prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Jag sade då att det viktigaste somkunde ske för att få ner räntan var att regeringenfick ett starkt stöd för sin politik.Bo G Jenevall lyssnade inte eller brydde sig i allahändelser inte om vad jag sade, eftersom Nydemokrati kraftigtdrev upp räntan genom att svika sitt eget förslag idelpensionsfrågan.Är det något enskilt parti eller någon grupp avpersoner som har orsakat att räntan har drivit folk från gård ochgrund, att företag har gått i konkurs eller tvingatsavskeda, så är det Ny demokrati. När den tyskaräntan gick ner, då gick den svenska räntan upp.Ansvaret för detta ligger på och . Det ligger inte på ochinte på när jag nu hör Ny demokrati argumentera omräntan, är det genomfalskt, av precis detta skäl.Ingen ber att driva upp räntan genomsitt uppträdande. Han gör det helt själv och heltopåkallat. Inga enskilda riksdagsmän har ett störreansvar än han och för den kortaräntan just nu.Det är som har varit den storeräntehöjaren i dagens . För sinosäkerhetsskapande och vårdslösa politik, som harlett till högre räntor från och fram till , kan , och Nydemokratis riksdagsgrupp aldrig få beviljadansvarsfrihet.Anf. 51 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Det var mycket det där. Jag trornästan att jag behöver ha förlängd tid i det härsammanhanget.Först är det riktigt som säger omstatuterna när det gäller ochRiksbanksfullmäktige. Det var just mot denbakgrunden som vi tittade på hur man över huvudtaget skulle kunna ta upp frågan om räntorna. Dåkom vi fram till att enda sättet att göra det var attyrka på att ansvarsfrihet inte beviljas förRiksbanksfullmäktige.Hur konstigt det än är, när sorterarunder , har ingen som helstpåverkan på . Jag skulle vilja fråga CarlB , som har suttit i den nyaRiksbanksutredningen, hur man har tänkt lösa denproblematiken . När jag läserutredningens betänkande konstaterar jag att detnärmast är motsatsen som gäller, att riksdagensorterar under Riksbanken.Sedan får jag nog hoppa så att jag av allt det övrigatar det sista först. Det är ganska märkligt hur CarlB kan skylla höjningen av räntan på Nydemokrati. Är det verkligen att tolka på det visetatt marknaderna t.ex. borta i Fjärran Östernobserverade att Ny demokratis ledamöter röstadesom de gjorde i delpensionsfrågan? Tror de attdetta skulle kunna innebära någonting för svenskpolitik och svensk ekonomi?Nej, felet i det sammanhanget är väl i stället attstatsministern gick ut mycket mycket kraftigt i sinreaktion och började tala om nyval. Det, , var det som gjorde att räntorna börjadestiga, inte att Ny demokrati röstade mot regeringeni delpensionsfrågan, för så fungerar det faktisktinte.Anf. 52 () replik:Herr talman! är underställd riksdagen.Däremot finns det en rollfördelning här som ärganska sofistikerad, där tanken är att Riksbankenhar prisstabilitet som sitt mål. Implicit, outtalat, idetta ligger att skall ta ett meralångsiktigt ansvar för landets ekonomiskautveckling. Det är en rollfördelning ungefär påsamma sätt som att man har en rollfördelning t.ex.mellan domstolarnas och politikernas möjligheteratt agera.Jag skall inte gå in på den intressanta principielladiskussionen här , trots allt, utan gå vidare till detBo G Jenevall tar upp, att man i Fjärran Östernobserverade eller inte observerade hur Nydemokrati röstade i delpensionsfrågan. Poängen ärinte vad de gör i , utan poängen ärom det uppstår en osäkerhet om detparlamentariska läget i och möjligheten attfå igenom den tuffa budgeten. Om det skulle uppståosäkerhet om det, är det ju självklart att de som haratt placera pengar, framför allt svenskar ochsvenska företag, funderar en gång till över var deskall placera dessa pengar.Därför var det så välkommet att en mycket klar deklaration på Nydemokratis vägnar , att han avsåg attsäkerställa att budgeten som lades fram skulle gåigenom i stort sett ograverad. Därmed föll räntannågot.Så det finns ett direkt samband mellan räntan ochde inhemska faktorerna, nämligen regeringenspolitik och sannolikheten för att denna politik gårigenom i . Regeringen har gjort sitt, ochnu hoppas vi att Ny demokrati skall stå fast vid sittlöfte om att stödja de åtaganden som finns ivårbudgeten.Anf. 53 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! tycks sitta kvar vidatt räntehöjningen skulle ha orsakats av beslutet idelpensionsfrågan. Jag hävdar fortfarande att denberodde på att statsministern gick ut och talade omnyval. Det tror jag nog är allmänt bekant.Carl B talade om i sitt anförande atttillväxten som man räknar med i slutet av 90-taletskall få räntorna att sjunka. Är det meningen att viskall vänta , innan vi får seräntorna sjunka?Ytterligare en fråga till : AnserCarl B att räntesänkningen på varen tillräcklig reaktion på att vi gick ut så tydligtredan i förväg och talade om att vi kommer attstödja kompletteringspropositionen? Jag tror attt.o.m. hade förväntat sig en störreräntesänkning.Anf. 54 () replik:Herr talman! De räntesänkningar som skallmöjliggöra tillväxt under andra hälften av1990-talet skall naturligtvis inte ske ochframåt, utan tanken är att räntorna skall börjasjunka dessförinnan.Sedan kan man diskutera, Bo G Jenevall, huruvidaräntan föll tillräckligt mycket eller inte . Jagvill då erinra om den som jag tycker helt riktigafilosofin som har deklarerat, nämligenatt man gör stegvisa räntesänkningar. På så sätt kanman ha en god kontroll över effekterna av dennastimulansåtgärd på dels växelkursen, dels de långaräntorna, så att man har en god inblick i densvenska ekonomin och hur utländska och inhemskaaktörer uppfattar politik.Det är inte minst viktigt att ha denna stegvisastrategi med tanke på att den svenska ekonomin ärliten och öppen och litet annorlunda än t.ex. denamerikanska eller den brittiska och på det sättetlättare fångad i snabba internationella kast. Vi ärinte så motståndskraftiga, eftersom vi är små.Vi har inte heller haft en flytande växelkurs iSverige . Vi kan inte varariktigt säkra på hur olika ekonomiska samband serut. Dessutom har det ochbörjan av skett stora strukturellareformer. Allt detta talar för att man, somRiksbanken, bör göra räntesänkningar stegvis.Självfallet älskar jag lika litet som finansministerneller riksbankschefen höga räntor. Jag är övertygadom att alla hoppas och tror att räntan successivtskall kunna sänkas. Det är ju en självklarutgångspunkt. Hela uppläggningen är ju den för en stram finanspolitik och bestämmerhur den skall se ut under de närmaste fyra fem årenför att möjliggöra för att sänka räntani närtid.Tack!Anf. 55 ():Herr talman! Jag delar Bo G Jenevalls mycketkritiska inställning till både riksbankschefen ochRiksbanksfullmäktige.Man kan rikta kritik mot ochRiksbanksfullmäktige för hur de under ganska långtid har agerat. Riksbanksfullmäktige var alldelesför passivt när riksbankschefen ingrep i politikenoch drev sin egna politiska linje. Jag hävdade redanvid den första räntekrisen attriksbankschefen politiserade. Han vinklade ochtolkade de siffror som fanns vad gälldevalutaflödena på ett sådant sätt att de skullestämma med hans bestämda politiska ambition attdriva på politikerna att ansöka om medlemskap iEG och utlova att också så småningomskulle bli medlem i den europeiska monetäraunionen.Man kan också rikta kritik mot beslutet att knytakronan till ecun 1991. Jag såg med intresse på TVhäromdagen att såväl som P OEdin på denna punkt var helt överens. Det var ettdjupt olyckligt beslut att knyta kronan till ecun imaj 1991. Det har förmodligen kostat oss ett parprocent i ökad arbetslöshet. Så här i efterhandanser jag att Bo G Jenevall har rätt i att det hadevarit bättre om kronan hade fallit redan i september1992.Frågan är vem som är ansvarig. Det är klart att endel av ansvaret, som sagt var, måste läggas påRiksbanksfullmäktige, som inte bromsaderiksbankschefen i hans tydliga agerande i de härfrågorna. Men ytterst måste jag ändå hålla medCarl B om att det egentligen är dennariksdag och regering som bär det politiska ansvaretför de grundläggande besluten som just handlar ommedlemskapsansökan till EG, att skallplatsa i den monetära unionen och t.o.m. kanske blien del av dess a-lag. Det är detta som har styrtambitionerna att nu inte sänka räntan. Vi skall visaatt vi kan bli ett hårdvalutaland. Manär alltför rädd att en sänkning ytterligare skall gå utöver kronkursen. Därför håller man räntan uppe.I grunden vilar ändå ansvaret tyngst på alla demsom i och regeringen har fattat politiskabeslut i den här riktningen -- även omRiksbanksfullmäktige är medskyldigt.I går såg jag uttala sig om räntan.Innebörden av det han sade var att numåste ta större hänsyn till arbetslösheten. EnligtMaastrichtfördraget får de enskilda ledamöterna iden kommande intelyssna på politiker som säger sådant. Om jag harförstått rätt är han anhängare avprincipen att och riksbankschefen överhuvud taget inte skall lyssna på politiker som talarom att bekämpa arbetslösheten. Man skall entydigtha inflationsbekämpning som överordnatekonomiskt--politiskt mål. Det kunde varaintressant att höra vad nu så här iefterhand anser om ecuanknytningen, det oerhörtdyra försvaret av kronan och de uttalanden som gjordes av finansutskottets ordförande.Till sist: Det här är förmodligen den sistafinansdebatten som vi för med Bo G Jenevall. Jagvill säga några ord mera personligt till honom. CarlB är litet orättvis när han skäller på Bo GJenevall. Jag är fullständigt övertygad om atträntan i skulle ligga kanske lägre änden gör om Bo G Jenevall hade varitpartiordförande i demokrati. Bo G Jenevall ärnämligen en förnuftig man, i motsats till sinpartiledare. Jag beklagar att Bo G Jenevall lämnarfinansutskottet. Det hade varit mycket trevligareom vi hade kunnat ha honom kvar.Anf. 56 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar för dessa ord, JohanLönnroth. De värmde verkligen.Jag begärde ordet för att bara stryka under enannan sak, nämligen att jag också har sammauppfattning om att vi skulle försöka hålla valutansvärde och försöka komma från den gamlatraditionen att alltid devalvera. Det jag sade, eller ivarje fall menade, i mitt inlägg var att man höll utför . Man skulle ha släppt kronan fri tidigare.Detta var ju någonting som började redan påeftersommaren och sedan kulminerade den 19november. Jag delar helt både regeringens ochJohan uppfattning på den punkten. Viskulle försöka hålla valutan uppe, men vi höll denuppe för . Det har kostat väldigt storasummor.När vi ändå skulle släppa den borde hagjort en ordentlig räntesänkning. Då hade vi sparaten massa pengar, och vi hade dessutom sannolikthaft ett mindre antal arbetslösa i dag.Anf. 57 () replik:Herr talman! frågade mig om detvar ett klokt beslut att knyta kronan till ecun. Jagtror att han nämnde och P O Edin.Detta är ju lätt att säga i efterhand. Det hade varitmera imponerande om dessa personer och andrahade sagt det vid det tillfälle när det gjordes. Det ärsvårt att säga hur växelkurserna kommer att gå. Detvisade sig också i det här fallet. Jag är inte såimponerad av att människor kommer och säger dethär två efteråt.Johan talade om den europeiskacentralbanken och om och dessoberoende av dagspolitiken. Problemet är attvi i är fångade i en tysk räntecykel. Dentyska räntan sätts efter förhållandena i Tysklandoch efter de speciella problem som den tyskaåterföreningen har medfört. Det finns ingen i denhär centralbanksstyrelsen i som kännernågot särskilt ansvar för resten av . Det somskiljer en centralbank inom den europeiskamonetära unionen från dagens tyska centralbank äratt man i den förra kommer att, och skall, ta hänsyntill utvecklingen i hela , inte bara i Tyskland.Detta kommer alltså att innebära ett fall framåt,sett ur vår synpunkt. Vi kommer dåförhoppningsvis inte att på samma skarpa sätthamna i den sax som vi nu har hamnat i, mellan entysk räntecykel och en anglosaxiskkonjunkturcykel.Jag vill avsluta med att säga att det inte var någontillfällighet att jag inte skällde på Bo G Jenevall. Imitt inlägg skällde jag på och . Jag tycker precis som JohanLönnroth att det är beklagligt att Bo G Jenevall nulämnar finansutskottet -- på denna punkt är vieniga. Det hade säkert varit bättre om Bo GJenevall hade haft ett större inflytande över Nydemokrati och dess ekonomiska politik.Anf. 58 ():Herr talman! Jag håller naturligtvis med om att det alltid är mycket lätt att varaefterklok. Men min fråga var: Är ? Det kunde vara intressant att få reda pådet.Carl B svarade inte heller på min andrafråga. Den handlade om att oviljan mot att sänkaräntan enligt min uppfattning delvis beror påden fortsatta ambitionen att uppfylla de s.k.konvergenskraven för att så småningomskall ingå i det gemensamma valutasystemet.Min fråga till är: Är inte dettariktigt? Hade man inte haft denna närmastdoktrinära låsning till ambitionen att så småningomplatsa i den monetära unionen, hade vi haft enav sänkt ränta.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tycker inte att det är någon poängi att vara efterklok. Det ligger inte för mig.Johan menar att oviljan mot att sänkaräntan skulle bero på någon doktrinärprogrammatisk anknytning till tanken på eneuropeisk monetär union. Jag tror ärligt talat attdetta är fel. Det projektet har trots allt glidit någoti bakgrunden efter de kraftiga valutastormarnaunder . Det förs i hela en stordebatt om hur man skall gå vidare -- i vilken taktdet skall ske, vilka länder som berörs och eventuelltvilka modifikationer som man skall göra undertiden.Jag tror t.ex. personligen att det är svårt,åtminstone för små länder, att finna någotmellanläge mellan en flytande växelkurs ochdeltagande i en monetär union. Därmed uppstår enlång rad övergångsproblem. Hur skallövergångstiden disponeras, och hur skall politikenbedrivas ju närmare man kommer tidpunkten fören monetär union? Det är svåra teoretiska ochpraktiska problem, som även har vissakonstitutionella implikationer. Det behövs om inteannat av dessa skäl fler riksbanksutredningar.Jag sitter inte med i Riksbanksfullmäktige, men jagvill upprepa det som jag sagt, nämligen att jag ärtämligen övertygad om att det som styrRiksbanksfullmäktiges verksamhet inte är EMUutan tanken att man skall ha en stegvis sänkning avräntan för att på det sättet ha en kontroll överkonsekvenserna av en serie expansiva åtgärder,allteftersom de vidtas.Jag tror också att det är fel att, vilket här litetouttalat svävar över debatten, står somen halvgud över det svenska ekonomiskalandskapet. Jag tror att det är riktigare att säga attRiksbanken är en länk mellan den internationellabedömningen av ekonomiska ochparlamentariska situation och den svenskahemmamarknaden.Riksbanken kan inte agera oberoende av huromvärlden ser på , utan fungerar mera somett filter och kan med sina åtgärder justeratidsanpassningen något. Men den kan aldrig ändraden fundamentala ekonomiska situationen iSverige. Ansvaret för den utvecklingen ligger i sistahand hos riksdag -- och där är vi tydligenöverens -- men inte hos Riksbanksfullmäktige ellerhos riksbankschefen.Anf. 60 ():Herr talman! Om är en halvgud ellerett filter kan man diskutera. Kanske ärbeteckningen filter inte så dum. Man skulle kanskekunna säga att vad och särskiltriksbankschefen gör är att i filtrera fram deuppfattningar som uttrycks exempelvis iMaastrichtavtalet om hur en riksbank skallfungera.Det är naturligtvis en mycket svår teoretisk frågahur sambanden mellan arbetslöshet, inflation,penningpolitik osv. ser ut, men enligt de avRiksbanken utgivna skrifter om dessa frågor somjag har läst finns det ett tydligt samband, nämligenatt den nuvarande oviljan mot att sänka räntan haratt göra med att man prioriterarinflationsbekämpningen högre änarbetslöshetsbekämpningen. Om Riksbankentolkar politiska beslut som tas här eller om det ärtvärtom vet jag inte, men en orsak till att räntan nuinte kan falla är rimligtvis att man sätterinflationsbekämpningen förearbetslöshetsbekämpningen, och det har i sin tur ettsamband med ambitionen att vi skallplatsa i den monetära unionen.Anf. 61 ():Herr talman! har tagit ett beslut om ettprisstabiliseringsmål om +-1 %. I denmeningen är det riktigt att den själv har prioriteraten prisstabilisering. Om har en annanprioritering, t.ex. -- vilket jag tror är riktigt -- attarbetslösheten är ett mycket allvarligt problem,gäller det för att fatta sådana beslut ifinanspolitiken att kan sänka räntanoch genom en sådan expansiv penningpolitikminska arbetslösheten. På det sättet fårRiksbanken möjligheter att genom en stramfinanspolitik sänka räntan och expanderaekonomin. Det är den vägen som man måste gå.Anf. 62 ():Herr talman! svarar fortfarandeinte på min bestämda fråga: Finns det härsambandet eller finns det inte? Jag tolkar tystnadenså att detta samband finns. Jag vill till slut barauttrycka ett stöd för det som finansutskottetsordförande sade i går: Det är nödvändigt att nusänka räntan för att bekämpa arbetslösheten.Arbetslösheten är det helt avgörande problemet iden svenska ekonomin i dag.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Ändringar i trafikskadelagenFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU35 Ändringar i trafikskadelagen (prop.1992/93:8 delvis).Anf. 63 (nyd):Herr talman! Jag skall inte plåga herr talmannenoch min kollega med att läsaupp vår motion från början till slut, utan jag harbegärt ordet bara för att yrka bifall tillreservationen.Vi tycker att det är viktigt att börja genomföra enskatteväxling, genom vilken man för överkostnaderna till de ställen där de hör hemma. Vimenar i detta fall att kostnaderna förtrafikskadorna mera skall betalas avtrafikförsäkringsbolagen än av statskassan ochlandstingen. Vi talar här om en skatteväxling ochvill alltså inte höja skattetrycket.Denna åtgärd har genomförts i , och denhar visat sig ha mycket positiva effekter. Vidrehabiliteringen av trafikoffren har dessa mycketsnabbare kommit ut i förvärvslivet igen.Härigenom har man sparat mycket pengar tillstatskassan.Det är glädjande att lagutskottet i sitt betänkandenr 35 inte helt har avvisat våra tankar utan faktisktanför: ''Det anförda innebär dock inte att utskottetställer sig avvisande till motionerna i vad de avserförslag till åtgärder som innebär att man prövarlämpligheten av att inom ramen för det nuvarandetrafikförsäkringssystemet åstadkommaförändringar som kan leda till ökad trafiksäkerhet. ''Detta är en positiv skrivning. Vi vet mycket väl attdet kan vara svårt för oss 23 ledamöter att utanvidare få med oss de övriga 326. Det tar ,men förr eller senare går motionen säkert igenom.Utredningen 2000, som var sammansatt avsamtliga parlamentariska partier, skriver i sittbetänkande (SOU 1991:39) atttrafikförsäkringsbolagen saknar incitament i denobligatoriska trafikförsäkringen att anstränga sigför att minska skadefrekvensen inom trafikenliksom att snabbt försöka få ut de trafikskadade iarbetslivet igen. Den utredningen liggerförmodligen också till grund för utskottetsskrivning om att man skall se över saken.Kommunikationsministern har också tillsatt enutredning i ärendet, och jag har även väckt enmotion i anslutning till propositionen som lagtsfram i trafikutskottet. Motionen är alltså väckt påtvå håll.Herr talman! Jag yrkar bifall till Ny demokratisreservation, detta bara för att markera att vi tyckeratt det är mycket viktigt att man företar enskatteväxling. Observera att jag sägerskatteväxling. Vi skall inte bara lägga överkostnaden på trafikförsäkringsbolagen utan ocksåsänka skatten på andra områden, exempelvis närdet gäller landstingen.Anf. 64 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Den förstafråga som behandlas i lagutskottets betänkandeLU35 gäller propositionen om införande avsjälvrisk vid sakskada som vållas av okänt fordon.Den andra frågan gäller jämkning av skadestånd ianledning av skada på motordrivet fordon.Utskottet har tillstyrkt en sådan här självrisk, medändringen i förhållande till propositionen attsjälvriskbeloppet bör ligga på av basbeloppet,inte . Utskottet har också behandlat enseparat del i denna självriskfråga, nämligen hur storsjälvrisken skall vara när det gäller renar som dödasi trafiken. Vi ger regeringen ett tillkännagivande attåterkomma i den frågan.På motsvarande sätt hanterar vi frågan omjämkning av skadestånd. Frågan är mycket viktigoch man skulle kunna orda mycket härom, men jagnöjer mig med att konstatera att utskottet förordaratt regeringen ytterligare överväger denna fråga,för att därefter återkomma till . På dessapunkter är vi överens.Ny demokrati har en reservation, som KennethAttefors nämnt, och som handlar om att man villgöra en väsentlig utvidgning när det gällertrafikskadeersättningen. Reservationen grundarsig på ett par motioner från Ny demokrati. Kortuttryckt vill man att ansvaret för trafikolycksfallenlyfts över från den allmänna sjukförsäkringen tilltrafikförsäkringen.Utskottet har behandlat dessa motioner -- som allaandra motioner -- och konstaterar att förslagetskulle innebära en genomgripande förändring avden nuvarande trafikförsäkringen. Även mångaandra angränsande rättsområden skulle beröras.Det innebär också att man överger en hel delgrundläggande principer för det nuvarandeförsäkringssystemet.Trots detta har utskottet inte ställt sig heltavvisande till tanken men vill se att man inomramen för det nuvarande trafikförsäkringssystemetkan åstadkomma förändringar som kan leda till enökad trafiksäkerhet. Det är inte Nydemokraternasom första gången har kommit på detta. I denutredning som nämnde, Körkort2 000, analyseras just dessa frågor. Man tycker inteatt det finns riktigt bra incitament -- i varje fall intei tillräcklig omfattning -- när det gäller att görainvesteringar i skadeförebyggande åtgärder.Utredningen förordar därför att systemet medfordonsförsäkringar blir föremål för en särskildfördjupad utredning. Synpunkterna har fallit i godjordmån hos kommunikationsministern, som delarutredningens uppfattning.Kommunikationsministern menar att man bör seöver möjligheten att använda försäkringarna somjust incitament när det gäller att förbättratrafiksäkerheten. Han har lovat återkomma tillregeringen med ett utredningsförslag med dennainnebörd.Man tycker då att Ny demokrati borde vara nöjdmed det. Vi har den praxisen här i attförst utreda och tänka, sedan fatta beslut. Detbetyder att vi bör låta utredningen komma i gång,analysera, arbeta och lägga fram ett förslag.Därefter är det för oss att ta ställning. Låt ossinte föregripa utredningen. Så har lagutskottetresonerat och avstyrker därför bifall tillmotionerna.Herr talman! Jag yrkar bifall till lagutskottetshemställan.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Jag hoppas alla observerat hurpragmatiskt, lugnt och sansat folkpartister ochnydemokraterna faktiskt diskuterar med varandrapå utskottsnivå.Det är mycket trevligt att vi får igenom vissa delari våra förslag. Jag håller med demokrati inte alls skall tillerkännasensamrätten till det här förslaget. Det har säkertlagts fram i andra sammanhang. Men vi i Nydemokrati har beslutat att vi, i sådana frågor somingår i vårt partiprogram, skall yrka bifall till vårareservationer. Den här frågan är en sådan. Vi villnämligen ha en skatteväxling när det gällerlandstingsskatten, med en överföring tilltrafikskadesystemet i stället.Anf. 66 ():Herr talman! Vad gäller debattklimatet, hävdar jagoch mitt parti att det är sakfrågorna som gäller, ochdet är angeläget och viktigt att man håller det vidsidan av och över politiskt käbbel. Det är i varje fallett av lagutskottets kännetecken, som vi tänkerfortsätta ha.Frågan om skatteväxling och skattehöjning är endebatt i debatten. Jag tänker inte ta ställning ellerha några synpunkter på den frågan. Det skall denhär utredningen bedöma. Låt oss än en gångavvakta. Ni kan lugnt räkna med att utredningenkommer att lägga fram ett förslag som tillgodoseralla rimliga synpunkter -- oavsett varifrånsynpunkterna kommer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )12 § Konkurs- och bolagsrättsliga frågorm.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU40 Konkurs- och bolagsrättsliga frågorm.m.Anf. 67 ():Herr talman!