläggande myndighet tillgång till ett antalförtroendeläkare, var och en medspecialistkompetens inom ett visst område och tillvilka svårbedömbara läkarintyg kan remitteras.Det ankommer sedan på handläggande myndighetatt värdera innehållet i läkarintyg och de eventuellayttranden som en förtroendeläkare har avgett. Närett ärende avgörs är det dock en samlad bedömningav alla omständigheter i ärendet som är avgörande.I de fall läkarintyg åberopas handlar det oftast omatt styrka att den asylsökandes liv eller hälsa skullevara i fara om avvisning från sker. Iblandbedöms denna risk finnas, och den sökande fåruppehållstillstånd på humanitära grunder.Regeringen har tillkallat två särskilda utredare föratt utvärdera praxis i asylärenden. Av särskiltintresse är här utvecklingen när det gällerbedömningen av humanitära skäl.Anf. 167 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret.Bakgrunden till min fråga är ett fall där en familjhar flytt till . Det var man, hustru och en 13-årig dotter som kom hit . De harnu vistats här och talar god svenska. Vialäkarintyg kan man följa tillståndet för hustrun ifamiljen. Trots kraftig krisreaktion, ett allvarligtmenat självmordsförsök och total vägran att intamat och dryck står tidigare utvisningsbeslut fast.Min fråga blir därför: Anser statsrådet att bättrekontakter mellan den asylsökande ochInvandrarverkets förtroendeläkare bör ske, utifrånvad jag nu har sagt?Anf. 168 Kulturminister ():Herr talman! Förtroendeläkarna skall i första handvärdera det som kommer fram i läkarintyg. Det kanvara så att handläggande tjänsteman inte särskiltväl känner till olika typer av sjukdomar, och dåmåste denne ha en hjälp till sitt förfogande för atttolka läkarintyget. Det är en fråga om rättssäkerhetför den som söker asyl.Det finns en möjlighet för förtroendeläkaren attträffa den asylsökande om det verkligen behövs.Men grundregeln i förtroendeläkarsystemet -- detgäller även inom andra områden änInvandrarverkets arbetsområde -- är att det är denbehandlande läkaren som träffar sin patient. Enutomstående förtroendeläkare skall inte lägga sig idenna relation. Det sker ganska sällan attförtroendeläkaren träffar den asylsökande, mendet finns alltså en sådan möjlighet om det verkligenbehövs i ärendet.Anf. 169 ():Herr talman! handlägger varje årett stort antal utvisningsärenden, och jag förstår attmånga ärenden kan bli enbart nummer för denenskilde handläggaren. Anser statsrådet därför attdet är önskvärt att resurser tilldelas så att entjänsteman från ellerförtroendeläkaren kan träffa den asylsökande förebeslutet?Anf. 170 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror att har enfelaktig uppfattning om de handläggandetjänstemännen på våra myndigheter. Jag har träffatmånga mycket ambitiösa handläggare, och jag troratt de lägger ner mycket arbete och känner sympatiför de asylsökande.Nu var frågan om förtroendeläkarna skulle träffa istort sett alla asylsökande som lämnar in läkarintyg.Det skulle betyda att det behövdes nästan enfördubbling av antalet tjänstemän på tillståndssidanoch dessutom läkare. Detta bedömar jag som heltobehövligt och orimligt. Däremot är detnaturligtvis viktigt att förtroendeläkarna ärobservanta på vad som sägs i läkarintyg från olikaläkare.Anf. 171 ():Herr talman! Jag förstår naturligtvis att det ärmycket svårt för handläggarna och att de gör ettfantastiskt arbete. Det var inte så det jag sadeskulle tolkas.I det fall som jag har i åtanke och kort har redovisatkan man läsa att kvinnan i fråga endast vädjar omatt få stanna i tills situationen hemma harstabiliserats. Enligt den läkare som hon träffar ärhon utsatt för intensiv och inhuman psykisk press.Invandrarverkets förtroendeläkare menar atthennes tillstånd i sig ej utgör hinder mot beslutadverkställighet.Därför skulle jag vilja fråga: Vad väger tyngst, enchefsläkares utlåtande eller en förtroendeläkaresutlåtande?Anf. 172 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan alltså inte gå in ochkommentera enskildheter i läkares utlåtanden avolika slag -- jag har inte den kompetensen.Åke Carnerö frågade vad som väger tyngst. Ytterstär det verket som fattar beslut, och man väger då inbåde läkarintyg, förtroendeläkarens utlåtande ochandra omständigheter i ärendet. Det går inte attgöra en sådan avvägning som frågarefter. Det finns alltså många omständigheter i ettfall som man skall ta hänsyn till.Det finns dock en gräns, nämligen när det är faraför liv eller hälsa. Det är ingen rättighet, men då fårmyndigheten ge uppehållstillstånd. Det sker ocksåi ganska stor omfattning.Anf. 173 ():Herr talman! Vi kan naturligtvis som enskildamänniskor tolka läkarintyg olika, och i sådana härärenden är det mycket viktigt att vi behandlartrasiga människor värdigt. Jag tror att statsrådetoch jag är helt överens om att vi försöker göra detså långt det är möjligt.Jag har i statsrådets svar noterat att regeringen hartillkallat två särskilda utredare, som skall titta påbedömningen av humanitära skäl. Min sista fråga ärdå: Betyder det att utredarna skall titta just påbedömningen av läkarintyg?Anf. 174 Kulturminister ():Herr talman! Det är fråga om en utvärdering avasylpraxis över huvud taget. Frågan om humanitäraskäl blir naturligtvis ganska viktig, eftersom denmöjligen kan variera över tiden. Kritiker harpåstått det -- jag vet inte om det är sant. För att fåmer kunskap om detta, svart på vitt, har vi alltsåbeslutat om den särskilda utvärderingen avasylpraxis som sådan.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1993/94:133 av fördelningsprinciper vid kommunplacering avflyktingarAnf. 175 Kulturminister ():Herr talman! har, mot bakgrund av detstora antal bosnier som beviljats permanentuppehållstillstånd, frågat mig vilkafördelningsprinciper regeringen är beredd attöverväga utöver den strikt proportionella i deförhandlingar med kommunerna som skall förasavseende utplacering av flyktingar.Flyktingar och andra utlänningar som har fåttuppehållstillstånd i har en självklar rätt attbosätta sig var de vill i landet. För att underlättaflyktingarnas bosättning i landet träffar emellertidInvandrarverket överenskommelser medkommunerna om att de förbinder sig att ta emotflyktingar och svara för deras introduktion i detsvenska samhället. Jag vill i detta sammanhangpåpeka att det är och interegeringen som har denna uppgift.Lars utgångspunkt om en striktproportionell fördelning vid utplacering avflyktingar är helt felaktig. har i sininstruktion till regionkontoren föröverenskommelser med kommunerna omflyktingmottagande angett att regionkontorensärskilt skall beakta att vissa invandrartätastorstadskommuner i regel har en stor inflyttning avflyktingar som tidigare tagits emot i en annankommun, s.k. sekundärinflyttande.Regeringen har i en proposition till riksdagenföreslagit att det bör införas ett särskiltstimulansbidrag till kommuner som träffaröverenskommelser med omett kraftigt utökat flyktingmottagande.Stimulansbidrag skall också kunna ges tillkommuner som redan nu har ett stort mottagandeav flyktingar men som ändå ökar detta. Ipropositionen anges dessutom attstimulansbidraget bör konstrueras så, att särskildhänsyn tas till den relativt högasekundärinflyttningen till storstadsregionerna.Anf. 176 ():Herr talman! Jag får tacka kulturministern försvaret.Grundbulten i den här frågan är kanske omhuruvida instruktioner tillregionerna verkligen har gått fram. Enligt detunderlag som jag har tagit del av förstår jag fullt ochfast att man arbetar efter en ren proportionellfördelning. Det är ju intressant att höra attkulturministern tycker att det inte skall vara så.Detta är naturligtvis ett mycket stort problem medtanke på det stora antalet bosnier som gör attkommunmottagningen måste mångdubblas på korttid. Det är förstås en ekonomisk fråga. Jag antar attdet är bekant för kulturministern att statliga bidragoch extra stimulansbidrag inte räcker till föratt kommunerna skall kunna klara de ökademerkostnaderna. Åtminstone gäller detta ett stortantal kommuner som har oerhördaproblem med ett alltför stort invandrarinslag.Jag kommer själv från , och det ärkanske här som kommunerna till största delen hardetta problem. Jag undrar därför vadkulturministern egentligen kan göra i den härfrågan för att underlätta förhållandena för dekommuner som har problem av den här arten.Anf. 177 Kulturminister ():Herr talman! tar upp två saker. När detgäller fördelningen och förhandlingen mellanInvandrarverket och kommunerna finns det eninstruktion från utfärdad avgeneraldirektören, i vilken det sägs att man skallundvika placeringar som leder tillsekundärflyttning innan introduktionsperioden ärgenomförd. Man skall vidare beakta att vissainvandrartäta storstadskommuner får en hög andelsekundärinflyttade. Man skall alltså ta viss hänsyntill detta.I fråga om ekonomin har , dvs.kommunernas revisionsbyrå, gjort en genomgång isamarbete med regeringen och Kommunförbundet.Det visade sig att nio av tolv undersökta kommunerefter har mellan och kvar av sinaintroduktionsersättningar. Däremot är det någrastorstadskommuner som har bekymmer. Där gårpengarna åt snabbare, vilket bl.a. beror påsekundärinflyttningen. Det är en ojämn fördelningav bidragen till kommunerna mellan kommunersom får primäravtalet och kommuner medsekundärinflyttning. Detta har tagits upp i denproposition som ligger för behandling iriksdagen. Vi har aviserat att det skall skeförändringar när det gäller bidragen tillkommunerna. Beträffande det extrastimulansbidraget på skall vi också tahänsyn till detta.Det här är ett uppmärksammat problem.Regeringen har sagt att vi måste göra någonting åtdetta, och det vet också storstadskommunerna om.Anf. 178 ():Herr talman! Jag tycker mig förstå attkulturministern och jag är överens om attproblemet finns och att det är fel att vissakommuner, som har ett stortinvandrarinslag, skall drabbas proportionellt avextra mottagning.Detta är kanske inte bara en ekonomisk fråga, ävenom ekonomin är en viktig del i det hela. Jagföreställer mig att det är de kommuner som har destora invandrarinslagen som också har de störstaekonomiska problemen. Det är glädjande att höraatt det kommer sådana förslag som kan lättaåtminstone på den bördan.En annan aspekt på den här frågan är merallmänmänsklig. Jag antar att kulturministern intetycker att det är lämpligt att vissa kommuner iSverige får en så hög andel invandrare att invånarnai övrigt inte riktigt känner igen sin hemkommun.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1993/94:148 omUtlänningsnämndens reserapport om ochUkrainaAnf. 179 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag kommer att vidta för att hävahemligstämpeln av rapportfrån den studieresa man genomförde till Rysslandoch med syfte att studera denjudiska befolkningens aktuella situation i dessaländer.Såväl Invandrarverket som Utlänningsnämndenvidtar var och en för sig olika åtgärder för att skaffasig ett så gott beslutsunderlag som möjligt.Självfallet åligger det myndigheterna själva attbestämma hur detta skall göras.Utlänningsnämnden har beslutat att hemligstämplasin reserapport med hänvisning till att deninnehåller uppgifter som rör annan stat,mellanfolklig organisation och medborgare i annanstat. Vid ett eventuellt röjande kan uppgifter irapporten skada mellanfolkligaförbindelser och även orsaka skada förorganisationer och enskilda. Det finns möjlighet attöverklaga ett sådant beslut i förvaltningsdomstolför den som så önskar och på detta sätt kan man fåhemligstämplingen lagligt prövad.Svaret är att jag varken kan eller får vidta någonåtgärd med anledning av en myndighets beslut omsekretess.Andre vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.34 § Svar på frågorna 1993/94:74, 82, 85, 137,138 och 139 om NjakafjällAnf. 180 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att stoppa skövlingen av detunika i enlighet med texterna ipropositionen om biologisk mångfald.Sigge Godin har frågat mig om jag avser att vidtaåtgärder för att rädda skogsområdet vid Njakafjälloch därmed värna den biologiska mångfalden.Ulf har frågat mig vilka åtgärder jagämnar vidta för att lösa den akuta konflikten mellanskogsbruksintressen och naturvårdsintressen vidNjakafjäll.John har med hänvisning till vad somsägs i regeringsförklaringen om äganderätten frågatstatsministern vad regeringen avser att göra medanledning av vad som drabbat 900 delägare iVilhelmina allmänning. har vidarefrågat arbetsmarknadsministern om vilka åtgärderhan är beredd att vidta med anledning av derestriktioner som fortlöpande drabbar Norrlandsinland och dess befolkning. harockså bett mig redovisa skälen till att jag tagitinitiativ för att göra det möjligt för staten attförvärva ett område vid Njakafjäll.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Njakafjällsområdet omfattar totalt ,varav är produktiv skogsmark.Området ingick i den s.k. urskogsinventering somNaturvårdsverket och gjorde förcirka . Den del av området som hartagits upp i urskogsinventeringen är på 2 600hektar, varav är barrskog.Njakafjällsområdet har höga skyddsvärden menåsattes inte högsta bevarandevärde.Det avverkningstillstånd som markägaren fick imars 1992 omfattar sammanlagt . Deligger utanför området för fjällnära skog. I denplanering som har föregått tillståndet har hänsyntagits till behovet av att skydda nyckelbiotoper,kantzoner, spridningskorridorer,sumpskogsområden och grova träd. Vidare skallavverkningsformerna varieras och de enskildaavverkningsytorna begränsas.I närheten av ligger , som harförordnats som naturreservat. Beslutet haröverklagats till regeringen, och ärendet bereds iMiljö- och naturresursdepartementet. Blaikfjälletomfattar ca och har åsatts högstavärde i urskogsinventeringen.Den svenska naturvårds- och skogspolitikeninnebär bl.a. att vi skall kunna utnyttja våra skogarsamtidigt som den biologiska mångfalden bevaras.Naturvårdsintressena skall tillgodoses på flera sätt,allt ifrån hänsynstagande i det praktiskaskogsarbetet till totalskydd i form av naturreservatoch nationalparker.Jag är naturligtvis också medveten om att det råderett besvärligt sysselsättningsläge i området och attskogsnäringen har stor betydelse, såväl frånsysselsättningssynpunkt som från regionalpolitiskutgångspunkt.Stora områden i inland omfattas avskydd enligt naturvårdslagen. I Vilhelminakommun omfattas ca avförordnande om naturreservat. Ungefärmotsvarande areal har avsatts av det numeraombildade som s.k. domänreservat.Det finns således flera legitima intressen i områdetsom står mot varandra. De samlade problemen i detaktuella området gör det enligt min meninglämpligt att undersöka förutsättningarna förmarkbyte i syfte att tillgodose såvälnaturvårdsintressen som sysselsättningsintressen iVilhelmina kommun. Syftet är att undersökamöjligheterna att erbjuda ersättning i form avmarkbyte för att åstadkomma en långsiktig lösningsom uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet förde enskilda skogsägarna både vid ochvid . Då skulle ett bevarande avskyddsvärda områden kunna bli möjligt på rimligavillkor.Som svar på frågorna vill jag sammanfattningsvismeddela att jag har tagit initiativ till att undersökaförutsättningarna för ett markbyte som kantillgodose såväl naturvårds- somsysselsättningsintressen i området. Syftet är attåstadkomma en för naturvården rimlig skyddsnivåsamtidigt som markägarna kan erbjudas ersättningi form av markbyte. Det är av största vikt att dettasker i samförstånd med de berörda markägarna.Då och , somframställt var sin fråga, anmält att de varförhindrade att närvara vid sammanträdet, medgavandre vice talmannen att respektiveRose-Marie Frebran i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 181 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för detutförliga svaret. Det finns onekligen en vissspännvidd i utgångspunkterna bland dem som harställt frågor om . Det gör att detnaturligtvis var nödvändigt med ett utförligt svar.Frågan är trots det obesvarad. Kommer regeringenatt stoppa avverkningen? Nej, uppenbarligen inte.Avverkningstillstånd finns. Miljöministern har nutagit initiativ till att undersöka frågan. Då frågar jagmig oroligt: Vad är det för typ av initiativ, när skallundersökningen vara avslutad och hur gårdet mellan undersökning och en överenskommelsesom gör det möjligt att tillgodose både naturvårds-och sysselsättningsintressen? Här finns naturligtvisen konflikt. Det är grunden för hela frågan. Denkommer vi aldrig ifrån.Från min utgångspunkt är det självklart attsamhället måste hålla markägarna skadeslösa. Detär inte de som har handlat fel i det här läget. Det ärsamhällets ansvar att se till att vi lever upp till dedeklarationer som vi har gjort, och regeringen börockså leva upp till sina förslag som den presenterati kammaren.Därför kvarstår min fråga: När kan vi få ett beskedom att förblir orört?Anf. 182 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern försvaret på fråga. Bakgrunden tillfrågan är att det här området, som är unikt i bådeinternationellt och nationellt perspektiv, delviskalhuggs . Det finns väldigt mycket kritik motdet -- självfallet berättigad kritik. Samtliga miljö-och naturvårdsorganisationer i landet kritiserardet, och inom skogsnäringen känner man sigtveksam inför en avverkning som kan rubbaförtroendet för miljöengagemanget.Det är mycket bra att miljöministern nu har tagitinitiativ till att pröva förutsättningarna för ettmarkbyte. Det är en lösning på problemet som bl.a.föreslogs av en kristdemokrat och en folkpartist i endebattartikel i för sedan. Att det haranammats av och regeringentycker jag är mycket bra. Jag hälsar det medtillfredsställelse. Förhoppningen är att det skallleda till resultat.När det gäller framtiden måste man ställa en frågaom beredskapen: Vad kan miljöministern tänka sigatt göra för att vi skall ha en framtida beredskap närden här typen av ärenden dyker upp?Anf. 183 ():Herr talman! Regeringen lade fast strategin förbiologisk mångfald. I stort sett i samma andetagkom det upp att skall avverkas. Detverkade väldigt orimligt att det skulle ske. Därförär jag väldigt glad över det svar som miljöministernhär har lämnat. Det tycker jag ändå är positivt.När vi är så många frågeställare skall jag bara kortnämna att är ett av norra urskogsområden. Som i nästan allasådana här frågor har även i det här fallet såvälbiologer som naturvårdsenhet vid länsstyrelseförordat att området skall bevaras. Min uppfattningär att delar av avverkningsområdet faktiskt liggerinom det fjällnära skogsområdet -- miljöministernpåstod att det inte gör det -- och skall också av detskälet bevaras.Som det har sagts här är det markägarna somhamnar i skottgluggen. Det är inte dem som vi ärute efter. De skall ha kompensation eller fåersättning i form av markbyte. Det är väsentligt attfrågan löses. Det finns en stor opinion som tyckeratt det är viktigt att lever upp till sinaåtaganden och verkligen avsätter till reservat dearealer som behövs.Jag skulle vilja ställa samma fråga som JanJennehag: Förutsätter regeringen att det inte äravverkning utan markbyte som skall ske?Anf. 184 (-):Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag hade ställttre frågor. En fråga hade jag ställt jag tillstatsministern angående äganderätten, somregeringen vill stärka. 900 delägare i Vilhelminaallmänning utsätts för rena maffiametoder. I gårutlovades en belöning på till den eller demsom kan lämna upplysningar om vilka som köpervirket. Det är företag i inlandet som skall knäckas.Den andra frågan hade jag ställt tillarbetsmarknadsministern om vad han avser attgöra när inlandet alltmer blir ett reservat.Den tredje frågan hade jag ställt till miljöministernom vilka skäl som ligger bakomMiljödepartementets initiativ att köpa eller byta tillsig marken när markägarna hotas av bojkott avallehanda rörelser.Det här är stora och viktiga frågor för Norrlandsinland. Jag har naturligtvis ingenting emot attdiskutera med , men när manbuntar ihop tre frågor, med flera deltagare idebatten, minimeras debattiden. Det visar på enotrolig nonchalans från regeringens sida. Mankanske rent av kan tala om oförskämdhet. Det jaginte hinner diskutera nu får jag återkomma tillsenare i någon form.Här talas det om unika urskogar av dem som intesatt sin fot där. Finns det ingen sans eller måtta?Här har enorma arealer avsatts till reservat. Härhar skogsägarna helt frivilligt och utan någonkostnad för samhället avsatt stora områden. Närman så skall avverka kastar sig s.k.miljöorganisationer över allmänningsdelägarna,som har satsat ett flertal miljoner för attta största möjliga naturhänsyn.Man har alla nödvändiga tillstånd. Men härklampar regeringens eget Miljödepartement in somelefanten i i stället för att försvara ochförklara den verksamhet som bedrivs! Finns detnågon rim och reson i allt detta?Anf.