prot · GG0959 · 1993-02-10 00:00:00 — Ändå kunde jag inte låta bliatt ta upp dessa frågor även nu när vi behandlarnäringspolitiken, eftersom sund konkurrens, stödtill seriösa företag och åtgärder för att komma åtekobrott i allra högsta grad hör hemma i dennäringspolitiska debatten.Anf. 110 Näringsminister ():Herr talman! Det råder inget tvivel om att denekonomiska brottsligheten skall bekämpas. Mendet gäller att göra det på ett förnuftigt och bra sätt.Etableringskontroll i största allmänhet är inte ettsådant bra sätt.Vi har ett nyföretagande i som liggerpå en alldeles för låg nivå. Många av spärrarna föratt komma i gång med egetföretagande är för höga.Vi vet exempelvis av erfarenheterna från systemetmed näringsförbud att de tenderar att drabba felpersoner. Det är inte så att näringsförbudetutfärdas felaktigt. Det finns ett stort behov av att setill att systemet efterlevs, men ändå kringgås det.Det får inte bli ett system som stänger ute dem somverkligen behöver det från företagande och somändå släpper de stora fiskarna genom nätet.Herr talman! Vi har ingen olikhet när det gällerviljan att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Den ekonomiska brottsligheten är osund. Densnedvrider konkurrensen och måste bekämpas.Men det skall inte ske på näringsfrihetensbekostnad. Det måste ske med bibehållen lågetableringströskel och en god näringsfrihet. Sedanskall vi självfallet se till att vi så gott det går klararav den ekonomiska brottsligheten på bästa sätt medövriga återstående medel.Anf. 111 () replik:Herr talman! Det jag sade i mitt anförande var knappast kan hävda att en kompetens- ochvandelsprövning skulle inskränka näringsfriheten.Jag anser liksom statsrådet att det är viktigt att slåvakt om den fria etableringsrätten. Men när detalltmer visar sig att det sker missbruk av densammamåste man vara beredd på att vidta åtgärder.Ett exempel på detta är taxinäringen. Det har t.ex.varit ett elände med att få en samordning avdataregistren vid prövning av tillstånd.Datainspektionen sade nej, och det tog åtskilligamånader för regeringen att fatta ett beslut i dennafråga. Efter många månaders väntan kom ett beslutfrån regeringen, den enda instans som kan ändraDatainspektionens beslut. Detta tillstånd gäller påprov . Sedan får man se över frågan pånytt, eftersom man vill slå vakt om den personligaintegriteten.Jag anser att regeringen ger felaktiga signaler isådana frågor. Det gäller att handla så att de seriösaföretagen och taxiåkarna prioriteras. Det är därförsom det är så viktigt att komma till rätta med dessafrågor. Här är vi inte överens. Vi socialdemokrateranser att regeringen ger fel signaler både i dennafråga och när det gäller den ekonomiskabrottsligheten i stort.Anf. 112 Näringsminister ():Herr talman! När man föreslår åtgärder måste manvara övertygad om att de verkligen leder till rättresultat och inte träffar fel personer. Det är vad vimenar med bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten.Det har talats mycket om ekonomisk brottslighet,inte minst i samband med finanskrisen. Det har därfigurerat enorma belopp. Detta kommer manknappast åt med någon form av kompetens- ellervandelsprövning. Det jag har sett när jag hargranskat den typen av åtgärder är att de träffaralldeles fel personer. Det tenderar dessutom att bliytterligare en byråkratisk process. Ändå släppersystemet igenom dem som vill komma igenom ochsom verkligen har någonting att dölja.Vi är fortsatt mycket öppna för konstruktiva förslagom hur man skall komma åt den ekonomiskabrottsligheten. Men det får inte innebära att vistryper näringsfriheten eller minskarnyföretagandet -- det sunda, riktiga och positivanyföretagandet.Anf. 113 () replik:Herr talman! Jag håller med statsrådet om att detär viktigt att vidta åtgärder som leder till någonting.Men att inte göra någonting alls innebär att vi stårkvar vid status quo, dvs. där vi är . Det ledertill att fel personer drabbas. Det är de seriösaföretagarna som drabbas av detta dilemma. Det ärdärför, Per , som det är så viktigt attgöra något.Anf. 114 Näringsminister ():Herr talman! Regeringen gör något. Så sent som har vi aviserat åtgärder mot den gatuhandelsom undandrar sig skatt. Vi går in ifinansmarknaden för att där försöka spåraekonomisk brottslighet. Man måste vara mycketförsiktig med att avgöra vilken typ av åtgärder somskall vidtas så att man verkligen träffar rätt grupp.Anf. 115 ():Herr talman! Tillväxt är inte bara riskkapital ochkonkurrens. Inte ens det räcker närkonkurrensutveckling och forskning har halkatefter som den har gjort i vårt land. Jag är djuptoroad. Svensk industri bygger med några fåundantag, varav är ett, på uppfinningar frånförra . Bilar, telefoner, kullager,kylskåp, pappersmassa och maskiner är allaprodukter som har sin framtid bakom sig. Varven,läderfabrikerna och klädindustrin har till störstadelen redan fallit.De produkter vi producerar finns i denpriskonkurrerande sektorn. Det innebär att vikonkurrerar med låga priser och därigenom lågalöner, och detta är ett elände. Vi borde vara i denproduktkonkurrerande sektorn. Där ger nya patenthutlöst betalt, goda vinster och höga löner. Viborde vara med i elitdivisionen.Varje produktområde har en enda cykel. Den sjätteKondratieffvågen, där framtiden finns, bedömsallmänt vara inom datakommunikation -- intedatorer, men väl kommunikation -- optik, gen- ochbioteknik, solar- och miljöteknik. Där borde vivara starka, men just där är vi extremt svaga ocht.o.m. ängsliga.Socialdemokraterna har ett stort ansvar både för attderas näringspolitik har lett till detta och för attutbildningen har halkat efter. Dessa skadorkommer att leva kvar länge.Vi har hälften så många akademiker som man har iUSA och färre än våra tunga konkurrentländer.Dessutom är andelen civilingenjörer blandakademikerna lägre i än bland vårakonkurrentländer. Civilingenjör blir man i Sverigepå och i konkurrentländerna på sex--åtta år.Jag tror inte att en högre begåvning i skullekunna kompensera denna skillnad i utbildning.Civilekonomutbildningen har dåliga resurser iSverige, möjligen frånsett iStockholm. Forskningen i landet plottrar vi bortmed små statussymboler i varje residensstad istället för att som våra konkurrenter bygga uppstora kreativa centra vid universiteten. Skolansatsar inte på utveckling av kreativitet, träning ochinhämtande av ny kunskap. Den satsar inte påspråk, matematik, fysik och kemi, utan i ställethåller man på att gnälla om hemkunskapen.Till råga på allt detta ropar företagen nu främst pådevalvering och mellaningenjörer så att de skallkunna undvika den nödvändigaomstruktureringen. Det är en stupid aningslöshet.Denna onda cirkel måste brytas. Det är dyrt, ochdet tar tid. Det är omtumlande, och det gör ontsärskilt när det skall göras mitt i lågkonjunktur ochkris. Men skall vi inte falla ännu längre ned påOECD-listans nedre halva måste vi satsa påkompetens, kreativitet och utveckling. Det finnsinga genvägar. Inte heller för företagen.Vi behöver återerövra högteknologin. Regeringenär på gång, men vägen tillbaka till toppen, herrtalman, är både lång och mödosam.MiljöpolitikAnf. 116 ():Herr talman! Tillståndet i världen kan studeras iWorld årliga miljörapport sompresenterades i går. Där konstateras att Sverigehalkat ner betänkligt på världsrankinglistan överländer med bäst miljöpolitik. Bl.a. återfinns nuDanmark och bland de länder som gått omoss. Det är allvarligt.Centern klarar uppenbarligen inte av att höjatempot i den borgerliga miljöpolitiken. gårarbetet knappt med styrfart.Förra sommaren sade miljöministern i en intervju iSvenska : ''Jag har luntan här, full av nyapropositioner: Kretsloppspropositionen redan ihöst, en om miljöfarligt avfall, strängare miljölagar,miljöskadeförsäkring, handlingsplan mot buller,kväveoxider, miljöforskning, bioteknik etc.''Ett exempel var alltså kretsloppspropositionen,flaggskepp som skall ta ett helt nytt grepppå miljöpolitiken. är den åter försenad.Vi undrar hur det skall gå med de andra storamiljöfrågorna. Skall de också dras i långbänk? Detgör att vi försämrar vår miljöpolitik ännu mer. Vadtänker regeringen egentligen göra påmiljöområdet?Vi vet från vår tid i regeringsställning attmiljöfrågorna är svåra. miljöarbeteförsvåras också av att miljöfrågorna ligger på såmånga olika utskott. Kemikaliefrågorna ligger t.ex.på försvarsutskottet och avfallsfrågorna påbostadsutskottet. Ett miljöutskott i ärnödvändigt för att få fart på miljöarbetet.I oppositionsställning, och även i den förut nämndaintervjun, talade och de övriga borgerligapartierna mycket om ekonomiska styrmedel. Iregeringsställning finns inget av detta kvar. Visocialdemokrater har gått den motsatta vägen ochalltmer insett vikten av att kompletteramiljölagstiftningen med rejäla ekonomiskaincitament för att styra utvecklingen i rätt riktning.Det är därför som vi har protesterat mot borttagnaavgifter på bekämpningsmedel och konstgödsel.De tidigare avgifterna fungerade bra somekonomiska styrmedel. De ledde bl.a. till en snabbhalvering av bekämpningsmedelsanvändningen.Det allvarliga arbetsmarknadsläget skulle kunnaanvändas i produktivt miljöarbete. Det bordeegentligen vara en principfråga för . Vitycker t.ex att skall få 25 miljonerför att anställa 100 skogsarbetare att sköta denfjällnära skogen. Det skulle vara en god insats idessa trakter.Det finns även andra angelägna naturvårdandearbetsuppgifter, t.ex. att hålla slåtterängar öppna,stängsla betesmark och röja skogsbryn.Kemikalieinspektionen skulle ha användning förett tiotal arbetslösa akademiker för att bättre än nukunna informera kommunerna om hurkemikaliefrågorna skall hanteras.Genom att ställa krav på ackumulatorer på enskildavillapannor skulle många rörmokare få arbete,som utsläppen av kolväten skulle sänkasungefär tio gånger.Det finns massor med viktiga och angelägnaarbetsuppgifter inom miljövårdens område. Vitycker att regeringen skall passa på att satsa på demnu i sysselsättningsskapande syfte. kandet ge oss en god framförhållning när konjunkturenvänder.Vi är alla medvetna om att många miljöproblem ärinternationella. Samtliga länder i hargigantiska miljöproblem som också påverkar oss.Energisystemen är t.ex. uppbyggda på ettineffektivt och slösaktigt sätt. Tätorternashälsoproblem blir stora, liksom utsläppen av demer långväga luftföroreningar som direkt ochindirekt påverkar vår egen miljö.I vår miljömotion, som lämnats in under åretsallmänna motionstid, har vi pekat på möjlighetenatt pröva ett system med utsläppsrättigheter somknyts till i första hand energiföretag i , Polenoch de baltiska staterna. Därmed skulle svenskaföretags incitament att dela med sig av teknik ochteknikkunnande till länder på andra sidanÖstersjön öka. Miljöministern kan få detta som etttips inför klimatpropositionen.Låt mig ta ett annat exempel. Miljökatastrofen påKolahalvön har blivit alltmer uppenbar undersenare år i takt med att tidigare sekretessbelagdinformation blivit tillgänglig. Forskarna kallar deten tickande miljöbomb, och vi vet alla att Rysslandinte klarar av att lösa problemen på egen hand.Problemen har global räckvidd. Vi kan direkt semiljöskador i och i fjällvärden i övrigt.Forskarna vid har kunnat följamiljöskadorna i skogarna runt omkring ifjällvärlden. Regeringen bör inom biståndsramarnase till att pengar avsätts så att kan delta i detför framtiden så viktiga miljösamarbetet i regionen.Herr talman! Låt mig slutligen säga att omMiljödepartementet är intresserade av att få uppfarten på miljöarbetet igen och slippa skämmasinför den internationella opinionen, är vi bereddaatt hjälpa till. Kom igen med alla de propositioner iOlof lunta som var färdiga förrasommaren! I långbänken gör de absolut ingennytta.Anf. 117 (nyd):Herr talman! Ledamöter i denna sal, TV-tittandeledamöter, övriga åhörare och tittare! Utan attinvestera i stora dyrbara projekt, undersökningaroch utredningar har människan gratis föräratsvärldens säkraste och billigaste instrument förindikering av hur långt vi kan gå i vår förorening avvärldsaltet, nämligen vår natur och våra vilda djur.Där föreligger en 100-procentig kompetens somklart och tydligt talar om den aktuellamiljöförstöringen på olika platser runt om på vårjord.Det sorgliga är bara att människans kompetenstydligen ligger på ljusårs avstånd från att tyda allade varningssignaler samt rop på hjälp som naturensänder ut för att påkalla vår uppmärksamhet. Föratt dessutom hjälpa oss människor att förstånödläget ges dessa signaler till en början ganska tystoch försynt för att sedan eskalera genom denekologiska kedjan och till slut köra in på andra, föross mer märkbara, vägar.Ett typexempel på hur naturen geranmärkningsvärt klara och entydigavarningssignaler och ropar på hjälp är den s.k.Älvsborgssjukan som har drabbat älgstammen.Numera klarare linjer pekar på att älgdödenverkligen är en indikator på tillståndet i våramarker. De kraftiga miljöförändringarna harpåverkat älgarna så att de blir känsliga försjukdomsalstrare som tidigare tagits om hand avdjurets eget immunförsvar.Redan på ett tidigt stadium konstaterades att detinom berörda områden förekom att älgar oftabetade gran. Gran tillhör inte älgens normala diet.Inom dessa områden var markerna kraftigtförsurade. Detta har man kommit på nu efteråt!Hela detta komplex med försurningen, kalkningen,substitut för kalk etc. kommer jag inte att beröra idet här anförandet, då det kräver en separatbehandling. Jag kan emellertid informera om att vihar motionerat i ärendet.Älgarna dör numera inte bara i landets södra delardär naturens sirener först började ljuda, utan överhela landet. Mer än 800 älgar har settsdöda eller sjuka i en tidigare okänd sjukdom.Antalet rapporterade fall ökar. Hur många procentde återfunna djuren representerar av faktiskt antalsjuka och döda är okänt. Båda könen drabbas.Allvarligast är att kor i sin produktivaste ålder synsvara särskilt utsatta.Trots att naturens eget alarmsystem klingat högtoch ljudligt har inga större resurserställts till förfogande för att reda ut orsaken till detoerhörda som sker.Summerar man upp det, framgår det att allforskning om älgdöden i huvudsak harfinansierats av landets jägare.Med knapphändiga resurser har fastställts att sjukaoch avlivade djur inom de försurade områdena harför låga halter av för kroppen nödvändigamineraler och att ett tidigare okänt retrovirus, isamverkan med för djuren otjänliga miljöfaktorer,eventuellt orsakar sjukdomen. Retrovirus ärimmunförsvarsnedsättande -- HIV -- ochcancerframkallande.Läget är allvarligt, inte bara för vår natur och vårafrilevande viltpopulationer utan även för vårboskap och i sista hand för oss själva. Ett snabbtklarläggande av sjukdomens orsaker och vilkamotåtgärder som kan vidtagas är enriksangelägenhet.Vi inom Ny demokrati ser mycket allvarligt på dennonchalans som rikets ansvariga uppvisar införnaturens varningssignaler och dess rop på hjälp.Vi hävdar att med tanke på ärendets art samt denutveckling sjukdomen kan få påtamboskap och eventuellt även människor skall ettriktat anslag om för intensivforskning, klarläggande samt åtgärdsförslagomedelbart ställas till förfogande för StatensVeterinärmedicinska Anstalt. Detta borde hagjorts !Herr talman! Det jag nu framfört har vi ävenpåtalat i en motion som vi hoppas kommer attbehandlas med prioritet i utskottet. Vi är nämligenalla, oavsett partitillhörighet, beroende av vårnatur. Tyvärr saknar vi tydligen insikten omberoendegraden. Inom Ny demokrati ser vi medstort allvar på det som sker och agerar därför.Tack för ordet!Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Målet för miljöpolitiken är att skapaen långsiktigt hållbar utveckling. Vi har inte rätt attföröda för de generationer som kommer efter oss.Då krävs det ett samhälle där kretsloppen är slutna,där återvinning och återanvändning är regel och därdet miljöfarliga avfallet tas om hand på ett säkertsätt.Det första steget mot kretsloppssamhället tas i denproposition som regeringen lägger fram inom kort.Grundtanken i propositionen är att lägga helaansvaret för en vara på producenterna, alltså ävenefter det att varan har tjänat ut. Regeringen anseratt det är det bästa sättet att minskaavfallsmängderna och att från början geproducenterna motiv till att anpassa varorna för attingå i ett kretslopp.För att få ett effektivt miljöarbete krävs det rättastyrmedel -- det har alldelesrätt i. Viktiga styrmedel är miljöavgifter,miljöskatter, regleringar, fysisk planering ochinformation. Vi skall sätta upp tydliga mål förmiljöarbetet och en tidtabell för när målen skallvara uppfyllda.Det är dock viktigt att inte ta till starkare styrmedelän som behövs. Historiska och internationellaerfarenheter visar att det är i ett samhälle medmarknadsekonomi, decentraliserat beslutsfattandeoch skydd för mänskliga fri- och rättigheter sommiljöskyddet kan bli mest effektivt.Miljö- och naturresursdepartementet utvärderarför närvarande de ekonomiska styrmedlen påmiljöområdet. Utvärderingen blir en grund förregeringens fortsatta arbete med ekonomiskastyrmedel. Ett viktigt område är frågan ominternationellt samarbete kring miljöavgifter ochmiljöskatter. Principen att ''förorenaren skallbetala'' har i årets budget lett till förslaget attkalkningsprogrammet på perår skall betalas av motsvarande avgifter påkväveoxidutsläpp, alternativt energiskatt. Jagtrodde att hade observeratdetta, bl.a.De lagar som gäller på miljöområdet är dock i dagsvåra att överblicka. Dessutom är många av lagarnasvaga. De är för svaga, och regeringen planerardärför att samla alla olika lagar som berör miljön ien miljöbalk. Det arbetet har pågått ,och utredningen kommer med sitt förslag undervåren 1993.Ett bra resultat på miljöområdet kräver attsamhället är planerat för att hushålla mednaturresurser som mark och vatten. Planering varingenting som Socialdemokraterna tänkte särskiltmycket på. Genom en miljöinriktadsamhällsplanering kan vi se till att skydda denvärdefulla natur som pratade om,som det finns mark för t.ex. bostäder,kontor och vägar.Samhällsplaneringen måste alltid ske med hänsyntill kretsloppen i naturen. Bostäderna skall t.ex.vara inriktade på källsortering och återvinning.Energisystemen skall bygga på energihushållningoch förnyelsebara energikällor.Samhällsplaneringen måste bygga på principen''tänk efter före'', vilket innebär att man så tidigtsom möjligt låter många olika intressen komma tilltals. Det slutliga förslaget blir då bättre, och helaprocessen går snabbare.En utredning ser nu över . Denskall föreslå åtgärder för att tillgodose kraven påstörre miljöhänsyn och ökat medborgarinflytande imiljöfrågor. Syftet med översynen är också attförenkla i lagen, alltså att förenkla med tanke påmedborgarna.Att många av de beslut som fattas i riksdag,landsting och kommuner kommer att påverkamiljön är alldeles klart. Målet för regeringen ärdärför att miljökonsekvenserna måste redovisasföre varje beslut som kan ge en störremiljöpåverkan.Herr talman! Den viktigaste händelsen i detinternationella miljöarbetet är denFN-konferens om miljö och utveckling, även kalladUNCED, som hölls i i ijuni 1992.Sverige deltar aktivt i uppföljningen avkonferensen inom FN-systemet. ärdrivande i förhandlingarna om en kommande för att hejda effekterna avökenspridning. Den svenske miljöambassadörenhar utsetts till ordförande i den internationellaförhandlingskommittén för konventionen.Nationellt pågår en rad aktiviteter för att följa uppkonferensen. Så t.ex. lägger regeringen fram enproposition i klimatfrågan under våren 1993.Propositionen kommer att behandla svenskaåtgärder mot klimatförändringar liksom förslag tillgodkännande av klimatkonventionen. Ipropositionen kommer regeringen att föreslååtgärder för att gynna övergången till bioenergi.Där finns också åtgärder för att gynna elochhybridbilar.Viktiga inslag i klimatpolitiken är höjningen avkoldioxidskatten ochbensinskattehöjningen, som också var bortglömdai anförande. liggerhär i täten internationellt sett.Under 1992 har regeringen beslutat om ytterligareåtgärder för att minska utsläppen avozonnedbrytande ämnen.De skärpningar av Montrealprotokollet sombeslöts i kommer attföreläggas i vår. Regeringen kommerunder 1993 också att lägga fram en proposition ombiologisk mångfald.Rio-konferensens handlingsprogram, --med tanke på nästa århundrade --, kommer inomkort att skickas på remiss till vissa kommuner ochandra viktiga aktörer. tillställs samtligakommuner en gemensam skrivelse frånmiljöministrarna och med enuppmaning att omsätta i lokal handling.Kommunerna har en central roll i genomförandetav våra åtaganden från Rio.Resultatet av remissen blir en grund för denfortsatta uppföljningen. Jag är en varmförespråkare för att få ett brett deltagande iuppföljningen av , och det har visatt i gång. En livaktig process är bättre än ennationell konvention, kära socialdemokrater.Miljöområdet är viktigt i det nordiska samarbetet.Syftet är att öka internationellagenomslagskraft, främst i förhållande till EG ochEES. De områden som prioriteras är luft- ochhavsföroreningar, renare teknik och avfall,kemikalier, naturvård och miljöövervakning.De baltiska ländernas miljöproblem är ettprioritetat område för i det nordiskamiljösamarbetet. Vi deltar även i arbetet som rörBarentsregionen, där ingår.En av huvuduppgifterna inom Sverigesinternationella miljöarbete är att återställaÖstersjöområdets miljö.Som ett första steg har riksdag beslutat attavsätta för miljöinriktadestödinsatser i och . Av dettagår till miljöanpassadeenergisystem, tillkärnsäkerhets- och strålskyddsarbete och 142miljoner kronor till åtgärdsprogrammet förÖstersjön.På svenskt initiativ hölls en konferens i Karlskronai , där de deltagande ministrarna frånstaterna runt enades om att gemensamtutarbeta ett dokument -- Visioner och strategier förÖstersjöregionen . Syftet med samarbetet äratt arbeta fram ett gemensamt planeringsunderlagför utnyttjandet av naturresurserna i området runtÖstersjön.Miljön i tätorterna behöver förbättras.Bullerproblemen och halten av luftföroreningar istäderna bör minskas. Miljön i de trestorstadsområdena är särskilt hårt belastad.Samtidigt krävs åtgärder för att se till att städernahar tillräckligt med gröna ytor och en stimulerandekulturmiljö.Att skydda fler älvar och älvsträckor motvattenkraftsutbyggnad är ett viktigt led i arbetet attslå vakt om den biologiska mångfalden och dengenetiska variationen. Därför lade regeringen framen proposition om skydd av 13 älvar ochälvsträckor. Dessutom har regeringen markeratskyddet av de fyra stora älvarna genom att ge dembenämningen nationalälvar.Regeringen har lagt fram en proposition om attreglera användningen av vattenskotrar. Vi tyckeratt vattenskotrar bara skall användas i områden därde inte kan störa boende, friluftsliv eller skadanaturvärden.Det här är en del av de aktiviteter som vi bedriver imiljöfrågor. Uppräkningen skulle kunna görasmycket längre. Jag rekommenderar läsning av åretsbudgetbilaga från Miljö- ochnaturresursdepartementet. Riksdagsledamöternakan få en överblick över vilka målsom ställts upp och hur de uppfylls.Socialdemokraterna försöker häckla oss för att viinte är tillräckligt aktiva. Jag upplever derasmiljöpolitiska motion som en desperat kamp att slåin dörrar. Men dessa är dess bättre redan öppnadeav och fyrklöverregeringen. Vi samarbetarväldigt gärna för att åstadkomma en gemensam godmiljö.Anf. 119 ()replik:Herr talman! Första förutsättningen för att vi skallkunna diskutera dessa åtgärder är attpropositionerna läggs fram. Det spelar ingen rollhur vackra tal håller i dennakammare om inte propositionerna läggs fram.Regeringen har sagt attkretsloppspropositionen skall komma inom kort.Nu sägs det igen att den skall komma inom kort.Kan vara snäll och tala om exaktvilket datum den läggs fram? Det skulle varaintressant att få veta.Jag kan passa på och tacka för propositionen omvattenskotrarna. Det är alldeles utmärkt att den harlagts fram. Men det är egentligen det enda vi hittillshar sett.Vidare har vi frågan om miljöavgifterna. intervjuades i förrasommaren. Journalisten frågar honom i artikelnvarför inte regeringsförklaringen har följts upp ifråga om miljöavgifterna.