prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Industrialister och framsyntaföretagsledare rustar i sitt hus. Vi har sett att vissahar gjort det. De drivs inte bara, utgår jag ifrån, avatt kortsiktigt tjäna pengar, utan de vill också i sittarbete bidra till välfärdsutvecklingen och skapa nyaprodukter på sina områden. Man gör det på vissaställen, men somliga har importerat enföretagskultur där detta kommer i skymundan.Sådana problem måste vi identifiera.När det gäller finansiering och privatisering sadejag i mitt anförande att det vi vänder oss emot i denlösningen -- förutom att det här kunde beredas litetbättre -- främst är att regeringen själv vill avgörahur försäljningar skall göras. Vi har inte avvisatförsäljningar av statliga aktier. Det är helt rimligtatt staten inte behöver äga samma aktier alltid, utankan sälja vissa och köpa andra. Men när det rör sigom miljardbelopp bör fatta beslutet ochinte regeringen.Sedan tror jag att har fel när hansäger att man inte skall vara romantisk som jag ochtro att kan gå före med miljökrav ochmiljösatsningar. Det som tyskar och japaner gör äratt försöka gå före på just dessa områden.Tysk bilindustri har på miljöområdet, när det gälleråteranvändning, varit mycket mera framsynt änman har varit inom svensk bilindustri. De har ocksåvarit framsynta när det gäller att användamiljöargument i marknadsföringen. Jag tror att detär en av anledningarna till att svenska bilar har såsvårt att komma in på tysk marknad. Vi har intelanserat detta med återanvändning som tyskarnagör.Ett exempel som bekräftar vad jag har sagt är ju dekrav som ställdes mot klorblekt pappersmassa.Industrin skrek i högan sky: Det här klarar vi inte --vi konkurreras ut! Men säger man att dettarustade svensk pappersindustri och gav denkonkurrensfördelar som man drar nytta av nu.Anf. 227 ()replik:Herr talman! När det gäller det sista håller jag medRolf L om att industrin inte alltid har ställtupp i olika sammanhang. Jag håller med i fråga omdet klorblekta papperet, där man beskrevomöjligheten att snabbt kunna övergå och manhänvisade till någon form av marknad. Men närkraven ställdes gick det väldigt snabbt att få framlösningar. Det är värt att notera.Vad man har saknat i -- för att nu ta upplitet mera av vad tog upp tidigare -- iforskningsmiljön är litet mera rikligt av enintellektuell forskarmiljö. Man har på något sätt iSverige präglats av Jantelagen, att ingen skall varabättre än någon annan. Detta har inte givit forskareden ära och uppskattning för det arbete de gjortsom de varit förtjänta av.Sedan blir man litet ledsen av att en principfråga,om man skall privatisera eller inte och om det skallavgöras av regeringen eller , skall läggahinder i vägen för att ställa önskvärda medel tillforskningens förfogande. Jag tror, herr talman,med handen på hjärtat, att både ochRolf L ändå inser värdet av att man skapardessa kontaktorgan, där forskarna kan presenterasina forskningsrapporter och få dem behandladeoch där man kan ordna med patentering,licensförmedlingar och även få tillgång till börjanav det riskkapital som är nödvändigt för att få utnyheterna litet mera kommersiellt.Det som gör mig mest sorgsen i hjärtat är att manlåter ideologiska principer gå före förnuftsskäl omen satsning när det gäller forskningen.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 228 ():Herr talman! De insatser som görs för tekniskforskning och utveckling är av största betydelse förvår framtida industriella utveckling. Det råderinget tvivel om att har varit och fortfarandeär en betydande industrination, även om vi halkatefter under det senaste decenniet.Det är många faktorer som medverkat till attSverige varit en framgångsrik industrination. Ävenom är en liten nation har svenska företag,seriösa och välutbildade företagsledare, arbetare,köpmän, ingenjörer och även svenska varor låtittala om sig i en hel värld. Jag kan som exempelnämna , som haft en succéartad utveckling.Det är nu viktigt att svenskt näringsliv gesförutsättningar att ytterligare förkovra sig så att viblir en absolut ledande industrination.De insatser som föreslås i dagens betänkande ärdärför av största betydelse. Det är viktigt att statenansvarar för den grundläggande forskningen ochutvecklingen av basteknologier. De viktigastemålen för statens insatser kan man ange i trepunkter.Den första är att stärka det svenska näringslivetskonkurrenskraft och den svenska ekonominsattraktionskraft när det gäller industriellverksamhet.Den andra är att stimulera näringslivetsteknikutveckling och skapa gynnsammaförutsättningar för företagen genom enkonkurrenskraftig och industriinriktad forsknings-och utvecklingsmiljö.Den tredje är att skapa minst lika godaförutsättningar för näringslivets teknikutvecklingsom de som råder i våra viktigastekonkurrentländer.Regeringens näringspolitik har till syfte attåterskapa goda möjligheter för produktivainvesteringar och för produktivt arbete i vårt land.Därför är tillskapandet av ett bra klimat förindustriell förnyelse och utveckling av ny kunskapen central del av näringspolitiken.Jag vill också understryka vikten av att små ochmedelstora företag i större utsträckning än förnärvarande kan tillgodogöra sig forskningsresultatoch även medverka i verksamheten med forskningoch utveckling. Särskilda medel har också anslagitsför detta ändamål. Ett sådant område är t.ex.mikroelektronikområdet, där det anvisats 50miljoner. Därmed får möjlighet att stärkade små och medelstora företagens möjligheter attdelta i denna forskning och utveckling.Det är också viktigt att det sker en förstärkning avforskningssamverkan mellan universitet/högskolaoch näringslivet. De samverkansfunktioner somhar nämnts här är kontaktfunktioner, en godutvecklingsmiljö, licensförmedling och lokalriskfinansiering. Dessa samverkansfunktioner skallbedrivas i stiftelser vid universitet och högskolor.Vid varje nyinrättad samverkansfunktion bör detfinnas en licensförmedling, där forskare kan fåhjälp med patentering och ekonomisk exploateringav forsknings- och utvecklingsresultat. Alltförmånga forskningsresultat har försvunnit från vårtland tidigare. Det nämnde också Per-RichardMolén. Därför är det bra att man nu får bättremöjligheter att ta till vara våra goda idéer.Även finansieringsbehovet bör man fästa stortavseende vid. Uppfinnare och innovatörer har överhuvud taget svårt att finna finansiärer. Så är detockså på forskningssidan. Därför är det angelägetatt det går att ordna finansiering i tidigautvecklingsskeden, så att projekt kan nå fram tillden punkt då kommersiella bedömare kan avgöraom idén är gångbar eller ej. För övrigt kommerregeringen att skyndsamt tillsätta en utredning omuppfinnarnas och innovatörernas situation.Herr talman! har tagit upp deviktigaste delarna av betänkandet, så jag skall baragå in på några detaljer.Jag skulle vilja uppehålla mig litet runtskogsnäringens behov av forskning. Skogsnäringenär i särklass viktigaste exportindustri. Denger oss nettoinkomster på ca 55 miljarder. Vi harockså i vårt land mycket stora tillgångar på skog.Tillväxten i våra skogar är ca 100miljoner kubikmeter . Vi avverkar i dagomkring . Det innebär att vihar ett stort överskott av skogsråvara. Den räckertill att både koka, såga, elda och en hel del till.Därför är det angeläget att sätta in större resurser iforskningen om skogsråvaran i syfte att ytterligareförädla denna för oss så viktiga råvara.Vi säljer ofta en stor del av vår export ibulkvara. Här finns det stora möjligheter tillytterligare förädling som skulle ge oss ett bättrekonkurrensläge och därmed bättre inkomster.Vi hade i näringsutskottet en del uppvaktningar,bl.a. av sågverksnäringen och dess ordförandeförre statsministern . Han kundeberätta att han hade besökt många sågverk isamband med invigningar. På de flesta ställen hadehan sett stål och betong isågverkskonstruktionerna. Men på ett ställe hadehan sett ett sågverkshus i trä. När hadegratulerat sågverksägaren till detta hadesågverksägaren berättat hur svårt det var att få tagi en konstruktör som kunde konstruera storaträbyggnader.Detta illustrerar behovet av ytterligare utbildningoch forskning runt träteknik. Vi måste ge dennaråvara de bästa förutsättningar.Därför har utskottet slagit fast att stora värdenligger i en ökad användning av skogsråvara. Vi harockså tagit upp att man bör fördela ytterligaremedel till träforskningen. Vi förutsätter också attregeringen för redovisarutformningen av det föreslagna skogsindustriellaforskningsprogrammet, där det framgår attytterligare resurser satsats på bl.a. träforskningen.Det är bra att det också sker fortsatta insatser förforskningen på bioenergiområdet. Det är ett viktigtsamhällsmål att stimulera till ytterligareanvändning av biobränsle.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 229 (nyd):Herr talman! Jag vill uppehålla mig viduppfinnarstödet i det nu aktuella betänkandet omforskning.I olika sammanhang har vi här i kammarendiskuterat uppfinnarnas och innovatörernasbetydelse för landets ekonomi. De utgör de factogrunden för den tillväxt och det nyföretagande vibehöver för att säkra den välfärd vi allaeftersträvar.Herr talman! Hitintills har ochregeringen inte nämnvärt medverkat till attinnovationsklimatet stimuleras. Särskilt gällerdetta för de enskilda uppfinnarna och de småprogressiva företagen. Dessa frågor har hitintillshanterats av . Jag vill belysa de satsningarsom man har ägnat sig /92 disponerades ca 70 miljonerfrämst för att utnyttjas som närings- ochinnovationsbidrag -- en i sig nästan oförsvarligt litenekonomisk satsning på den intressegrupp somverkligen kan bidra till den nödvändiga tillväxten.1992/93 upphörde detta uppfinnarstöd. NUTEKdelegerade dessa frågor till utvecklingsfondernaoch de där etablerade produktråden. Man fick hela10 miljoner att dela upp på de 24 produktråden --ca per produktråd. Det är enligt minuppfattning en makalöst underdimensioneradsatsning. fick 6 miljoner för sin organisationomfattande ett tjugotal deltidsanställda rådgivaretill uppfinnare på gräsrotsnivå. T.o.m. detta anslaghar ifrågasatts under det tidigare budgetarbetet.Gudskelov är anslaget nu säkrat /94!Som sägs i det nu aktuella betänkandet harnäringsutskottet behandlat frågan omstödet till uppfinnare. lade Ny demokrati fram ett förslagom ett effektivare och mer omfattande stöd tillinnovatörer. Det baserades på ett utnyttjande avutvecklingsfondernas organisation och de därnyetablerade produktråden.I mitt särskilda yttrande i det sammanhangetpoängterar jag vikten av att kompetensen inomproduktråden hålls på en hög nivå. Såvälrepresentanter för somadjungerade experter från det lokala näringslivetmåste vara representerade vid handläggningen avolika produktidéer. Målsättningen är ju attproduktråden skall fungera som bollplank för denenskilde uppfinnaren eller småföretagaren.Produktråden skall sedan medverka tillfinansieringen -- vare sig detta sker med bidrag ellerdet sker med lån under den första utvecklingsfaseni ett utvärderat projekt. Det gäller justpatentsökning, prototypframtagning,marknadskartläggning etc. fram till det läge därIndustri- och nyföretagarfonden, ettriskkapitalbolag eller ett redan etablerat företaggår in som samarbetspartner.I vår motion framför vi alternativa lösningarbeträffande finansieringen av uppfinnarstödet, somemellertid måste vara i storleksordningen minst 100miljoner.Med hänsyn bl.a. till förslagen i vår motion om eninnovationsfond som en idé gav näringsutskottetoch regeringen i uppdrag att omgåendeutreda och lägga fram förslag till åtgärder för attstödja uppfinnare och innovatörer.Departementet har, enligt vad jag erfarit, utformatkommittédirektiven och kommer förhoppningsvisdenna vecka att utse en enmansutredare.Målsättningen är att ett förslag presenteras redan imitten av september. Vi ser fram emot att manlyckas göra utredningen i snabb takt, somden blir väl dokumenterad.Med detta skulle förslagen i vår tidigare motion omuppfinnarstöd bli tillgodosedda. Självfalletkommer Ny demokrati att kritiskt och med intressefölja den beslutade utredningens arbete ochresultat.Herr talman! Mot bakgrund av de här framfördasynpunkterna om uppfinnarstödet ansluter vi i Nydemokrati oss i övrigt till utskottsmajoriteten ochyrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhetvad gäller betänkandet NU30.Tiden ger mig faktiskt möjlighet att göra en litenpolitisk reflexion, mot bakgrund av vad jag har härhar hört och kanske med adress till frågar sig varför Socialdemokraterna interedan under 70- och 80-talen insåg behovet avsatsningar på forskning och uppfinnare. Behovet avatt skapa ett positivt innovationsklimat ficktydligen stå tillbaka exempelvis för den offentligasektorns utbyggnad. Först , i ett ekonomisktkritiskt läge, är Socialdemokraterna beredda attsatsa på detta med förutsättningarna för tillväxt,dvs. nya produkter och nya företag.Anf. 230 ():Herr talman! Jag skall fatta mig väldigt kort.Är det så att skulle vilja att det somhan nämnde om uppfinnarstödet genomförs såsnabbt som möjligt och beslutas om , finns möjligheten att stödja reservationnr 6. Den handlar just om en satsning på det somBengt Dalström här tog upp.Anf. 231 (nyd):Herr talman! Nej, , jag är helt nöjdmed det beslut som utskottsmajoriteten har fattat.Att vi kommer att få ett effektivt stöd avseendeuppfinnare och innovatörer är jag övertygad om. Viär säkert överens om att det behövs åtminstonenågra månader för att komma underfund om hurbästa effekt uppnås och om vilken finansiering viskall arbeta med. Vi måste ju göra detta inom denekonomiska ram som gäller för vårt arbete.I vår motion föreslår vi för resten lösningar som intekommer att belasta statsbudgeten på något sätt. Viantyder nämligen möjligheten att exempelvisarbeta med kapital -- 100 miljoner, 200 miljonereller 300 miljoner -- från Industri- ochnyföretagarfonden. Huruvida detta är juridisktmöjligt och acceptabelt vet vi inte. Jag tror i varjefall på den satsning som vi i Ny demokrati gör närvi ansluter oss till utredningsidén iutskottsmajoritetens förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Forskning inomArbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområdeFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU14 Forskning inomArbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1992/93:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § betänkande1992/93:BoU23 Byggnadsforskningen (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 232 ():Herr talman! Vi skall nu diskutera det sistaforskningsärendet för -- ett ärende som tyvärrhar skötts mycket dåligt från regeringens sida.Vilket departement som har huvudansvaret äroklart, precis som när det gäller många andrabostadsfrågor. Det är en dragkamp mellan olikaministrar och departement, och kanske framför alltmellan olika partier. Regeringen och utskottet harvarit oeniga in i det sista, och frågan är om man vetvad man vill när det gäller vissa delar avbyggnadsforskningen.Det oenigheten gäller är den forskning som bedrivsi på ,. I första hand gäller det densamhällsvetenskapligt inriktade delen.Regeringen föreslår att att SIB:s verksamhetomstruktureras, så att organisationen upphör den 1juli 1993. Den samhällsvetenskapligt inriktadeforskningen skall utvärderas och en ny institutionbildas för bygg- och fastighetsforskning vid KTHsom skall lokaliseras till . Till den nyainstitutionen skall de professurer som redan tillsattsinom SIB knytas samt den professur inationalekonomi som är under tillsättande.De delar som inte hör hemma i den nya KTH-institutionen, den samhällsvetenskapligaforskningen, skall utvärderas för att pröva dessfortsatta existens.Agerandet är mycket märkligt. Först tillsätterregeringen en utredning om SIB:s verksamhet ochlåter det materialet gå på remiss. Sedan skriver manen proposition utan att på något sätt utgå frånutredningen eller från de synpunkter som harkommit fram vid remissomgången. Inte hellerredovisar man remissvaren, utan man talar bara omatt remissvaren finns att läsa på departementet.Till råga på allt har man heller inget färdigt förslagatt komma med, utan den samhällsvetenskapligadelen skall ytterligare utredas innan beslut kanfattas i den delen -- detta trots att det var dennuvarande regeringen som gav direktiv till dengenomförda översynen. Men när det gäller dentekniska delen är det bråttom; här har detsnabbutretts, och här skulle man enligt regeringensförslag starta den 1 juli 1993.Nu har frågan förändrats underutskottsbehandlingen, och det är inte lätt för enutomstående att förstå och följa behandlingen avdetta ärende. Även för en ledamot av utskottet kandet vara svårt att förstå alla turer. Vad är det somegentligen ligger bakom? Och varför är det såbråttom?Att den tekniska delen av forskningen skall finnaskvar och starta är majoritetenöverens om. Den delen skall starta så snartförberedelserna är klara och utan att riksdagenfattar ytterligare beslut i frågan. Där ligger denförsta skiljelinjen mellan oss och majoriteten. Vivill fatta beslut om hela paketet på en gång, och vivill se hela förslaget innan vi tar ställning.Enligt uppgift har man från näringslivet fått löfteom pengar till den tekniska forskningen, men depengarna är förenade med villkor. Näringslivetställer bara upp om de ekonomiska professurernaknyts till den tekniska forskningen. Och närnäringslivet ställer villkor viker sig majoriteten.Vi socialdemokrater anser att de ekonomiskaprofessurerna har en naturlig anknytning tillUppsala universitet och den samhällsvetenskapligaforskning som bör föras dit.Det är bra att branschen ställer upp medfinansiering av forskningen, såsom utskottettidigare har tagit initiativ till. Men det är intebranschen som ensidigt skall diktera villkoren.I förra veckan besvarade utbildningsministern eninterpellation om SIB. Förutom densocialdemokratiska interpellanten deltog fleraborgerliga ledamöter, och gemensamt för dem varderas oro för den samhällsvetenskapligt inriktadeforskningen. De kritiserade regeringenshandläggning av frågan och verkade inte lugnade,trots att Per påstod att densamhällsvetenskapliga delen skall få finnas kvar.Ministern försvarade regeringens förslag attavskeda personal i väntan på utvärderingen av densamhällsvetenskapliga delen. Ledamöternauttryckte också oro för att personalen skall söka sigandra och säkrare arbetsuppgifter. Därmed skulleden kompetens som finns i slås sönder.Vi socialdemokrater delar den oron.Dagen efter interpellationsdebatten justeradeutskottet föreliggande förslag, som också visar påett misstroende för regeringens avsikter. När detgäller den samhällsvetenskapliga delen harmajoriteten enats om en frist till ,och skall den samhällsvetenskapligadelen utredas ytterligare och beslut fattas i höst.Det är en framgång, men det är också viktigt att detkommer fram ett genomarbetat förslag innan beslutskall fattas. Majoriteten måste inse att den delen avforskningen inte kan finansieras med en stor delexterna medel, utan här måste samhället gå in. Detfinns inte samma intresse från branschen för dettasom för den tekniska delen.Den forskning som byggts upp på SIB har ettmycket gott nationellt och internationelltanseende. Internationaliseringen avbyggmarknaden, och ett eventuelltmedlemskap i kommer att ställa ökade krav påbyggforskningen och samarbetet mellan de olikaforskningsdelarna.Herr talman! Det är bra att oenigheten i utskottetoch regeringen har resulterat i att beslutet om densamhällsvetenskapliga delen har skjutits upp etthalvår. Men oron för framtiden finns tyvärr kvar.Regeringens handlande i denna fråga innebär attpersonalen har fått och får leva meden stor ovisshet om sin framtid. För några veckorsedan kom order från attsäga upp personalen -- innan fattat besluti ärendet. Personalen får nu fortsätta att leva meddenna ovisshet. Jag vill gärna tro det, även om detär svårt, att regeringen och utskottets helamajoritet skall inse att den samhällsvetenskapligaforskningen har ett värde i ett modernt samhälle,om man skall kunna erbjuda en god bostad till alla.Inom den närmaste framtiden kommer mycket avbostadsbyggandet att vara inriktat på renoveringoch ombyggnad i stället för nybyggnad, och dettakommer att ställa ökade krav på densamhällsvetenskapliga forskningen påbyggområdet.Vi socialdemokrater anser att den tekniska delenskall föras till KTH och den samhällsvetenskapligadelen till , men båda skalllokaliseras till . De två institutionerna skallledas av var sin förståndare med styrelse och därtillhörande vetenskapligt råd. Vi har också, tillskillnad från regeringen och utskottet, finansieratvårt förslag med frånforskningsanslaget och frånByggforskningsrådet. SIB skulle med vårt förslagupphöra som självständig myndighet den 1 juli1994. Det skulle innebära att det fanns tid attförbereda den nya organisationen.Till sist: utskottets majoritet skriver försiktigt attregeringen bör överväga om inte de direktiv somskall vägleda utredningsarbetet bör göras meromfattande. Och de berörda organisationerna börberedas möjligheter att komma med synpunkter.Hade det inte också varit rimligt medparlamentarisk insyn i utredningsarbetet?Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna.I detta anförande instämde ().Anf. 233 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till till betänkandet.Anf. 234 ():Herr talman! Jag önskar att jag också kunde varakortfattad vid denna sena timme, och jag skallförsöka komprimera mitt anförande så mycket sommöjligt. Det skulle egentligen behövas en hel del tidför att bemöta något av det som MarianneCarlström tog upp i sitt anförande.Låt mig först, herr talman, säga att jag inte allstycker att regeringen har skött ärendet dåligt.Ansvarsfördelningen i fråga om byggforskningen ärprecis densamma som fördelningen på alla andraområden i regeringen, dvs. att det ärNäringsdepartementet, som har ansvaret förbyggfrågorna, som har huvudansvaret. Sedankommer in, precis som ialla andra delar av forskningen, som detövergripande, samordnande departementet.Det är inte heller så att vi i de olika partierna intevet hur vi vill ha det. Jag tycker inte alls att det varfel att vi hade en dialog i utskottet. Det har lett framtill ett mycket bättre förslag, som jag ser det. Detär ett bevis på att demokratin fungerar och på attutskottet och har en roll. Det är intenågot fel.Jag är förvånad över att är såkritisk, när Socialdemokraterna har fått vara medoch påverka, liksom Ny demokrati. Jag skall villigterkänna att jag har försökt ta till mig allasynpunkter och låtit alla partier agera. Jag harpersonligen, utifrån min och partiets utgångspunkt,sett att det har lett fram till ett bättre förslag.Bostadssektorn står inför stora förändringar. Storaförändringar har redan genomförts. Kraven påförnyelse är stora och därmed kraven på ökadekunskaper. För framtiden gäller det att bl.a. tänkanytt--välja rätt--bygga lätt. Det kan röra sig om hurvi väljer material, hur vi ställer om tekniken ochhur vi påverkas av en ökad internationalisering.Herr talman! Jag hade tänkt ta upp viktigainriktningar på förändringar och uppgifter sommotiverar en ökad forskning på det här området,men jag avstår från det i denna sena timme. Jagnöjer mig med att först och främst konstatera attmiljö och kvalitet blir viktiga begrepp i framtiden.Hur vi gör kvaliteten i boende till enkonkurrensfaktor och hur vi utvecklar ett merresursbevarande boende är sådana viktiga frågorsom framtiden måste ge svar på.Jag nöjer mig med att konstatera att behovet avframtida byggforskning både på det tekniskaområdet och på det samhällsvetenskapliga områdetär stort.Herr talman! Det råder enighet i utskottet omomfattningen och huvudinriktningen avbyggforskningen för framtiden. När det gäller hurforskningen närmare skall organiseras, främstbeträffande omstruktureringen i , harenigheten inte varit fullständig, vilket MarianneCarlström tog upp.Behandlingen av organisationen i den här delen harvarit ganska omfattande i utskottet. Det har varitnödvändigt och nyttigt. Den ledde nästan fram tillenighet i förslagen även i den delen.