prot · GH0928 · 1993-11-23 00:00:00 — Jag tycker att svaret är mycketformellt. Arbetsmarknadsministern säger attbeslutanderätten ligger hos arbetsgivaren. Frågangällde ju hur regeringen ser på just det problemsom påpekas i svaret. Vad vill regeringenåstadkomma? Ser regeringen något problem här?Tycker verkligen att det inte finnsnågra skäl att i alla fall titta på frågan? Man kanskekan skönja något mönster.Jag inser att frågan inte är enkel, utan ganskakomplex. Men det faktum att det inte är lätt får intevara ett skäl för att inte ta itu med problemet, ellerhur?Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har valt att svara på det som liggerunder mitt ansvarsområde, nämligen detarbetsrättsliga. Jag är också medveten om att dethänder saker som är av den karaktären att man äri lagens utkanter och kanske t.o.m. en bit utanför.Det är frågor som ligger hos rättsvårdandemyndigheter.Det har gjorts en stor översyn om bl.a.konkurser och rättigheter. Det materialet ligger nupå för beredning. Det ärdärför som jag har valt att enbart svara på det somrör det rent arbetsrättsliga.Anf. 54 ():Fru talman! Det är bra att jag får det erkännandetav arbetsmarknadsministern. Men jag blir väldigtledsen när jag hör svaret. Jag blir egentligen inte ettdugg klokare.Det är faktiskt precis på det sätt somarbetsmarknadsministern säger, att man befinnersig i lagens utkanter. Därför är det viktigt att ta itumed frågan. Som jag sade tidigare är dettabekymmersamt.Det är också viktigt att koppla in EG-anpassningarna i samhället, där arbetstagarnamånga gånger får stå tillbaka för EG-anpassningen.I stället för att säga att det är arbetstagarnas fel ärdet viktigt att i denna fråga inte låta löntagarna blidrabbade. För anpassningens skull kanske vi skullelåta den vanlige löntagaren för en gångs skull fåfördel av EG-anpassningen.Anf. 55 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Flertalet sådana här försäljningarhåller sig inom lagen, men det finns exempel därman har en mycket stark känsla av osv. De rättsligaaspekterna när sådana här affärer leder tillkonkurser bereds iJustitiedepartementet. Då skall jag somarbetsmarknadsminister inte gå in.EG-anpassning sker nu i många frågor. Deanpassningar som görs föreläggs förbeslut.Anf. 56 ():Fru talman! Det är enkelt att konstatera att detråder handlingsförlamning. Man talar om lagensutkanter och skyller på att EG-anpassningen skervid andra bord. Det här problemet ser vidagligdags. Det är ett växande problem, somförsätter människor i en svår situation. Jag anser attregeringen lider av handlingsförlamning. Jag troratt den beror på en stor portion ointresse. Detskulle vara på sin plats att regeringen såg till attvanliga människor, vanliga löntagare, får möjlighettill ett drägligt stöd för rätten till sitt arbete.Anf. 57 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! På detta område råder till fullo de lagarsom föregående regering administrerade.Anf. 58 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att det finns ettenormt ointresse från regeringens sida.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:161 om åtgärder motarbetslöshetenAnf. 59 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har tagit en mening urett tal som jag höll vid iMariehamn. Citatet lyder: Om vi alla bryr oss omvarandra tillräckligt mycket, klarar viarbetslösheten. Det finns angelägna, viktigauppgifter i omsorgen människor emellan, iomsorgen om våra barn och barnbarns livsmiljö.Birthe Sörestedt har frågat mig vad vi konkret skallgöra just nu i den frågan.Först vill jag säga att regeringen fram till nu hararbetat hårt för att reparera skadorna från 80-taletsinflations- och spekulationsekonomi. Vårt arbetehar bl.a. bestått i att få ner det höga kostnadsläget,stävja ökningen av budgetunderskottet, få i gångnäringslivet och satsa stort på infrastrukturen. Detär viktigt att skapa utrymme för tillväxt i ekonomin.Utan tillväxt hotas själva grunden för vår välfärd.Möjligheterna för näringslivet har förbättratsgenom en rad åtgärder som sänkaarbetsgivaravgifter, produktivitetsförbättringar,kronans värde, räntesänkningar m.m. Detta måstekombineras med en stram, långsiktig ekonomiskpolitik. Vårt land har härigenom skaffat oss ettförnämligt ekonomiskt läge för att hävda ossinternationellt när konjunkturen vänder på allvar.Det förs en debatt i vårt land och i vår omvärld omifall ökad tillväxt verkligen kommer att skapa enfullgod arbetsmarknad. Den snabbaproduktivitetsutvecklingen har medfört att manmed hjälp av ny teknik och utveckladarbetsorganisation kan producera mer och mer perarbetstimme. Arbetstillfällen försvinner inomproduktion, banker och försäkringsbolag. Framförallt storföretagen klarar av att starkt ökaproduktionen med en minskad arbetsstyrka.Regeringens satsning på ny- och småföretagandetär därför av avgörande betydelse för att vi skallkomma tillbaka till en fullgod arbetsmarknad. Detgäller också de stora satsningarna på utbildning ochforskning.I omsorgen medmänniskor emellan finns alltidmöjligheter att göra mer, och förutsättningarna attersätta mänskliga insatser med tekniska ärbegränsade. Det finns en gräns för hur mycketomsorgen av barn, gamla och handikappade kanrationaliseras. Det gäller att värna omsorgenmänniskor emellan för att förstärka livskvaliteten isamhället. Här gäller det dessutom att värna om deungdomar som bär en mycket stor del avarbetslöshetsbördan.Regeringens ambition är att minska miljöskuldenför kommande generationer. I det arbetet är detviktigt att satsa resurser på natur- och miljövård ivid bemärkelse. Det gäller dessutom att inte föraöver orimliga ekonomiska skuldbördor till nästageneration. Utgifterna kan inte under en längre tidfinansieras med lån. Därför är det viktigt att vibehåller ett fördelaktigt kostnadsläge under mångaår framöver.Anf. 60 ():Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsministernför svaret, som innehöll en rad kända ståndpunkteroch vidtagna åtgärder. Jag är litet besviken över attdet inte innehöll något konkret med utgångspunkti det jag hänvisade till i arbetsmarknadsministernstal, att vi skall bry oss om varandra. Det sista är vihelt överens om. Längre än så sträcker sig intesamstämmigheten när det gäller hur vi skall klaraarbetslösheten.Vi måste bygga ett samhälle på solidaritet ochrättvisa. Regeringens förslag till försämringar avarbetsrätten och förändringar avarbetslöshetskassan präglas varken av solidariteteller rättvisa. Dessa förslag visar att regeringen intebryr sig särskilt mycket om dem som är på väg utfrån arbetsmarknaden eller står utanför den.Alla skall ha rätt till ett arbete -- kvinnor och män,unga och äldre. De åtgärder somarbetsmarknadsministern presenterade anser jaginte tillräckliga.Just nu behövs stimulanser i form avräntesänkningar för att underlätta investeringar.Det behövs också en förbättring av köpkraften, såatt vi kan få en efterfrågan i landet. De förslagregeringen lagt fram när det gäller försämringar avgrundavdraget, indragning av pengar frånbostadssektorn, punktskatter på bensin m.m.motverkar människors möjligheter. Det gäller attge människor en framtidstro, en tro på att man skallha möjlighet att få ett riktigt arbete, och intepraktikplatser och ALU-arbeten, som det kanskeblivit mest nu.Arbetsmarknadsministern lyfter fram omsorgenom människor, omsorgen om våra barn. Men justdenna omsorg hotas av nedskärningar i kommuneroch landsting. Den offentliga sektorn svarar inteupp mot de behov som finns. Många drabbas.Många avskedas. Vad menararbetsmarknadsministern att dessa människor skallgöra?Anf. 61 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns många länder där man låtermänniskor gå arbetslösa nästan hur långa periodersom helst. Flera procent av arbetskraften kommerdå helt utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Såskall vi inte göra i vårt land.Birthe Sörestedt tar upp LAS och trygghet. Det ärmed nu gällande LAS som det harförsvunnit 600 000 arbeten. Tryggheten ligger alltsåinte i den lagstiftningen. Tryggheten ligger i att inteprissätta sig ur världsmarknaden, att vara duktigoch jobba med produktiviteten osv. Det handlarom att ha en viss lönsamhet i företagen och inte,som vi nu har haft det sedan ett par ,ca 100 konkurser per vardag.De små förändringar som föreslås är till för atthjälpa de arbetslösa in på arbetsmarknaden. Viföreslår längre provanställning, så att de tas emotoch kan anställas vid arbetstoppar.Låt mig också säga att ett budgetunderskott på 270miljarder, tillsammans med det som finns i minafonder, på ett enda år motsvarar perarbetande svensk. Bara räntan är ca 25 miljarderkronor. Om man håller på på det sättet trängerräntorna ut. Jag är inte imponerad avsocialdemokratins förslag att ytterligare ökalånebehovet och budgetunderskottet. Jag tror attdet leder till högre räntor och färre ordinarie jobb.Anf. 62 ():Fru talman! Det behövs långsiktiga insatser . Viär överens om att vi måste ha en väl fungerandeordinarie arbetsmarknad. Men vi måste också varaöverens om att de människor som är utförsäkradeskall kunna komma in på den ordinariearbetsmarknaden. Regeringens förslag angåendearbetslöshetskassan ger inte möjligheter tillersättning vid utbildning och beredskapsarbete,tills det finns bra ordinarie arbeten. Därmed slåsmänniskor ut. Det bli kommunerna som får stå förkostnaden för dessa människors löner, viasocialbidrag.Inte tycker jag att det blir fler praktikplatser närman förlänger tiden för provanställning. Det kanväl inte vara riktigt att jobben blir fler om viförlänger tiden för provanställning från sex till tolvmånader.Anf. 63 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Ungdomspraktiken varsocialdemokraterna först helt emot. Sedan visadede sig väldigt positiva till den. Den lilla förändringsom nu föreslås är att man skall kunna förlängatiden i samma företag, underförutsättning att man gjort upp med företagaren attförlängningen leder till ett ordinarie jobb.Det här är att hjälpa unga människor till ordinariejobb. Själv tycker jag att åtgärden är bra. Om andramänniskor har andra uppfattningar är det tillåtet.Men det är med ungdomarnas bästa för ögonen somförslaget är framlagt.Anf. 64 ():Fru talman! Det är viktigt att ungdomarna fårmöjlighet till ordinarie arbete och att de inte baragår i praktikarbete. Man kan ha en konstruktionmed ett rekryteringsstöd i den form som bl.a.Metall tillsammans med harkommit överens om. Det kanske ger ungdomarnariktiga jobb efter praktiken. Så har det nämligeninte varit , utan ungdomarna har därefter gått uti arbetslöshet.Jag vill återgå till frågan om omsorgssektorn.Eftersom den här biten lyfts fram, undrar jag omarbetsmarknadsministern menar att en del avomsorgsbehoven skall tillgodoses utanför denordinarie arbetsmarknaden. Ett förslag omvårdnadsbidrag diskuteras ju. Det är ett led i ensådan riktning, och jag befarar att det menas attkvinnorna skall avstå från förvärvsarbete för attideellt sköta omsorgen av barn och äldre.Med den storlek som bidraget har kan man ju inteleva på det. Skall vårdnadsbidraget leda till attfrämst kvinnor avstår från att kräva arbete?Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig svara på det sist nämnda först.Det finns en del människor som föredrar enlängre tid tillsammans med egna barn, helt utanersättning. För dem kan det kanske kännas som enliten uppmuntran med ett bidrag. Resten kommersäkerligen att bestämma sig av egna skäl. Jag ärockså övertygad om att det stora flertaletmänniskor väljer yrkeslivet.Jag har ingenting emot Metalls avtal, och jag haringenting emot att fler parter på arbetsmarknadensluter motsvarande avtal. Men i de fall den härtypen av avtal ej slutits, är detta en bra metod attkomma in i ordinarie näringsliv på.Med så mycket folk utanför ordinariearbetsmarknad måste man jobba med ett flertalåtgärder. När jag tillträdde somarbetsmarknadsminister sade man påArbetsmarknadsverket att man absolut inte orkademed . Med de här nyaåtgärderna räknar jag med att man denna vinterskulle kunna nå siffror i storleksordningen 7--8 %.Men jag vet inte, eftersom det verkligen kräver attarbetsgivarsidan ställer upp.Anf. 66 ():Fru talman! Det är viktigt med godaarbetsmarknadsinsatser av olika slag. Men främstmåste man kanske satsa på att ge näringslivetmöjligheter till investering och avskrivning, för attfå i gång riktiga jobb. Från Socialdemokraternassida har det lagts fram förslag om bl.a. ROT-projekt, som kan stimulera till riktiga arbeten.Jag uppfattar arbetsmarknadsministern så, att detinte är någon som skall avstå från att kräva rätt tillett riktigt arbete. Jag hoppas att vårdnadsbidrageti det här fallet inte innebär att kvinnor blir enreservarbetskraft utan att både män och kvinnorhar rätt till arbete.Anf. 67 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Just nu är antalet män och kvinnor påsvensk arbetsmarknad ungefär lika stort. Det harskett genom att männen så kraftigt på grund avindustrikonjunkturen har tvingats minska sinsysselsättning. Jag ser mycket gärna att både mänoch kvinnor återgår till att arbeta i normalomfattning.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:168 omtransportstödetAnf. 68 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat omregeringen planerar att dra in transportstödet förföretagen i pågår ettberedningsarbete för en regionalpolitiskproposition. Denna skall föreläggas riksdagenunder våren. Detta arbete sker i fortsatt kontaktmed det och med enregionalpolitisk referensgrupp. En utgångspunktför arbetet är att skapa likvärdiga villkor i landetsolika delar.Det hör till god sed att under pågåendeberedningsarbete med en proposition intekommentera dess sakfrågor. Jag kan därför i daginte kommentera fråganärmare.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret, även om jag hade önskat ett litettydligare sådant.Såsom mycket väl känner till, harmycket förändrats på regionalpolitikens områdegenom åren. Vad gäller transportstödet har detvisserligen skett vissa justeringar, men vi har alla idenna kammare varit överens om att det är viktigtför företagen att få behålla denna form av stöd.Liksom redovisar i sitt svar, förstårjag att under pågående arbete intekan redovisa detaljer i en proposition som kanskekommer . Men på just denna punktborde åtminstone ha kunnat lugnade oroliga företagen.Vill denna regering, med i spetsen,värna om de små företagen? Ge dem ett lugnandebesked att stödet skall bestå! Låt vara attjusteringar kan göras, men eftersom denna fråga ärså viktig för många företagare, tycker jag att BörjeHörnlund nu skall ta chansen att deklareraregeringens inställning.Anf. 70 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag säger i mitt svar: ''...skapalikvärdiga villkor i landets olika delar.'' Dagenstransportstöd räcker för att på lika villkortransportera varorna ungefär ned till området iMälardalen.Konkurrensneutralitet är en viktig fråga iEuropasamarbetet, , m.m. Man haralltså tranportstöd en god bit ned till centrum avEuropa. För min del menar jag att transportstödicke snedvrider konkurrens utan är till för att skapalikvärdiga villkor. Det svaret tror jag att Sten-OveSundström kan översätta, om viljan är god.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tar då chansen och översättersvaret så, att menar atttransportstödet skall vara kvar. Låt vara, att detkanske förändras så att fördelen uppnås att manockså når Europamarknaden, inte bara denmarknad som finns i Mälardalen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:172 omlönegarantinAnf. 72 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågatjustitieministern om hon avser att lägga fram ettförslag till ändring av reglerna om statliglönegaranti vid konkurs, som skulle innebära, måste vara anställd före enkonkurs för att komma i åtnjutande avlönegarantin.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. Svaret på frågan är nej!1993 års lönegarantiutredning hade till uppgift bl.a.att -- mot bakgrund av de kraftigt stigandekostnaderna för lönegarantin -- undersöka omgarantins omfattning kan begränsas utan attarbetstagarnas löneskydd urholkas på ettoacceptabelt sätt. I uppdraget ingick vidare attföreslå regeländringar, som effektiviserargranskningen av att garantin används på det sättden är avsedd för.Utredningen avlämnade sitt betänkandeFörändringar i lönegarantisystemet den 2november. Betänkandet har sänts ut på remiss.Remisstiden utgår den 3 januari 1994.I betänkandet lämnas flera förslag till ändring av denuvarande reglerna. Bland annat föreslås att dentid för vilken lönefordringar omfattas avförmånsrätt i konkurs, och därmed avlönegarantin, begränsas till . omfattarförmånsrätten -- och lönegarantin -- lönefordringarför före konkursansökningen och för sexmånaders uppsägningstid.Det lämnas också förslag på nya regler som enligtutredningens mening skall möjliggöra en skärptkontroll av att lönegarantin inte missbrukas.Däremot förekommer i betänkandet inte någotförslag av det innehåll som åsyftas i Hans Stenbergsfråga. Tvärtom har utredningen avvisat tanken attdet borde införas villkor på viss anställningstid föratt komma ifråga för ersättning enligt garantin.Regeringen tar ställning till utredningens förslagefter att ha tagit del av remissinstansernassynpunkter.Anf. 73 HANS ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för detoväntat positiva svaret på frågan.Lönegarantin har diskuteratsmycket livligt. Denna debatt har huvudsakligenförts utifrån näringspolitiska synpunkter. Debattenhar också huvudsakligen handlat om de fall avmissbruk av lönegarantin som förekommit.Att det har funnits fall av missbruk när det gällerlönegarantin är helt uppenbart. Jag påstår ändå attmissbruket har varit relativt begränsat. Men trotsatt jag anser att detta missbruk inte varit särskiltstort, vill jag, för att undvika missförstånd,understryka att det är viktigt att vi kommer till rättamed det.Det får inte vara så att en förändring avlönegarantin leder till att garantin försämrasytterligare och att de människor som garantin engång har inrättats för därmed drabbas. Det finnsfaktiskt andra aspekter än näringspolitiska sådana.Det här handlar i grund och botten om människorsom drabbas väldigt hårt när de företag de jobbar i konkurs. Därför är det positivt att de uppgifterjag har fått har visat sig vara grundlösa och att någraförändringar av i varje fall detta slag inte är pågång.Förra året genomdrev de borgerliga partierna enkraftig försämring av lönegarantin.Maximibeloppet sänktes till . I sambandmed beslutet framförde vi socialdemokrater i enreservation uppfattningen att även en förändringskulle göras i förmånsrättslagen så att löntagarnasfordringar skulle få en högre prioritering. Jagförutsätter och hoppas att regeringen verkligen tartill sig av dessa synpunkter och ser till att det skerändringar i förmånsrättslagen i samband medförändringarna i lönegarantin.Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Lönegarantin sänktes från det myckethöga beloppet per anställd. Vi såg bl.a.på våra nordiska grannar som alla låg på nivån100 eller lägre. Vid en så hög lönegarantisom finns det många tillfällen till att denmissbrukas. Det var en serie sådana exempel somgjorde att regeringen förelade dettaförslag till beslut. Om jag har förstått rätt har ocksåsocialdemokratin numera accepterat nivån 100 000kr.Anf. 75 HANS ():Fru talman! Det är inte riktigt sant att alla denordiska länderna ligger på nivån . IFinland finns det en speciallagstiftning för deyrkesgrupper som drabbas särskilt hårt vidkonkurser på grund av att de har sådana lönesystemsom gör att de har stora belopp innestående. Dethandlar inte bara om uppsägningslön, utan dethandlar om att en del grupper har stora beloppinnestående när konkursen kommer.Tidigare hade lönefordringar en bättreförmånsrätt. Jag fick inget svar på den indirektafråga jag ställde. Är regeringen beredd attåterinföra de gamla reglerna för förmånsrätt somfanns innan lönegarantin infördes, så attlöntagarnas fordringar får en bättre ställning?Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det här handlar om den del avlagstiftningen som ligger på Justitiedepartementetsområde. Den delen har utretts och har varit utepå remiss, och ärendet bereds nu inomJustitiedepartementet. Det vore helt fel av mig attha en uppfattning. Jag vet inte exakt vartberedningsarbetet är på väg.Anf. 77 HANS ():Fru talman! Denna fråga är inte lätt. Halva fråganhamnar på Arbetsmarknadsdepartementetsområde och halva på Justitiedepartementetsområde.Jag vill än en gång understryka att de förändringarsom har gjorts i lönegarantin för att kommatill rätta med fusket har oförskyllt drabbat gruppersom faktiskt lider stor skada. Det gäller gruppersom sjömän, byggnadsarbetare och andra gruppermed ackordssystem. Det innebär att de har storabelopp innestående. De drabbas oförskyllt avdenna lagstiftning. Därför anser jag att regeringeni samband med förändringar i lönegarantilagenåtminstone borde rätta till situationen för dessagrupper.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:182 omarbetsmarknadsstöd efter utlandsstudierAnf. 78 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag tänkt vidta för att de som valt attstudera utomlands vid fullföljda studier inte skallvara utestängda från kontant arbetsmarknadsstöd(KAS) och arbetslivsutveckling (ALU).En arbetslös kan få rätt till KAS efter att ha fullföljten högskoleutbildning utomlands om utbildningenberättigar till svenskt studiemedel. () avgör vilka utländskautbildningar som är berättigade. CSN ställer främstsom villkor att utbildningen skall ha en god kvalitet.Samma typ av kvalitetsbedömningar görs avregeringen av svenska icke-statligahögskolemässiga utbildningar. Har de för lågkvalitet berättigar de inte till studiemedel. Omutbildningen inte uppfyller kvalitetsvillkoret är deninte kvalificerande för KAS.Den som genomgått en högskoleutbildning sominte kvalificerar för KAS, och därigenom inte hellerför ALU, har naturligtvis möjlighet att få del avarbetsförmedlingens övriga åtgärder. Denne kan istället erbjudas t.ex. anställning medrekryteringsstöd, ungdoms- ellerakademikerpraktik och beredskapsarbete. Genomdessa åtgärder kan den arbetssökande kvalificerasig för såväl KAS som ALU.Anf. 79 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Den fråga man ställer sig är på vilka grunder somCSN avgör att en utbildning är av icke-god kvalitet.I det här fallet är det fråga om en pilotutbildning iUSA. Den pilotutbildningen är berättigadtill studiemedel, vilket den inte var för ett par årsedan. Jag vet att jag nu tangerarutbildningsområdet, men av vilken anledning kanen person som har genomgått denna utbildning inteerhålla KAS, och därmed inte ALU, närutbildningen ärstudiemedelsberättigad?För mig framstår pilotutbildningen somkvalificerad. När en person satsar stora pengar påen utbildning och sedan när han kommer hem intefår arbete, borde han inte behöva stå utanför dessamöjligheter. Det är tragiskt när en person som harsatsat stora pengar inte kan använda sin utbildning,och sedan kan han inte få möjlighet till kontantarbetsmarknadsstöd och därmed inte ALU.Anser arbetsmarknadsministern attkvalitetsbedömningen skall vara hårdare förutbildning utomlands än för bedömningen iSverige?Anf. 80 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Om jag har förstått detta enskilda fallrätt, är den utbildning som åberopas okänd förstatligt stöd. Det skulle innebära att denna pilot --om vi kallar honom så -- har kommit mitt emellantvå bedömningar, ett icke-godkännande till ettgodkännande. Det är klart att det då och då händeratt den enskilde inte riktigt passar in, trots att hanborde passa in.Det skall vara samma typ av kvalitetsbedömningar.Det är den unges utbildning -- det är ofta fråga omunga -- som skall bedömas kvalitetsmässigt. Jaghoppas verkligen, för allas säkerhet, attflygutbildningarna är av god kvalitet. finns detett antal reservåtgärder, t.ex. akademikerpraktikoch ungdomspraktik som kanske är nog så bra somKAS.Anf. 81 ():Fru talman! Jag är medveten om att dessa andraåtgärder finns. Det är bra att de finns. Men minfråga var om det finns annorlunda krav. Det har nuvisat sig att enskilda kan drabbas när de hamnaremellan.