prot · GG0958 · 1993-02-09 00:00:00 — Det gäller även att inomramen för de anslag som finnseffektivisera verksamheten så att exempelviskronofogdemyndigheterna kan delta i arbetet attförebygga ekonomisk brottslighet och att återvinnaför såväl privatpersoner som företag, offentligamyndigheter och staten så mycket som möjligt avde fordringar som finns.Det är självklart att om det blir fråga om denna typav förändringar, kommer varje företrädare för ettlän som missgynnas att ha synpunkter. Det kännervi väl till i riksdagsarbetet.Nu vet vi inte vad som kommer att hända.Riksskatteverket har genomfört en utredning.Denna utredning utvärderas nu inomRiksskatteverket. Sedan blir det fråga om enpolitisk prövning. Därmed är nöjd. Jag hoppas att vi är överensom att det är bra att försöka hitta vägar för att sparapengar och effektivisera verksamheten.Anf. 31 ():Herr talman! Vi är självfallet överens i den frågan.Givetvis skall vi, när det finns möjligheter, sparapengar. Det råder inga tvivel om att vi är överens iden frågan.Sedan kan man naturligtvis ha olika meningar omhur sparandet skall gå till. Det har också diskuteratsom kronofogdemyndigheter ochskattemyndigheter skall slås samman. Vad jag vetläggs sådana förslag fram . I det här falletgäller frågan kronofogdemyndigheter. Jagåterkommer till frågan när den kommer påriksdagens bord. Jag vill hälsa från oss i länatt vi inte gärna släpper det här ifrån oss utandebatt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:343 om kvarskattenpå barns kapitalinkomsterAnf. 32 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser att agera för att komma till rättamed problemet att ett stort antal barn får betalakvarskatt med små belopp. Frågan har ställts motbakgrund av att det enligt tidningsuppgifter äromkring 400 000 barn i åldrarna 0--somdebiterats kvarskatt för sina kapitalinkomster. CarlFredrik har föreslagit att gränsen för uttag avkvarskatt höjs från till 50 kr.Inledningsvis vill jag nämna att det kan ifrågasättasom sifferuppgift är riktig. Jaghar från inhämtat att 137 000personer som beskattades utan självdeklaration förenbart kapitalinkomster fick kvarskatt med mer än24 kr. Antalet barn som påförts kvarskatt är såledesväsentligt lägre än 400 000.Enligt 28 § uppbördslagen tas kvarskatt på beloppunder inte ut. Denna beloppsgräns gällersedan taxeringsåret 1975 och hänger samman medden gräns som gäller för återbetalning av ö-skattsom också är 25 kr.Jag har för avsikt att , efter regeringensbemyndigande, tillkalla en särskild utredare somskall se över uppbördslagstiftningen. Frågan ombeloppsgränser hör till de frågor som kommer atttas upp i samband med denna översyn.Utredningsarbetet väntas vara avslutat föreutgången av 1994. Jag är därför inte beredd att nuföreslå några förändringar av den här aktuellabestämmelsen.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detvar klarläggande på flera punkter. Bl.a. fick vi redapå att det inte alls var så många människor som varberörda av kvarskatten -- som framgick itidningsuppgifter för någon vecka sedan. Fråganblev med ens några hundra tusen personer färre.Det är också tillfredsställande att statsrådet ärberedd att ge en utredning i uppdrag att se överfrågan om 25-kronorsgränsen och att senare läggafram ett förslag.Jag vill på det här stadiet fråga om statsrådetbedömer att kostnaderna för indrivning av statensfordringar står i rimlig proportion till det som kandrivas in. Jag är litet rädd för att man lägger nedalltför mycket tid på att driva in förhållandevisenkla fordringar, som kostar tid och resurser ochsom inte ger något, när det finns andra och merangelägna indrivningsfrågor som ligger påmyndigheternas bord.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Jag förutsätter att myndigheternahanterar dessa frågor med förnuft och måtta.Vidare är det självklart att varje gång det sätts engräns är det någon som undrar varför just han skallbefinna sig över gränsen i stället för under.Vi måste sätta gränsen på en nivå så att det sker enförenkling så långt möjligt utan att kostnaderna iform av skattebortfall för staten blir för stora. Vikan ha olika synpunkter om skatteuttaget, men jagtror att vi är överens om att i enlighet med de reglersom gäller om skatteuttag skall skatten betalas.Sedan får det ske vissa förenklingar. Det finnsanledning att se över beloppsgränserna.Anf. 35 ():Herr talman! och jag är i och för sigöverens. Vi kommer naturligtvis inte mycket längregenom att utreda frågan . Men jag vill ställaen sista fråga till statsrådet i det här avseendet. Hurbedömer statsrådet konsekvensen för ungdomarssyn på sparande när sparandet på detta sätt blirföremål för beskattning? Finns det någon risk fören onödigt negativ syn på sparande?Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Vi har i normalfallet en proportionellskatt på på sparande. I vissa fall ärskattesatsen lägre. Skattesatsen skall sänkas till25 % . Det är en blygsamskattebelastning, även om det finns andra skäl attsänka skattesatsen ytterligare när det finnsutrymme för att göra så och när ekonomin, medlägre räntor, kan tåla det. Vi har alltså enförhållandevis låg beskattning.Jag tror inte att vi gynnar den s.k.skattebetalarmoralen genom att säga att barn ellerandra med kapitalinkomster inte skall betala denkapitalinkomstskatt som förvärvsarbetande somsparar måste göra. Det måsta vara en likhet.Jag har hört ungdomar som förvärvsarbetar undersommaren undra varför de skall betala skatt. Jagsäger att det självklart. Om en ensamståendetvåbarnsmamma betalar full skatt, varför skall dåden som feriearbetar och som inte har enförsörjningsbörda inte betala samma skatt?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:331 om fördelningenav länsanslagenAnf. 37 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig hurjag definierar de regionala problemenssvårighetsgrad när anslagen mellan länen fördelas.Länsstyrelserna får använda länsanslaget tilllokaliserings- och utvecklingsbidrag, glesbygdsstödoch regional projektverksamhet.Riksdagen fastställer vilka områden som skall ingåi stödområde 1 och 2 och har därmed också sagt varde långsiktiga problemen är svårast. I dessaområden kan lokaliserings- och utvecklingsbidraglämnas, vilket givetvis måste väga tungt närlänsanslaget fördelas.Regeringen har betonat betydelsen av insatser iglesbygden och skärgården, vilket leder till att länmed stora sådana områden måste få större resurserän andra.Riksdagen har också i olika sammanhang lyft framde regionala problemen i sydöstra , vilketförklarar dessa läns, i förhållande till andra sydläns,högre länsanslag.Detta är några av grundpelarna vid fördelningen avlänsanslaget.Jag är medveten om att i stort sett samtliga län irådande konjunkturläge anser sig ha fått ökaderegionala problem.Samtidigt måste konstateras att de relativaskillnaderna mellan länen förändras mycketlångsamt eller med andra ord att de regionalaproblemen fortsatt är störst i stödområdena. skogslänen har fåtti storleksordningen tre fjärdedelar av länsanslagetoavsett konjunkturläge.I varje regionalpolitisk proposition görs enheltäckande analys av den regionalaproblembilden -- . Även inför varjebudgetproposition görs en sådan genomgång.Därutöver sker en löpande analys pådepartementet som bl.a. används för att prövaeventuell inplacering i s.k. tillfälligt stödområde.Som jag nämnde i budgetpropositionen pågår förnärvarande just en sådan analys.Vid bedömningen av den regionala utvecklingensker en sammanvägning av en stor mängd kriterier.Jag vill bara nämna t.ex. befolkningsutveckling,flyttning, sysselsättningsutveckling, åldersstruktur,arbetslöshet, sysselsättningsgrad ochbefolkningstäthet.Som jag redan nämnt förändras de långsiktigaregionala problemen mycket långsamt, mengivetvis kommer regeringen att göra en noggrannanalys av eventuella långsiktiga förändringar införfördelningen av länsanslaget för det kommandebudgetåret.Anf. 38 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om svaret i och för sig inte var direktöverraskande.Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Även om minfråga är principiell, ligger i grunden detförhållandet att -- som jag kommerfrån -- har det lägsta anslaget. Något län måste fådet lägsta anslaget. har fått det lägstaanslaget -- trots att det har sketten del förändringar i länet. I svaret antyds det attstatsrådet avser att föreslå förändringar av det hela.Vilka förändringar i utformningen planeras i denanalys som pågår inom departementet?Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! vet att utvecklingeni har varit mycket stark under ett antal år.Nu är , liksom andra län, också drabbad avlågkonjunkturen. Min förhoppning är att vi inomen överblickbar framtid får tillbaka en mera fullgodordinarie arbetsmarknad.Den prövning som skall göras skall ta hänsyn till omdet har tillkommit ytterligare stödområden och omnågot län har råkat väldigt illa ut i förhållande tillövriga län. Samtliga län drabbas ju av en nedgång idenna konjunktur. Vi kommer att i första hand tittapå om det har uppstått relativa skillnader mellanlänen.Anf. 40 ():Herr talman! I budgetpropositionen står det i enannan bilaga än den som statsrådet är ansvarig förnågot om sakanslagen för vissa län. Manifrågasätter om de alltid har använts på effektivastesätt. Det kan naturligtvis diskuteras. Är statsrådetberedd att i en sådan fördelning väga in var denstörsta potentialen kan finnas? Ett litet, ökat anslagför ett litet län av typ kan ge mycket bättreresultat än vad motsvarande nominella belopp ger iett län med mycket stora problem. Är detta entänkbar infallsvinkel vid en diskussion om dessafrågor?Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Ett exempel som ligger nära det somCarl berör är t.ex. vad som hände vidföregående års extrafördelning. fick någonmiljon extra för ett livsmedelsprojekt som har storthalländskt intresse och innehåller mycket som ärbra och som dessutom kan ha en framtida betydelsenationellt. Den typen av avvägningar kan vi göra.Anf. 42 ():Herr talman! Jag känner till det extraanslaget. Detvar naturligtvis mycket välkommet, särskilt som dethalländska näringslivet i stor utsträckning ärberoende av jordbruket och livsmedelsindustrin.Jag tolkar detta som att det finns möjligheter attpröva denna fråga på nytt för del. Det lärha inkommit en skrivelse till departementet inämnda fråga.Herr talman! Jag vill ställa en sista fråga. I svaretsäger statsrådet att förändringarna i länen skermycket långsamt. Statsrådet sade här i debatten atthan hoppas att vi skall återhämta en del av denförlorade utvecklingskraften i näringslivet. Jag villpassa på att fråga statsrådet: syn harstatsrådet på att anslagskonstruktionen så dåligtföljer den förändrade utvecklingen?Konstruktionen på anslaget är relativt låst, och manreagerar inte särskilt snabbt på förändringarna.Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det finns andra anslag, och det ärmycket stora anslag. Anslaget tillArbetsmarknadsverket uppgår sammantaget underinnevarande budgetår till ca 30 miljarder kronor.Där fördelas medlen efter sysselsättningsläget iresp. Inte heller detta är en oomstriddfördelning. Den ses också över med jämnamellanrum. Den fördelningen sker inte fråndepartementet, utan det ärArbetsmarknadsstyrelsens bord.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:321 om ytterligaremedel till AMSAnf. 44 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att med stöd av finansfullmaktentilldela ytterligare medelför innevarande budgetår.För att bekämpa främst ungdomsarbetslöshetunder innevarande vinter och motverka nedgångenav arbetsmarknadsutbildningen beslutaderegeringen att, via finansfullmakten,tilldela ytterligare 2miljarder kronor. Medlen skall i första handanvändas till utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, ungdomspraktik ochstarta eget.Anf. 45 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Det kommersent, men jag skall inte lastaarbetsmarknadsministern för det. Det är andraolyckliga omständigheter som lett till detta.Frågan ställdes , och då varsituationen en helt annan. ,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarnavar tvungna att minska sina insatser förarbetsmarknadsutbildning, ungdomspraktik ochandra åtgärder på grund av budgetläget -- de hadeinte pengar -- medan arbetslösheten ökade fortsattkraftigt.Redan i november varnade AMS regeringen fördenna utveckling. presenteradeAMS en framställan om 2,5 miljarder extra för attmöta den olyckliga utveckling som innebar att mantvingades permittera dem som arbetade medåtgärder för de arbetslösa. Sedan uppstod entvekan och en undran: Blir det några extra pengar?Kommer dessa 2,5 miljarder? Budgeten kom, ochdär nämndes ingenting om detta.Arbetsmarknadsministern talade litet allmänt omatt det skulle bli någonting.Situationen är nu den att AMS måste hålla sinbudget. De kan inte planera utifrån vaga löften.Regeringens beslut måste ligga till grund för derasplanering. Det var i detta läge som jag ställdefrågan för att få ett rejält besked. Den 21 januarifattade regeringen beslut om 2 miljarder. Min frågaär mot denna bakgrund: Varför detta dröjsmål, ochvarför denna prutning från 2,5 till 2 när nu AMSbegärt 2,5 miljarder som ett minimum?Anf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Till historieskrivningen hör också attriksdagen fattade beslut om i runda tal 8 miljardertill förejuluppehållet. I finansfullmakten finnssammantaget 2,5 miljard. Vore jag finansministerskulle jag känna det som en viss trygghet att detfinns kvar , eftersom det är såpass kvar av budgetåret. Det kan uppståsituationer då finansfullmakten behövs.Anf. 47 ():tHerr talman! De 8 miljarder somarbetsmarknadsministern nämnde hade AMSredan intecknat och räknat med. Det var ingentingsom man såg framför sig som ett extra tillskott, utandet var redan utnyttjat i planeringen. Ändåtvingades man att planera för en avveckling avåtgärder som arbetslösheten steg.Dessvärre är situationen fortfarande i stort settdensamma.Att regeringen inte utnyttjar hela finansfullmaktenkan naturligtvis alltid diskuteras. Men jag vetknappast något område där dessa 500 miljonerbehövs bättre än till att bekämpa arbetslösheten.Nu vet jag inte vad regeringen och finansministernhar för avsikter med detta.Detta räcker nu inte. Det måste framför allt tillkraftfulla åtgärder utöver dem som AMS förfogaröver. Där har vi socialdemokrater presenterat ettomfattande program för investeringar ochutbildningssatsningar. Det krävs snara beslut för attfå en hygglig planering. Ärarbetsmarknadsministern beredd att medverka tillatt vi får fram de snara besluten så att vi inteåterigen hamnar i ett svårt planeringsläge?Anf. 48 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är somförberedelserna inför kompletteringspropositionenbörjade. kommer vi att ha en storarbetsmarknadspolitisk debatt därnaturligtvis denna fråga blir en av huvudfrågorna.På flera av de områden som diskuteras mår fråganbra av ytterligare beredning.Det finns ett område som jag gärna diskuterar, ochdet är utbildning i ordinarie skolväsende på olikanivåer. Där behövs besked snabbare. Å andra sidanvill jag redan nu säga att det vore intressant att sevar dessa 11 miljarder som Socialdemokraternainte har redovisat skall tas någonstans. Vi har alltiden plus- och en minussida i vår budget.Anf. 49 ():Herr talman! Det finns några positiva antydningari det arbetsmarknadsministern säger. Jag avläser etthalvt löfte att det i morgondagens debatt kommeratt avslöjas några nya initiativ som skulle kunnavara ägnade att bekämpa arbetslösheten. Jaghoppas att det är en rätt tolkning.Arbetsmarknadsministerns chef, statsministern,har ju annars uttryckt sig mycket arrogant ochsnorkigt om våra initiativ för att få fram snarabeslut. Det är inte bara på utbildningssidan, somarbetsmarknadsministern mycket riktigt påpekar,som det krävs en framförhållning för att ordnaplaneringen. Det behövs också i mycket hög gradpå investeringssidan.Skall man snabbt få en sysselsättningsmässig effektav ökade investeringar i vägar och järnvägar ochROT-program behöver vi få fram tidiga och snabbabeslut i . Den socialdemokratiskagruppen tog i går ett sådant initiativ. Jag voretacksam om arbetsmarknadsministern ville dra sittstrå till stacken för att vi skall komma fram denvägen.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:333 om förslaget omgrund för avskedAnf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har utifrånuppgifter i pressen påstått att Arbetsrättskommitténkommer att föreslå förändringar ianställningsskyddslagen som innebär att manlättare kan avskeda anställda om de t.ex.förolämpar sin chef eller talar nedvärderande omsin arbetsledning. Mot denna bakgrund har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att förhindra förverkligandet avArbetsrättskommitténs förslag.Av direktiven till kommitténs arbete finns klartuttalat att regeringen ställer sig bakom principen atten uppsägning från arbetsgivarens sida skall varasakligt grundad. Av direktiven framgår vidare attäven om förutsättningarna för uppsägning ochavskedande är i huvudsak tillfredsställande börkommittén vara oförhindrad att lägga fram förslagtill eventuellt möjliga förändringar även i dennadel.Några färdiga förslag från kommittén har ännu intepresenterats. Kommittén, som har till uppgift att seöver hela den centrala arbetsrättsligalagstiftningen, kommer i ett delbetänkande som omfattar bl.a.anställningsskyddsfrågor. Betänkandet kommer attremissbehandlas, och först därefter kommer jagoch regeringen att ta ställning till kommitténsförslag.Anf. 51 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Det är riktigt att jag har ställt fråganutifrån en tidningsartikel, men jag har inte påståttdet som står i svaret.Det står bl.a. att lagen är mogen för översyn, mendet skall inte räcka med att kalla sin chef förskitstövel för att få sparken. Då kan man ju frågasig om man skall kalla honom för djävla skitstövelför att få sparken.Om vi hade haft en sådan lagstiftning skulle vi intekunna komma åt arbetsplatser med mycket dåligaarbetsmiljöer och tiotusentals människor skulleriskera att få sparken. Det vetarbetsmarknadsministern också. Detta är juinnebörden av det som läckt ut. Då skulle man jutala illa om sitt företag. Det är bra att den häruppgiften har kommit ut. Man har kommit till rättamed många dåliga arbetsplatser tack vare att en vissopinion har väckts kring detta.Om detta skulle gå igenom måste vi faktiskt ändrai grundlagen. Det skulle innebära att vi kraftigtinskränker människors yttrandefrihet. Detta måsteju gå ihop på något sätt, och vad jag kan se gör detinte det.Om det finns chefer som inte tål saklig kritik utanatt man som anställd skall riskera att bli uppsagd,är frågan om de över huvud taget skall vara chefer.Man kan inte linda in dessa chefer i bomull ochställa dem vid sidan av den verklighet de faktisktbefinner sig i. Det kan inte gälla samma princip somi en affär, där man säger att kunden alltid har rätt.Man kan inte säga att chefen alltid har rätt. Vadfinns det då för frihet och valmöjlighet? Det ärfaktisk ett dåligt förslag om det som står itidningsuppgifter är riktigt. Jag hoppas verkligenatt arbetsmarknadsministern i sådana fall rättar sins.k. så att detta aldrig kommeri tryck, utan försvinner i den papperskorg där detegentligen hör hemma.Anf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag använde ordet påstått. Rätt skallvara rätt. Om detta var fel ord, ber jag om ursäktför det.Jag delar allmänna synpunkteratt bra chefer är de som för en rejäl debatt med sinpersonal. Man skall kunna ta och ge argument. Detblir ingen bra utveckling om någon tyst skall ledaen avdelning eller ett företag. Det är den levandedebatten som för arbetsplatsen och företagetframåt. Jag skulle bli förvånad om vi inte också fården typen av förslag från kommittén där devärdesätter alla medarbetares insatser för ett bättrearbetsliv, en bättre produktivitet osv.Anf. 53 ():Herr talman! Det hoppas jag verkligen, men eftervad som står i tidningsartikeln verkar det varamånga i den här kommittén som har ungefär sammauppfattning som den jag har delgettarbetsmarknadsministern. Undantagen är faktisktde chefer som uttalar sig. De säger precistvärtemot. De säger ungefär samma sak somarbetsmarknadsministern, att man inte får läggalocket på. Det kommer aldrig att lösa problemen.Om man inte öppet och ärligt kan kritisera tror jaginte att man kan lösa företagens problem. Det ärnog många företag i som skullebehöva hjälp att lösa sin problem. Då måste manockså vara beredd att få kritik. Då kommer ensådan lagstiftning på skam där folk riskerar att bliuppsagda om de är kritiska och kanske ocksåkonstruktiva i sin kritik.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:354 om tåget X12Anf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att verka för att SJ ges möjlighet attutnyttja sin option på regionaltåget X12.Riksdagen beslutade att anslå 1miljard kronor till AMS förtidigareläggningsbidrag. Dessa medel skallanvändas för att i samråd med de affärsverk somfinansierar sina investeringar utanförstatsbudgeten, samt med ,inventera och initiera lämpliga projekt som kankomma i gång snabbt.SJ är således ett sådant affärsverk som kan kommai fråga för dessa medel, och AMS har redan beviljat204 för beställning av X2-tåg.Medlen som ställs till AMS förfogande är ännu inteförbrukade, och arbetet med att välja lämpligaobjekt fortskrider. Möjligheter till etttidigareläggningsstöd för X12-beställningar finnssåledes. Det är inte regeringen som skall fattabeslut eller välja objekt, utan det är AMS.Eftersom det finns pengar kvar på anslaget ser jaggärna att SJ har ett sådant intresse för X12-tåg attde är beredda till konkreta förhandlingar medAMS.Anf. 55 ():Herr talman! Jag ber att få tacka ministern för detmycket positiva svaret när det gäller SJ:smöjligheter att nyttja optionen på beställning avfler X12-tåg. I de tidevarv som av regeringen hardöpts till infrastrukturens årtionde är det mycketviktigt att vi ser till att vi i också kan ha enindustri som kan tillverka spårbundna fordon dendag alla dessa spår är färdigbyggda.Läget är nu mycket bekymmersamt. Vi har klaratut situationen i . Det var positivt att vigjorde det. hoppas vi på att det också skall blipositiva besked för ABB Railcar i Örnsköldsvik.När det gäller AMS arbete med att välja lämpligaobjekt, kan ministern hälsa att det knappast kanfinnas något lämpligare objekt just nu.Min fråga innehöll också en annan del. Den gälldetidigareläggningar för trafikbolagen. Enligt uppgifthar exempelvis länstrafikbolag, X-trafikoch Upplandstrafiken varit intresserade av att fågöra beställningar av X10-tåg. De har av sammaskäl som SJ senarelagt beställningarna i stället föratt tidigarelägga dem, eller också har de över huvudtaget inte gjort dem. De ekonomiska möjligheternafinns inte. Då är frågan om ministern har möjlighetatt aktivt verka för att den typen av beställningarockså kommer i gång.Skulle företaget inte få dessa beställningar undervåren är risken mycket stor att Örnsköldsviksarbetsmarknad drabbas av ytterligare bortemot 300varsel. Det är så mycket nu att vi snart inte klararmer.Anf. 56 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har haft tillfälle att besökagrannkommunen till min födelsekommun ett partre gånger. Jag vet att delar av näringslivet, somannars är mycket utvecklingsbart, har farit ganskailla under den här lågkonjunkturen.När det gäller den senare frågeställningen går dettainte in i den miljard som en i stort sett enig riksdaghar sänt till AMS för upphandlingar. Däremot finnsett annat beslut, som fattades för ett par tre veckorsedan, nämligen att man ur det s.k. Dennispaketetsläppte 2,5 miljarder för att bygga ut justkollektivtrafiken i . Det finns då enmöjlighet att en del kan användas till den här typenav tunnelbanevagnar. Det behöver förnyas. Om jagär rätt underrättad skall man också inrätta nyalinjer i staden. Här finns det således en möjlighet.Anf. 57 ():Herr talman! Jag tackar även för det svaret. Det äralldeles riktigt att det finns ett behov när det gällertunnelbanevagnar.