prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — Utantvivel kan jordbruket stå till tjänst med ganskamycket av biobränslen när det gäller bådevegetabiliska oljor och etanol. Beträffande denstorskaliga användningen måste etanol tas frånskogen.I propositionen finns det förslag om att 15 miljonerkronor skall avsättas just för utvecklingen av denhär typen av etanol. Det kravet är alltså vältillgodosett i propositionen. Naturligtvis krävs deten fortsatt utveckling. Det finns också ett intresseför dessa frågor. Sedan får beskattningen avbränslena styra nyttjandet av dessa åt rätt håll.När det gäller freonerna förhåller det sig så som jagbeskrivit. Socialdemokraterna var tidigare faktisktinte de som ville gå snabbast fram. Men sedan hartiden så att säga hunnit ifatt oss. Vi kan alltså integå fortare fram.Det är naturligtvis riktigt att också användningenav de mjuka freonerna måste minska. Det skullekunna vara fördelaktigt med skatter också i detavseendet. Möjligen får vi ta upp den frågansenare. Jag är inte principiellt motståndare till enskatt när det gäller de här freonerna. Den fråganfinns dock inte med i detta sammanhang, så den harinte kommit med i helhetsbilden här.När det gäller miljöklassningen av bilar är detfaktiskt så att Socialdemokraterna under en senarediskussion i frågan motarbetade detta medytterligare ett steg i miljöklassningssystemet. Nuvill man driva frågan. Man hänvisar tillutvecklingen framöver, och det är mycket möjligtatt man har rätt. Vi får väl så småningomgemensamt ta fram ett material. Den här frågan harSocialdemokraterna, som sagt, tidigare iansvarsställning inte velat föra fram.Anf. 36 (nyd) replik:Herr talman! vill inte satsa påDennisringleder och den typen av trafikleder. Jagundrar då om det är bättre för människor som är påväg in mot att de skall behövasitta i bilköer. Vi har ju lärt oss att det är denkortaste tiden och det jämnaste varvet som gällerför att utsläppen skall minska. Mot den bakgrundenförstår jag inte framförda synpunkt, nämligen attdet inte skall vara några trafikleder av nämnda slag.Men sådana här trafikleder måste väl vara bättreför miljön.Visserligen kan det hävdas att det blir ytterligaretrafik. Men nog skall vi väl ha friheten att välja attköra bil om vi vill göra det, för annars är det jumeningslöst att vi har byggt upp ett samhälle förbilismen.Biltätheten i är inte speciellt stor.Dessutom är det vi här talar om egentligen inte ettproblem för övriga landet. Men det är kanske justdär vi har knuten, dvs. att det är just Stockholmsom från skattesynpunkt gynnas. Jag vet inte riktigtvilken inställning har i dettaavseende.Anf. 37 ()replik:Herr talman! jobbar för ettdecentraliserat samhälle där just arbetsresor ochresor till en plats där service ges skall vara kortare.När det gäller , , ochandra tätorter där det behövs satsningar av nämndaslag är det satsningar på kollektivtrafiken som ärviktiga för att människor skall slippa sitta i bilköer.Anf. 38 (nyd) replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att satsningarpå kollektivtrafiken är bra för t.ex. vissa områden.Men jag tycker att det ena för den skull inteutesluter det andra. Man bör satsa också påbilismen, eftersom de flesta tydligen väljer bilen.Människor skall ju inte styras uppifrån med krav påatt de skall åka kollektivt.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Problemet är bara att vi inte har hurmycket pengar som helst. Eftersom vi har enbegränsad mängd pengar måste vi styraanvändningen av dessa mot det som är bäst frånolika synpunkter. Miljöfrågorna t.ex. måste ocksåkomma med i bilden, och då är kollektivtrafikenviktigast.Anf. 40 i (kds):Herr talman! Tonläget i debatten berördes här. Minambition är inte att höja tonläget. I stället villjag, liksom var fallet i en tidigare debatt, försökalyfta fram orsakerna till att vi diskuterarklimatåtgärder. Dess värre uppfattar många i daginte den hotbild som faktiskt finns när det gällermänsklighetens överlevnad -- för att ta stora ord imunnen.Får vi inte ordning på frågorna om klimatetkommer våra barn, barnbarn eller kommandegenerationer inte att ha ett klimat som motsvarardet som vi lever i. Man kommer att ha atthantera problem som är betydligt större än de somvi har.Den tilltagande uppvärmningen av atmosfären ärett av mänsklighetens absolut allvarligasteproblem. Det är svårt för forskarna att dra exaktaslutsatser av klimatförändringarnas effekter. Mende prognoser som tas fram är definitivt tillräckligaför att inte någon skall kunna blunda för det faktumatt ytterligare insatser är helt nödvändiga när detgäller att begränsa de negativa effekterna.Det aktuella kunskapsläget beträffandeväxthuseffektens påverkan på klimatet redovisades1990 av IPPC, FN:s vetenskapliga klimatpanel,utifrån ett låtgåperspektiv avseende växthusgaserfram . En någorlunda gynnsamutveckling av världsekonomin leder, om intesärskilda åtgärder vidtas för att hejda utsläppen, kraftig acceleration av de årliga utsläppen avväxthusgaser. cirkulerar av jordenskolförråd i atmosfären. Om motåtgärder intevidtas, kommer nivån redan om attvara dubbelt så hög i jämförelse med denförindustriella nivån. Den ökade förekomsten avväxthusgaser i atmosfären kan komma att leda tillföljande:1. Medeltemperaturen ökar med perårtionde, och det är den snabbaste ökningstaktenunder de senaste årtusendena. Det innebär att vifrån dagens nivå räknat kommer att få entemperaturhöjning på ca fram till slutet avnästa århundrade.2. Nederbörden ökar med 3--. ökaravdunstningen lika mycket.3. Kontinenterna kommer att värmas upp snabbareän haven.Konsekvenserna på ekosystemen kommer att blimycket vittgående. Ekosystem tvingas flytta, ellerockså slås de ut. Havsnivån stiger, och det fåroöverskådliga konsekvenser för storalandområden. Ekosystem som är beroende avvegetationsperiodens längd kommer att påverkassärskilt mycket. Det gäller framför allt det norrabarrskogsområdet och . Många arter kan bliutrotade, speciellt i de artrika tropikerna. Artersom lever i små isolerade ekosystem, t.ex. på öaroch bergstoppar, är särskilt utsatta.Även i haven kommer ekosystem att förskjutas pågrund av temperaturförändringarna. Entemperaturhöjning kan direkt påverkaproduktionen av växtplankton. Ännu störrekommer sannolikt den indirekta påverkan att vara,eftersom en av klimateffekterna troligtvis blirändrade havsströmmar och därmed en annorlundaoch förändrad tillgång på näring.Herr talman! Den proposition om åtgärder för attbegränsa klimateffekterna som nu har attta ställning till är bl.a. en konsekvens av denklimatkonvention som tillsammans meddrygt 150 andra nationer untertecknade i deJaneiro förra sommaren.Vad man där kunde enas om var att i-ländernasutsläpp av växthusgaser inte fick öka. skallde inte vara större än de var 1990. I propositionenföreslås att antar denna målsättning på detnationella planet.Det är samma mål som EG har satt upp. Menenskilda i-länder som , ,och har förbundit sig vidreduktionsmål på mellan och till år2005. Det är alltså en klar minskning. Om målet äratt halten av koldioxid i atmosfären inte skall öka,måste utsläppen av koldioxid minska kraftigt settutifrån dagens utsläppsnivå. Det är positivt attutskottet nu också slår fast, bl.a. mot bakgrund aven kds-motion, att utsläppsnivån skall minska efterår 2000.Vidare föreslås i propositionen ett antal åtgärder,bl.a. förlängt investeringsstöd tilbiobränslebaserade kraftvärmeverk,utvecklingsprogram för att förbättramiljöprestanda hos mindre panncentraler och enutredning om hur jord- och skogsbruk mesteffektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp avkoldioxid. Det är åtgärder som var för sig är bra,men mot bakgrund av vad jag har sagt serman att de egentligen är otillräckliga.Den föreslagna målsättningen i propositionen ochde åtgärder som föreslås kan endast betraktas somett första steg, och det är helt nödvändigt att snarasthöja ambitionsnivån och gå vidare.Herr talman! harde svenska koldioxidutsläppen minskat med 40 %.Härutöver har , vilket också framhålls ipropositionen, infört en koldioxidbeskattning somligger väsentligt högre än den föreslagna nivåninom EG. En del tar detta som intäkt för att ingetytterligare behöver göras, och att liggermycket bra till vid en internationell jämförelse. Deberäkningar som IPPC utfört visar dock attutsläppet i snitt i världsbefolkningen inte bör liggahögre än ca /person och år. För enmedelsvensk ligger nivån på 7 /person och år.Om man menar allvar med en fortsatt strävan attfå en hållbar utveckling måste koldioxidutsläppenbegränsas genom att energisektorn, trafiksektornoch andra viktiga samhällssektorer förändras, dettaparallellt med att arbetet med att få till ståndinternationella överenskommelser om effektivastyrmedel intensifieras.För att näringslivet skall kunna ha en godframförhållning och inte riskera att hamna iunderläge gentemot näringslivet i andra länder,behöver målsättningar på lång sikt formuleras ochåtgärdsprogram och styrmedel som uppfyller debägge målen om stärkt näringsliv och reduktion avväxthusgaser anges. Det är rimligt attbeskattningen på ändliga resurser, som exempelvisfossila bränslen, ökar, medan beskattning påarbetskraften sänks som kompensation. Det här ärexempel på styrmedel utformade efter enhelhetssyn. Detta saknas dess värre i alltför storutsträckning i dag.Ett effektivare energiutnyttjande av vattenkraftoch stimulanser för alternativ energiproduktion ärvidare helt centralt för att reduceringen avkoldioxidutsläppen och avvecklingen avkärnkraften skall kunna ske parallellt.Här får det inte bli en motsättning. Detframskymtade litet tidigare i debatten att det fannsolika motiv för att driva klimatfrågorna. Jag hoppasatt vi är överens om att oavsett motiven måsteåtgärderna till för att minska koldioxidutsläppen.Samtidigt är det min och mitt partis uppfattning attvi också skall genomföra avvecklingen avkärnkraften.Herr talman! Tekniskt inriktade studier utfördaefter initiativ av pekar på att detfinns stora möjligheter att minskakoldioxidutsläppen genom effektivisering ochövergång till energiformer med lägre utsläpp.Det finns en betydande potential för ökadanvändning av biobränslen i . Densammanlagda bränslepotentialen enbart frånskogen beräknas uppgå till drygt . Tilldetta kommer biobränslen från jordbruket. Här vetvi att vi har en stor potential och att vi kommer attfå mer biobränslen från den sidan.Slutligen, herr talman, beskrivs det i utskottetsbetänkande att man har dragit i gång en utredningom hur koldioxidutsläppen inom trafiksektorn skallkunna begränsas. Det här är väldigt positivt.Vidare har en utredning om ''jointimplementation'' -- gemensamt genomförandeinom av åtgärder inomklimatområdet -- initierats. Detta kan leda till eneffektivisering av insatserna för att få till stånd ensnabb reducering av koldioxidutsläppen.Men jag vill i det här sammanhanget ocksåframhålla att det är viktigt att ''jointimplementation'' inte får innebära att nödvändig,och ibland dyr, utveckling av tekniker ochframtagande av nya tekniska lösningar upphör i etti-land som . Tvärtom måste vi varapådrivande och ledande i detta arbete. I enlighetmed klimatkonventionen har i-länderna ett ansvarför att ta ledningen i kampen mot onaturligaklimatförändringar och deras skadliga effekter.Svergie bör vara i första ledet. Jag utgår ifrån attregeringen arbetar vidare med att, som jag tidigaresade, höja ambitionsnivån på det här området.Anf. 41 (-):Herr talman! Regeringen har i en propositionföreslagit åtgärder mot klimatpåverkan. Jag har ien motion, åtminstone som jag själv tycker,förbättrat den här propositionen med ett tjugotalförslag. Jag vill särskilt yrka bifall till motion Jo88,yrkande 1.Jag beklagar givetvis mycket att jordbruksutskottetinte har velat tillstyrka det här yrkandet eller de 19andra som motionen innehåller. Det handlar omväxthuseffekten. Jag tycker att växthuseffekt är ettbegrepp som vi borde utmönstra ur diskussionenmed det snaraste. Det för tankarna till ett varmt,behagligt, jämt, stillsamt klimat, som man kanfinna i växthus.Men de konsekvenser som forskarna förväntar sigav temperaturförhöjningen är av ett helt annat slag.Det handlar om drastiska klimatförändringar.Långa torkperioder, stormar, översvämningar. Dethandlar om förhöjda vattennivåer, som kommer attlägga stora delar av länder som redan äröverbefolkade under vatten. Länder som Egyptenoch . Det handlar om förändradebetingelser för växtligheten, som ekosystemen intehar en chans att hinna med i, dvs. förändradebetingelser för den livsmedelsproduktion som vifaktiskt alla i grund och botten är beroende av förvår existens. Det är alltså mycket allvarligaproblem det handlar om.Det är positivt att det kommer en sådan härproposition till riksdag. Den gör detmycket mot bakgrund av den stora konferens somFN ordnade i , somhanlade om globala miljöproblem, om socialutveckling och om kopplingen mellan de bådabegreppen.Men det är en liten viktig detalj som saknas ibetänkandet. Det är det enkla påpekandet att denklimatkonvention som man fattat beslut om vidRiokonferensen är helt otillräcklig. Den är alldelesför vag. Den är alldeles för opreciserad när detgäller de mycket stora minskningar av utsläpp av dehär klimatpåverkande gaserna som är nödvändiga.Den är otillräcklig globalt och den leder till attbesluten på den nationella nivån blir otillräckliga.Den här insikten saknas till viss del i propositionen,men också i jordbruksutskottets betänkande. Jagvill gärna instämma i den kritik och den fråga somBerndt tidigare i debatten har framfört.Varför har inte regeringen varit tydligare på denpunkten, att konventionen är otillräcklig? Varförhar man inte försökt vara mer pådrivande, i denmån det är möjligt för ett enskilt land att vara det?Det är naturligtvis svårt. Man måste i huvudsakarbeta internationellt för att komma längre.Propositionen uttrycker och betänkandet citerardetta från propositionen att detta är nödvändigt.Men för den som inte läser riksdagstrycket -- ochdet är nog, vill jag påstå, de flesta -- blir intrycketav den svenska hållningen och de svenskaaktiviteterna ett helt annat. Då uppfattar mansnarare som frånvarande i den politiskadebatt som förs kring klimatpåverkan och åtgärdermot den.Det finns en svensk närvaro på hög nivå när detgäller forskning, t.ex. i forskningspanelen IPPC,som andra har nämnt. Om man jämför den svenskahållningen på det här området med den somåtminstone har präglat inställningpå kemikalieområdet, framstår skillnaderna somoerhört uppenbara. Det är också uppenbart, närman gör en sådan jämförelse, att den svenskahållningen på kemikalieområdet har haft mycketstor betydelse för utvecklingen av arbetet inomOECD, för utvecklingen av arbetet inom EG ochpå andra håll.Jag tycker det finns anledning att rikta kritik motregeringen på den här punkten. Det är därför somförsta yrkandet i min motion handlar om att Sverigemåste vara mer aktivt.Det som sägs om relationerna till EG på dettaområde uttrycker en underdånighet och inaktivitetsom tyder på att det inte finns en insikt om hurarbetet bedrivs inom EG. Det går nämligen till såatt initiativen tas av enskilda länder. Man kan inte passivt vänta på vadkommissionen tänker föreslå.Det är också viktigt att uppmärksamma denförändring som regimskiftet i innebär. Dennya regeringens vicepresident har fäst mycketbetydelse vid dessa frågor och har markerat att detnu finns en helt annan inställning från sida.Det finns större möjligheter att genomföra eninternationell koldioxidskatt.Det är oerhört viktigt att man gör dettainternationellt. Före det amerikanska valet var densvenska regeringen aktiv. Statsminister över i och uttalade sitt stöd för att GeorgeBush skulle vinna presidentvalet. I och för sig kanman förstå att det kan orsaka problem när han nuinte vann valet. Men det skulle vara trevligt omregeringen visade tillstymmelse till lika stortintresse för att nu efter valet utnyttja de möjlighetersom nu finns till mer aktivitet på miljöområdet.Det är en alltför begränsad ambition i regeringensproposition. Det är tveksamt om man ens kommeratt uppnå den, dvs. att utsläppen av växthusgaseroch koldioxid skall vara oförändrade och att manefter skall kunna gå mot en minskning.Många av de förslag som har lagtfram, och menar är nödvändigaom man skall uppnå enbart denna begränsadeambition, förs inte fram i propositionen, och definns heller inte med i jordbruksutskottetsbetänkande. Det är därför tveksamt om man nårens den begränsade nivån.Jag skall ta upp några av de förslag som jag harberört i min motion och som inte har vunnit stöd.De svenska utsläppen av metan är perår varav kommer från avfallstippar.Metanet uppstår vid nedbrytningsprocessen. Detstår i betänkandet att tillsommaren 1993 kommer med allmänna råd. Manskall alltså ge kommunerna råd om hur de skallkunna utvinna metanet. Det kan t.ex. användas ienergisystem.Detta är inte en imponerande ambitionsnivå.Diskussionen om att utvinna metan ur avfallstipparhar i detta land pågått i åtminstone . År 1993kommer med allmänna råd. Jagtycker att det är beklagligt. Det är den störstaenskilda utsläppskällan i vad gäller metan.Det talas i propositionen om avveckling av HCFC,dvs. den mildare formen av freoner. Utskottetaccepterar att man skall utreda ytterligare. Varförskall man göra det? Det finns utredningar.Naturvårdsverket har utrett detta och har lagt framett förslag som innebär förbud för en stor del avtillverkningen och att man lägger skattpå HCFC. Man lägger också skatt på CFC för att,så att säga, behålla proportionerna i farlighetmellan dessa båda ämnen. Varför skall man utredadetta ytterligare en gång?Jag har i min motion föreslagit att man skall gåsnabbare fram när det gäller omhändertagandet avfreon, t.ex. i frysar och kylskåp. De effekter påozonskiktet som vi nu ser kommer från freoner somför decennier sedan släpptes ut i atmosfären.Effekterna av alla de kylskåp och frysar som vi nuanvänder kommer vi först att se om ytterligarenågra decennier. Vi tar ännu inte ordentligt handom dem när vi skrotar dem. Jag tycker att det ärbeklagligt att man inte inser att det är mycketviktigt att man går snabbare fram på detta områdeän vad man har gjort.När det gäller åtgärder i delar jaguppfattningen att man får ett mycket splittratintryck av vilka åtgärder som vidtas, hur pengaranvänds och till vad de går. Det är bra att utskottetmarkerar att man vill ha en samlad redovisningsenast . Jag delar också synpunkterna ireservation 10.Det påpekas i betänkandet att det ofta saknas enfungerande stuktur i mottagarlandet. Jag vill gärnata ett positivt exempel från , där det numerafinns någonting som heter Ekofond. Det är eninstitution som efter vetenskaplig genomgång harsorterat olika miljöprojekt i fyra huvudområden,varav klimatpåverkan är ett område. Långvägaluftföroreningar, påverkan på ochbevarande av biologisk mångfald är de andra. Manhar gett dessa projekt prioritet. Man har en klarstruktur för hur finansiering skall gå till och huråtgärderna skall genomföras.Det finns nu alltså åtminstone i enfungerande struktur. Om miljöministern hade varitkvar i kammaren hade jag frågat honom om densvenska regeringen har uppmärksammat detta ochom den har för avsikt att använda sig av dennamottagarinstitution. Man kan göra det på olika sätt.När det gäller trafiken är det bra, vilket redovisas,att det ordnas regionala konferener runt om ivärlden. har varit pådrivande i det arbetet.En sak som är viktig att ta upp är de svenskaavgasreglerna i förhållande till reglerna inom EG.Det anses numera att det inte är själva nivåernainom avgasregleringen som skiljer så mycketmellan och EG, utan det är bestämmelserinom andra områden.Det gäller själva tillsynen. Vi har i etttillverkaransvar som sträcker sig över ett visst antalår eller ett visst antal mil, och vi har en mycketeffektiv och fungerande besiktning. Jag hadeönskat mig en redovisning av hur arbetarför att detta skall förankras även inom EG-systemet. Det är av oerhört stor betydelse.Det är viktigt att komma ihåg att trafiken står fören växande andel av koldioxidutsläppen. Detredovisas i betänkandet att andelen minskat de tvåsenaste åren, men det säger ingenting om hurlångsiktig den minskningen är. Den kan mycket välenbart vara en effekt av försämrade konjunkturer.Vi vet att ett projekt inom EG, förverkligandet avden inre marknaden, också i rapporter inom EGförutses ge stora effekter i form av ökad trafik.Detta måste mötas mer aktivt med miljöåtgärder pådetta område.På s. 45 i betänkandet finns en lång och vackerskrivning om hur viktigt det är att man tar hänsynvid den långsiktiga trafikplaneringen, att mansatsar på kollektivtrafiken, osv. Jag kan för mitt livinte förstå hur man mot bakgrund av en sådanambition landar i konkreta förslag omÖresundsbron.Det kan tyckas tjatigt, men det är värt att upprepas:Allteftersom arbetet fortskrider medÖresundsbron blir det allt tydligare hur omöjligtdetta projekt är. Jag hoppas attSocialdemokraterna vill ändra sin inställning.Jag har föreslagit att man går vidare medförändringar av beskattning av tjänstebilar och har en tydlig strategi med tidsramar när detgäller trafiken. Det är inte mina förslag från början,utan de kommer från andra håll, bl.a.Naturvårdsverket.Det som skiljer och är just i ger och andra iuppdrag att utreda, men att det inte får någrakonkreta effekter. Men om man sätter en tidsramoch säger att skall en viss andel avfordonsparken vara miljöanpassad blir det resultat.Utskottet bekräftar också i betänkandet att det ärde tydliga Californiska kraven som har drivit framden internationella utvecklingen. , forcerar nu utvecklingen för att ta framelbilar och andra typer av hybridfordon. Det finnsenligt min mening också på denna punkt anledningatt rikta kritik mot regeringen för att man i ställetför att vidta konkreta åtgärer utreder och återutreder, uppenbarligen för att dölja motsättningarinom regeringen.Jag föreslår i min motion att man skall avsätta merpengar för att åstadkomma dennateknikutveckling. Regeringen föreslår 9 miljonerkronor, och det är närmast ett hån. I reservation 22avvisar Socialdemokraterna både regeringens ochmitt förslag.Om utskottets ärade ledamöter hade läst minmotion -- vilket de förmodligen inte har -- hade deförstått att jag inte avser något traditionellt stöd tillindustrierna, utan den typ av åtgärder som ocksåbeskrivs i betänkandet, dvs. avanceradteknikupphandling.Det talas om att man har ställt tillförfogande för sådan teknikupphandling. Var ochen som har något så när hum om vad bilar ochbussar kostar kan ju fundera över hur mångafordon man kan få för 5 miljoner kronor.I har man många lyckade exempel på dennatyp av kampanjer. En heter Golden carrot. Den harvarit riktad till just dem som producerar kylskåpoch frysar. Den innebär att den som producerar ettkylskål eller en frys som bäst motsvarar deuppställda kraven har en garanterad order och fåralltså sälja en viss andel av dessa nya kylskåp ochfrysar. Man kan ha en liknande typ av morot när detgäller produktion av fordon. Det var så jag hadetänkt mig med de resurser jag föreslog.Herr talman! Eftersom vi nu talar omklimatpåverkan vill jag avslutningsvis säga, att förden händelse Ny demokrati har någonklimatpåverkande effekt är det knappast i denmeningen att det är temperaturhöjande när detgäller miljöpolitiken. Jag tycker det är pinsamt atthöra representanter för ett politiskt parti som villgöra anspråk på att bli seriöst bemött delta imiljödebatten i och uppenbarligen vara iså total avsaknad av intresse, engagemang ochförslag på detta område.Anf. 42 (nyd) replik:Herr talman! Vi är inte alls på något vis emot detta,. Vi vill bara ha en viss måtta närdet gäller att gå fort fram. Det gäller att samhället,forskningen, industrin och alla andra hänger med såatt det blir någon riktig effekt av det hela och intebara en massa tomma ord här i . Det ärdärför som vi kanske har en något låg profil. Menden är inte på något vis åt andra hållet.Anf. 43 (-) replik:Herr talman! sade också i sittinledningsanförande att han tyckte det var bra omSverige var först, men att vi kunde vara det medmåtta.