prot · GG09112 · 1993-05-18 00:00:00 — Jag har settnågonstans att det skulle kosta 1,3 miljarder -- jagvet dock inte om siffrorna är rätt. Jag undrar i så fallvad dessa siffror är byggda på. Jag tillåter mig atttvivla på att den verkliga kostnaden, om man vägerin alla konsekvenser, blir i den storleksordningen.Man får också tänka in vilka kostnader som vikanske slipper i form av sjukvård och annat omman verkligen tar itu med dessa problem snabbt.Det som kostar i en ända kan man tjäna in i denandra.Anf. 144 Statsrådet ():Herr talman! En totalbild av amalgamet, medkostnader och annat, har vi förhoppningsvis litetlättare att skaffa oss när vi servad remissinstanserna har uttalat. Jag förmodar attbl.a. kostnadsberäkningar av olika slag då kommerupp.Anf. 145 ():Herr talman! Då hoppas jag att man gör enfullständig analys över samtliga konsekvenser föratt få fram en så rättvisande bild som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:610 omförtidspensionen och invandrarkvinnorAnf. 146 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen tänker vidta några åtgärder för attundersöka skillnaderna i förtidspensioneringmellan svenska och invandrade kvinnor och lämnaförslag till förändringar.Ingegerd framhåller att det är betydligtvanligare att invandrade kvinnorförtidspensioneras än kvinnor födda i uppgift inträffar dessutomförtidspensioneringen blandinvandrade kvinnor än bland de svenskfödda.Låt mig först säga att regeringen ser med oro påutvecklingen av förtidspensioneringen. Under år1992 ökade antalet nybeviljade förtidspensionerkraftigt efter att ha minskat. Dettotala antalet förtidspensionärer ochsjukbidragstagare har stigit ochuppgår nu till omkring 385 000. Denna utvecklingav antalet nybeviljade förtidspensionärer under år1992 har dock skett som ökaderehabiliteringsinsatser inneburit att allt fler långasjukfall har avslutas.På kort sikt kan man med hänsyn till utvecklingenav antalet förtidspensionärer anta en fortsattökning av försäkringsutgifterna för förtidspension.Bl.a. mot denna bakgrund är det angeläget attpröva olika åtgärder för att begränsa försäkringensutgifter för förtidspensioneringen. Som ett led idetta genomförs inom förnärvarande en översyn av de ekonomiska villkorenför förtidspensionärerna.I detta perspektiv är det angeläget med ytterligarekunskaper om vilka faktorer och bakomliggandeorsakssamband som bidrar till denna oroväckandeutveckling. arbetar förnärvarande med en undersökning som bl.a.omfattar en beskrivning och analys av skillnaderna iförtidspensionering mellan svenska och invandradekvinnor. Denna undersökning kommer att ge ettförbättrat kunskapsunderlag om de invandradekvinnornas situation. Första delen av dennaundersökning kommer att presenteras under nästamånad. Jag avser att avvakta resultatet av RFV:sundersökning innan eventuella åtgärder rörandeförtidspensioneringen och invandrade kvinnorövervägs.Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Vi vet alla att förslitnings- och belastningsskadorverkligen är arbetsmiljöproblem. talas dettrots allt ganska litet om denna problematik, omman över huvud taget säger någonting. Det kan hanågot att göra med den arbetsmarknadssituationsom vi har, där man är rädd om sitt arbete. Då tigerman om den självklara rätten till en godarbetsmiljö. Framför allt om man på grund av språkeller annat har svårt att uttrycka sig, blir det änvärre att tala om hur man känner.Följden blir naturligtvis att man slits ut ivissa arbeten. Många invandrarkvinnor har sådanajobb att de har ett mycket litet inflytande över sinarbetssituation. Det är arbetsgivaren ellerarbetsgivarens representanter som bestämmer hurmycket man skall hinna med . Debestämmer över arbetet, arbetstiden ocharbetstakten. Som sagt har den som utför arbetetliten del i samarbetet om problematiken.LO-kvinnornas situation uppmärksammades förnågra år sedan. Då tyckte jag att man verkligenförsökte att ta itu med denna fråga. Men tyckerjag att det är litet tyst. Det är därför jag har ställtfrågan, bl.a. ur invandrarkvinnornas synvinkel. Jagtycker att något måste ske och att det måste ske nu.Situationen med tunga och monotona arbeten ärjobbig för många svenska kvinnor, men det är änvärre för invandrarkvinnorna.Trots att en undersökning nu är på gång kan manväl ändå inte acceptera, , attinvandrarkvinnor förtidspensioneras tidigareän svenska kvinnor?Anf. 148 Statsrådet ():Herr talman! Jag är något förvånad över IngegerdSahlströms avslutande fråga, eftersom jag alldelesnyss till henne och till kammaren har svarat att denhär frågan är stor och viktig och att vi inom någonmånad kommer att ha ett färskt material ombakgrunden till det hela. Hur detta kunde leda framtill en antydan från sida att jagskulle acceptera några missförhållanden har jaglitet svårt att förstå.Anf. 149 ():Herr talman! Jag tycker inte att min fråga är så svåratt förstå. Av det jag läser förstår jag att enundersökning är på gång. Man skall få en del avundersökningen presenterad . Sedanskall man eventuellt vidta åtgärder. Närundersökningen i sin helhet kommer att vara klartycker jag är svårt att förstå av det svar som jag harfått. Därför tycker jag att jag ändå är berättigad attställa frågan, eftersom jag vill ha reda på detungefärliga tidsperspektivet när det gäller den härundersökningen.Många invandrarkvinnor kanske ibland betraktassom en alltför homogen grupp, och man harstereotypa föreställningar om deras situation. Jagtycker att man måste åtgärda detta.Anf. 150 Statsrådet ():Herr talman! På den senare punkten tror jag attIngegerd har alldeles rätt i att vi sommänniskor ofta har stereotypa föreställningar omandra människor, inte minst om människor frånandra länder och kulturkretsar. Jag utgår från attinte någon av oss försöker sprida sådana, utan att visnarare ägnar oss åt att försöka hålla oss såkallsinniga som möjligt mot fördomar av olika slag.Det mitt svar handlade om är att en undersökningär på gång och att den skall ge sittförsta resultat.Vad gäller frågan om det slutgiltiga resultatet vågarjag inte ha någon mening, eftersom jag i sambandmed fråga tyckte att det varväsentligast att berätta att en undersökning faktisktpågår och att det kommer att föreliggaett material.Anf. 151 ():Herr talman! Jag är mycket nöjd med att man hållerpå med den här undersökningen.Jag har fått några uppgifter som bl.a. handlar omsvenska kvinnors sjukfrånvaro i åldersgruppen 20--. I den åldersgruppen uppges att man har 25--. Först ålderökar sjuktalet successivt med stigande ålder. Menbland invandrade kvinnor ökar sjukfrånvaronkontinuerligt med åldern. De ligger ofta redan över den nivå som svenska kvinnor igenomsnitt uppnår . Dessa siffrortycker jag är alarmerande.Det är väldigt bra att man har satt i gång den härundersökningen. Jag hoppas då att statsrådetsKönberg ser till att vi snart får helaundersökningen, så att vi inte bara får enundersökning med vissa fakta i, utan att det ocksåinom rimlig tid blir ett resultat.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1992/93:611 omlagstiftningen om aborterAnf. 152 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag anser att det finns skäl att ändra den gällandeabortlagstiftningen.Frågan har ställts bl.a. mot bakgrund av dendemonstration mot aborter som organisationen''Rätten till liv'' anordnade i i slutet avapril i år.Redan hösten 1991 besvarade jag här i enfråga om det fanns några planer på att inskränkarätten till fri abort. Mitt svar är detsamma nu somdå. Det finns enligt min mening inte några skäl attändra den gällande abortlagstiftningen.Anf. 153 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag har baraen följdfråga: Talar statsrådet för hela regeringen?Anf. 154 Statsrådet ():Herr talman! Statsråd talar alltid för helaregeringen.Anf. 155 ():Herr talman! Då tackar jag för det.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1992/93:612 ominvandrarkvinnors hälsaAnf. 156 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som regeringen har vidtagit medanledning av att i rapporten''Invandrare och kvinna'' har föreslagit attforskning skall satsas på invandrade kvinnors hälsamot bakgrund av att dessa kvinnor är merlångvarigt sjuka än män och att självmordstalet ärhögre bland dem.Att invandrarnas hälsa är sämre äntotalbefolkningens, men också att det finns storaskillnader mellan olika invandrargrupper harpåvisats i flera utredningar och forskningsrapporterunder senare år. Vissa av dessa har också påvisat attkvinnorna är speciellt utsatta. Många invandrareoch flyktingar kommer från levnadsförhållandensom kan ha inverkat menligt på deras fysiska ochpsykiska hälsa. Anpassningen till ett nytt ochannorlunda samhälle kan också medförapåfrestningar, som i sin tur kan leda till mänskligtlidande. Det är viktigt att faktorer som gynnar ellersom motverkar en framgångsrik anpassning till dennya livsmiljön blir belysta genom enåtgärdsinriktad forskning och att kunskapen omdem sprids och tillämpas praktiskt för att underlättaanpassningen.Detta är också huvudskälet till att regeringen harföreslagit att de nuvarande treverksamhetsområdena vid Institutet förpsykosocial miljömedicin fr.o.m. den 1 juli 1993kompletteras med ett fjärde som skall ha inriktningpå invandrarmiljö och hälsa. Institutet har enligtmin mening särskilt goda förutsättningar för ettsådant arbete. Dess forskning är inriktad på att varapraktiskt tillämpbar. Institutet har ett vidsträcktkontaktnät såväl internationellt som nationellt ocharbetar fortlöpande med att utveckla och ökakunskapsspridningen. Ett led i det sistnämndaarbetet är bl.a. samarbetet medFolkhälsoinstitutet. Kvinnors hälsa är ettprioriterat område inom Folkhälsoinstitutetsprogramverksamhet.Anslagsfrågorna rörande -- och då även frågan om en ny enhetför invandrarmiljö och hälsa -- behandlas i sambandmed att tar ställning till regeringensproposition /93:170 Forskning för kunskap ochframsteg. Detta tror jag, herr talman, sker i börjanav nästa månad.Anf. 157 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Anledningen till att jag har ställt den är attjag träffade en invandrarkvinna hemma iSundsvall, som för mig berättade om sin dåligahälsa. Hon var utsliten på grund av dåligarbetsmiljö. Hon hade belastnings- ochförslitningsskador. Enligt henne var detta intenågot ovanligt bland invandrarkvinnor.När jag började forska litet grand i detta fick jag tagi ''Invandrare ochkvinna''. I den fanns en hel del förslag till åtgärdersamt också en bra analys som visade att det finnsmånga olösta problem på detta område.Det finns många orsaker till ohälsan. Denna gruppär inte homogen, utan den består av människor imånga olika åldrar och med olika ursprung, vilkethar betydelse. Man kan t.ex. se att självmordstaletbland invandrade kvinnor är högre än blandsvenska kvinnor. Rapporten visar också attmissbruksproblemen bland invandrarkvinnor ärstörre.Det är lätt att konstatera att ohälsotalet är stort närdet gäller kvinnor i arbetslivet. Men det är svårareatt veta hur situationen är bland de kvinnor som ärhemmavarande. Där har vi väldigt dålig kunskap.Jag tycker därför att det är glädjande att Institutetför psykosocial miljömedicin nu har fått uppgiftenatt också se över invandrarmiljön och hälsan. Menjag vill få ytterligare klarlagt i vilken omfattningdetta kommer att ske och hur forskningen kommeratt gå till. Det kanske är tidigt att ställa frågan närman kan vänta sig att det kan föreligga någon formav resultat av forskningen.Anf. 158 Statsrådet ():Herr talman! Det är som antydde litetsvårt att ge besked om när forskningen kan geresultat. Det jag har velat peka på i mitt svar är attriksdagen för sedan har fått ett förslagom att forskningen om invandrarmiljö och hälsaskall förstärkas . Man kommerförstås att ägna sig åt en mängd olikaforskningsområden, men jag är inte kapabelatt gå in på vilka dessa är.Slutligen vad gäller frågan om förekomsten avsjälvmord bland medborgare födda i vårt landjämfört med personer födda i andra länder resp.skillnaden mellan män och kvinnor, är det somframgår av den hittillsvarande debatten så attsjälvmorden är avsevärt vanligare blandmedborgare födda i utlandet än bland svenskfödda.Samtidigt kan man säga att relationen mellan mänoch kvinnor bland svenskar och utlänningar ärungefär densamma, dvs. att överrepresentationenav självmord är ungefär lika stor för utländskakvinnor som för svenska kvinnor liksom förutländska män i förhållande till svenska män. Jagser på att jag uttryckte mig oklart. Jagskall därför göra ytterligare ett försök.Om man konstaterar att de som är födda utomlandsbegår självmord i större utsträckning än de som ärfödda i , är det ingen skillnad iöverrepresentationen mellan män å ena sidan ochmellan kvinnor å andra sidan. Problemet har säkertatt göra med faktorer som påverkar såvälinvandrade män som invandrade kvinnor.Anf. 159 ():Herr talman! Det är möjligt att det kan vara på detsättet. När jag läste rapporten, fick jaguppfattningen att antalet var ännu större blandkvinnor än bland män. Men vi skall inte diskuterajust den saken.Det finns flera olika grupper av kvinnor i Sverigesom har problem. Jag tänker t.ex. på de kvinnorsom kommer hit såsom anknytningar, dvs. därföratt de har anknytning till någon som bor i hel del av dessa kvinnor lever underproblematiska förhållanden. Männen utnyttjardessa kvinnors situation för att få dem att göra sommännen vill. Man kan även tänka sig att dessakvinnors hälsotillstånd inte är det allra bästa. Detbehövs ytterligare forskning även här. Det finnsväldigt litet att ta på. Förekommer det någonforskning just på detta område? I rapporten finnsförslag om att kvinnojourerna skall få ytterligareresurser för att kunna klara denna grupp.Anf. 160 Statsrådet ():Herr talman! Bara för att det inte skall råda någonoklarhet om sakförhållandena såvitt vi känner demvill jag nämna att det finns en rapport, som handlarom självmordsfrekvensen bland invandrare i vårtland av . Förutrikes födda män är det relativa talet 50 per 100000 och för utrikes födda kvinnor 21. Detförhållande som råder bland den svenskföddabefolkningen att män i avsevärt större utsträckningbegår självmord än kvinnor återfinns också iinvandrargruppen. Det problem som vi nudiskuterar är ju att hela invandrargruppen harstörre självmordsfrekvens och i många avseendenen sämre hälsa.Frågan om forskningsprojekten är jag beredd attsvara på mer i detalj och inte i dag.Anf. 161 ():Herr talman! Jag var intresserad av att få veta vilkamöjligheter kvinnojourerna har att få stöd för attjust ägna sig åt dessa grupper. Många av de kvinnorsom kommer hit har inget nätverk, utan de ärganska ensamma. Därför har de nu i störreutsträckning börjat söka sig till kvinnojourerna,som dock inte har tillräckliga resurser. Därförskulle jag vilja veta om statsrådet är beredd att setill att kvinnojourerna får det stöd som de behöverför denna verksamhet.Anf. 162 Statsrådet ():Herr talman! Inte heller den frågan är jag i dagberedd att svara på, eftersom jag kan för litet omden. Mig veterligen har man förstärkten del av denna verksamhet. Men det är mycketmöjligt, som säger, att det skullefinnas skäl att därutöver ge stöd. Jag är dock inteberedd att ge några löften på den punkten.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1992/93:613 om forskning omkvinnors hälsoproblemAnf. 163 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag ämnar stimulera och prioriteraforskning om kvinnors hälsa med hänvisning tillforskningsrapporter , som visar attstora grupper av kvinnor har den sämsta hälsan isamhället och att forskning om kvinnorshälsoproblem är mindre omfattande än forskningom mäns hälsa.Frågor om forskning tillhörUtbildningsdepartementets verksamhetsområde,men jag vill ändå svara på eftersom den gäller kvinnors hälsoproblem.I de forskningspropositioner som regeringen harlagt fram har kvinno- ochjämställdhetsforskningen tillhört de prioriteradeområdena. Detta har lett till tydliga framsteg förkvinnoforskningen. Men fortfarande krävs detenligt min mening särskilda insatser för attforskningen om kvinnors situation inom skildasektorer skall kunna etablera sig och få en fastförankring i basämnena. Jag vill i dettasammanhang särskilt nämna de tre professurer medsärskild inriktning mot kvinnoforskning sominrättades 1991, av vilka den i har endirekt anknytning till kvinnors hälsa, nämligenallmänmedicin med inriktning på medicinskkvinnoforskning. Även den professur i sociologimed inriktning på studiet av våld mot kvinnor, somhar inrättats i , har anknytning till kvinnorshälsa.Flera myndigheter inom Socialdepartementetsansvarsområde bidrar också till att stimuleraforskningen om kvinnors hälsa. Folkhälsoinstitutethar t.ex. inrättat ett särskilt program för kvinnorshälsa. Institutet både tar initiativ till forsknings- ochutvecklingsarbete inom området och arbetar självtmed frågorna. Även , inte minstdess folkhälsoenhet, har uppmärksammat denojämlikhet som finns mellan kvinnor och män idessa avseenden och verkar för en utjämning.Vidare pågår vid ett stort forskningsprojekt omhjärtinfarkt hos kvinnor. Tyngdpunkten i dettatreåriga projekt ligger på hur psykosocialariskfaktorer inverkar på hjärtbesvär hos kvinnor.Andra projekt inom institutets verksamhetsområdehar också anknytning till kvinnors hälsa.Jag vill även nämna att det inomSocialdepartementet pågår ett kontinuerligtberedningsarbete om jämställdhetsarbetetsframtida inriktning, som naturligtvis också berörfrågor om skillnader i hälsotillstånd mellan könen.Dessa frågor avses behandlas i en proposition omolika jämställdhetsfrågor, som regeringen planeraratt lägga fram för . Jagvill slutligen betona att och jagär överens om att forskningen om kvinnorshälsoproblem bör stimuleras och prioriteras.Anf. 164 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagtycker nog inte att det räcker med att forskningenom kvinnors hälsoproblem bör stimuleras ochprioriteras. Jag tycker att den skall stimuleras ochprioriteras. Det borde vara ett måste. För att manskall få medel till forskning skall den bedrivas medutgångspunkt i att det finns två kön. Kan statsrådetvara överens med mig på den punkten?Jag kan dessutom berätta att det nere iRännarbanan finns en intressant utställning, somForskningsrådet har gjort om forskningen omkvinnors hälsa. Sedan urminnes tider har faktisktkvinnors hälsa behandlats som om den hade ettsamband med kvinnors natur och inte med kvinnorslivsmiljö och livsvillkor. Det kanske beror på attden medicinska vetenskapen och forskningen alltidhar dominerats av män. Det är män som har tolkatkvinnors sjukdomar och även har behandlat dem.Forskningsrådsnämndens statistik visar att andelenkvinnor som avlägger medicinskdoktorsexamen var mindre än 10 %och . Andelenkvinnor som beviljades medel till forskning avMedicinska forskningsrådet var och1992 . För att få medel till forskning måsteutgångspunkten vara att man forskar utifrån bådemäns och kvinnors hälsa och livsvillkor.Anf. 165 Statsrådet ():Herr talman! kritiserade minanvändning av modala verbformer. Egentligen ärväl i sådana här sammanhang ordet bör ganskastarkt. I propositioner och annat som regeringenöverlämnar till brukar man med börmena det som vanligt folk menar med skall. Jag haringet emot att använda skall i dessa sammanhang.Det är ju ett viktigt område.Sedan är frågan vilka slutsatser man i samband medforskning kan dra av det faktum att det finns tvåkön. I en mängd sammanhang spelar det en roll attdet finns två kön i stället för ett. Men att gå så långtsom att kräva att all forskning måste belysa detta ärjag inte beredd till med tanke på att det säkert finnsmängder av forskningsområden där den frågan intealls är så relevant som den är på vissa andraområden. Att gå från en situation där man inommedicinen alltför litet har uppmärksammatskillnaden mellan män och kvinnor och mycketutgått från manliga förhållanden till en situation därman säger att all forskning i i framtidenmåste ägna sig också åt denna fråga förutom detsom eventuellt har undersökts redan tycker jag äratt gå litet för långt.Vi kan båda djupt beklaga att det är sådanaskillnader mellan könen i olika sammanhang, t.ex.på forskningsområdet. Möjligen kan man finna enviss glädje i att andelen kvinnor tycks öka, i frågaom medicine doktorer från till knappt30 % . Då går utvecklingenuppenbarligen åt rätt håll, även om vi båda tyckeratt den går för långsamt.Anf. 166 ():Herr talman! Hur kan man veta i förväg att intebåda könen kan ha nytta av att det forskas frånbåda håll? Jag tycker att exemplet med hjärtinfarkttyder på att det är nödvändigt. När det gällerkvinnor som drabbats av hjärtinfarkt visade det sigatt okunskapen var mycket stor. Skillnaden ibehandlingarna var betydlig. Kvinnor fick t.ex.mindre behandling med läkemedel som hejdarhjärtinfarkt. Kvinnor fick mer sällan genomgå enröntgenundersökning av kranskärlen.Dessutom kommer man fram till att Magnecyl somvisar sig vara bra för män är skadligt för kvinnor.Forskningsunderlaget utgjordes av män och icke avkvinnor. Det finns flera exempel på att man harkommit fram till resultat där forskningsunderlagethar varit män och sedan bara överfört resultaten tillkvinnor.Anf. 167 Statsrådet ():Herr talman! och jag är heltöverens om att det har forskats alltför litet omkvinnors hälsa jämfört med mäns hälsa. Mångagånger har det uppenbarligen varit så att man hardragit mera långtgående slutsatser avforskningsresultat, som gäller män, för helamänniskosläktet än vad som har varit berättigat.Det är inte det som den här sista lilla diskussionenmellan oss handlar om.Den handlar egentligen om att jag uppfattar detsom om här och vill avkrävamig ett löfte i talarstolen om att all medicinskforskning och alla medicinska forskningsprojekt iSverige måste syssla även med dessafrågor. Det löftet var jag inte beredd att ge.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tycker dock att det skulle varabra.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på frågorna 1992/93:615, 616 och 617om marginaleffekter i ett reformerat ATP-system,m.m.Anf. 169 Statsrådet ():Herr talman! har ställt tre frågor tillmig med anledning av det förslag till reformeratATP-system som pensionsarbetsgruppen redogörför i sin promemoria (Ds1992:89). Jag har valt att besvara dessa tre frågor iett sammanhang.Karin Wegeståls första fråga är om förslaget attinkomsten skall bli pensionsgrundande från förstakronan i stället för att som minskas med ettbasbelopp innebär att pensionen maximalt kommeratt erhållas på 7,5 basbelopp i stället för 6,5 som eller om taket skall sänkas till 6,5 basbelopp.Den skiss till ett reformerat ATP-system somPensionsarbetsgruppen redogjort för i sinpromemoria innebär att rätten till pension skallrelateras till de arbetsinkomster som denförsäkrade haft under sin yrkesverksamma tid, dvs.livsinkomsten. Som påpekar skalldet inte finnas någon undre gräns för beräkningenav pensionsgrundande inkomst, med undantag avatt det av administrativa skäl kan behövas en gränsför att undvika onödigt uppgiftslämnandebeträffande mycket små inkomster.I likhet med vad som gäller skall det i detreformerade systemet finnas ett tak som grund förintjänande av pensionsrätt. Mitt svar på KarinWegeståls fråga är att de avgifter som i det nyapensionssystemet skall ge pensionsrätt skallberäknas på inkomster från första kronan upp till7,5 basbelopp, motsvarande år 1993.Karin Wegestål har också frågat mig om de avgiftersom går in i systemet för inkomster över ATP-taket kan användas för finansieringen av denpension som enligt Pensionsarbetsgruppens förslagskall kunna erhållas för vård av barn.Enligt skiljer sig pensionsrätten förvård av barn från övrig skisserad pension bl.a. dådet inte föreligger ett klart samband mellaninbetalda avgifter och erhållna förmåner. KarinWegestål anser vidare att pensionsrätten för vård avbarn bryter mot en annan av direktivensförutsättningar, nämligen att systemet skall varauppbyggt så att det stimulerar till arbete.Vad beträffar mål och förutsättningar för det nyapensionssystemet måste en rad aspekter beaktas,bl.a. behov av bättre incitament för sparande ocharbete.