prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Det visarjust att dessa, i detta fall, gatans drägg gjordeverkligen demokratin en otjänst. De andra kom attframställas som något slags , som de förvissointe var. De har visat sig vara väl så goda huliganeri andra sammanhang. Men vi skall ta till oss förframtiden just att slå vakt om den fredliga,demokratiska processen. Det är det enda som äracceptabelt.Anf. 242 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag tillhör inte dem som harapplåderat några nobelpristagare i ekonomi underde . Jag tycker att en del av dem haruttryckt mycket märkliga åsikter. Men tyckerjag att de ansvariga har utsett ett parnobelpristagare i ekonomisk historia som kan varavärda att uppmärksamma.Vad dessa båda herrar har kommit fram till är bl.a.att utvecklandet av välstånd och västerländskasamhällen över huvud taget inte enbart grundar sigpå tekniska uppfinningar och rationaliseringar avarbete osv. De har funnit att det kanske allraviktigaste är att ha stabila institutioner, att ha ettregelsystem som man kan lita på och som kommeratt tillämpas på förutsebara situationer.Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram detta i endebatt om demokratin. Det uttrycks ofta föraktemot institutionerna i ett demokratiskt samhälle.Det gäller mot förvaltningsmyndigheter, motfolkvalda och mot lagstiftningen som sådan. Jagtycker att det är en viktig erinran att konstatera attett av de viktigaste fundamenten som forskarna harfunnit för framgångsrika samhällen är att man hareffektiva institutioner och att man har enomfattande lagstiftning som reglerar olika områdeni samhällslivet och som gör att alla vet vilkaspelregler som gäller.Nu är det klart att vi har en lång tradition påområdet. Vi gnetar litet fram och tillbaka ochändrar på lagstiftningen. Vi försöker så gott det gåratt göra förbättringar. tar vi naturligtvismiste, men då är demokratin alltid öppen förförändringar. Så är det medförfattningsfrågan. Det är inga stora,revulotionerande ting som vi har arbetat fram iolika kommittéer. Men det är sådana saker som vitycker är nyttiga och som bygger vidare på tidigareerfarenheter och också i någon mån på tidigaremisstag. Jag tycker att detta sätt att förbättra ettlagstiftningssystem, dvs. att försöka ompröva, är enmycket viktig tillgång i en demokrati. Jag hoppasatt de förslag som har lagts fram så småningomskall leda till lagstiftning.När det gäller frågan om grundlagen och EG, måstevi fatta beslut i om det över huvud tagetskall vara meningsfullt att hålla en folkomröstning.Vi kan inte ha en grundlag som utestängermöjligheterna till en EG-anslutning och samtidigtanordna en folkomröstning som kanske ger ett jatill en EG-anslutning. Då har vi satt oss själva i enmycket besvärlig situation.Om blir medlem i EG, vilket inte behövervara följden av att grundlagen ändras, kommerdetta att påverka den svenska demokratin. Jag troratt vi kommer att få ett annat slag avdemokratidebatt som vi också bör vara förbereddapå, nämligen hur demokratin skall vidareutvecklasinom EG som helhet.Flera tidigare talare har varit inne på frågan ommisstron mot demokratin. Jag tror inte att man kannonchalera detta. Jag fick just -- det har välflera av er fått -- en sammanfattning av någraresultat års valrörelse. Här har deundersökande framställt två påståenden. Det enapåståendet är att partier bara är intresserade avfolks röster, men inte av deras åsikter. Det andrapåståendet är att de som sitter i och fattarbeslut inte tar mycket hänsyn till vad vanligt folktycker och tänker. På dessa påståenden har avde tillfrågade reagerat positivt.Detta är ett memento som vi inte kan nonchalera.Det är viktigt att alla vi som är engagerade, mereller mindre på heltid, i politiskt arbete, aktivtarbetar på att förklara det politiska innehållet ochden politiska processen på ett annat sätt än vad vihar lyckats med tidigare.En annan fara som jag har framhållit och som ärkontroversiellt, är att politikerna blir för få. Detblir ett släkte som nästan håller på att försvinna. Vikan se hur det har gått i en del kommuner efter detatt den mera frihetliga kommunallagen antogs. Därhar en mängd funktioner som tidigare ankom påpolitiker avvecklats. Det händer attfullmäktigesammanträden inställs och attnämnderna inte har något att göra. Detta är ettmemento.Vi måste naturligtvis tillsammans slå vakt omvärdet av politiska institutioner och politiskabeslut. Vi får inte stryka under eller medverka utveckling som gör att politiska beslut irealiteten överförs till andra som inte har politisktansvar.Anf. 243 ():Herr talman! ''Gatstenar mot demokratin.'' Så löden rubrik i en kvällstidning . Det är enallvarlig rubrik. Finns det ett hot mot demokratin?Den frågan kan vara värd att ställa.När jag , debutnervös ochstressad av klockan framför mig, jungfrutalade idenna kammare tog jag upp de centrala frågornakring demokratin, nämligen de värderingar somskapar och utvecklar demokratin. Den debatten ärinte mindre viktig . Om de värdena inte är förhanden eller, rättare sagt, inte finns i människornasinre, så är själva demokratins form verkningslös.Demokratin förutsätter ett antal underliggandevärden och värderingar.Jag tror det är just kring denna värdegemenskap vii dag ser turbulens och litet osäkerhet. Varförutvecklas rasism, främlingsfientlighet och förakt förandra människors liv och värde? Varförförekommer det gatstenar mot demokratin?Herr talman! har jag läst en bok av enneurofysiolog, resurser av professorMatti i . Där säger han attintagande och användande av kunskap kontrollerasav hjärnans värdekapacitet. Denna kapacitetförmår välja nödvändig kunskap och förkastaonödig. ''Men för detta'', skriver ,''fordras en vältränad och utvecklad förmåga attbedöma och se helheter och utvärdera följderna avvad man gör. ''menar att en värdeinvalid hjärnasaknar denna förmåga. Så fortsätter ,och det är viktigt: ''Då värdenas kvalitet urhjärnans synpunkt är mindre viktig jämfört medsjälva bristen, söker sig barn instinktivt till förstabästa värden som finns till hands. ''Har barn och ungdom under sin uppväxt intetillförts goda värden och värderingar blir det gatansoch gängets värderingar som gäller. Värdebehovetfylls på annat sätt. Vi får gatstenar mot demokratin,både bildligt och bokstavligen.För demokratins skull är det helt grundläggandeom vi klarar av att överföra den bakomliggandevärdeorienteringen till de uppväxande. Dettainförlivande av samhällets grundläggande värdenbrukar vi kalla för internalisering ellersocialisation. Den enorma betydelsen av dettaborde fokusera ett avsevärt intresse på familjernasoch skolans situation. Det är där införlivandet sker,även om de olika medierna och olika signalbärare isamhället också bidrar.Herr talman! Min övertygelse på den här punktenhar knappast försvagats efter en genomläsning idagarna av kriminologisk forskning i boken ''AGeneral of Crime'', skriven av ett parforskare vid i avfärdas både bestraffnings- ochbelastningsteorierna. I stället pekar de bådakriminologerna just på internaliseringen;människors inre kontroll, som är baserad på detomgivande samhällets värden och normer. Det ärdenna inre kontroll som utgör det främsta hindretför en kriminell karriär.Det finns ett gammalt uttryck som säger att tillfälletgör tjuven. Enligt den modell somStanfordforskarna bygger på skulle detta vara fel.Finns det en inre kontroll, finns det heller ingentjuv även om tillfälle ges. Jag tror att det skullebehövas mer debatt och framlyftande av faktiskforskning på det här området. Det skulle peka påatt vi som politiker inte kan stå neutrala i fråga omsynen på t.ex. familjens funktion och uppgifter medhänsyn till den betydelse som det har fördemokratin och rättssamhällets framväxande.Jag gläder mig också åt att revisorerpekar på den här utgångspunkten i sin skrivelseRR2 om polisens arbete: ''Det viktigaste ochegentligen enda verkligt effektivabrottsförhindrande instrumentet är människornassamveten. Moraluppbyggnaden syftar till attinpränta respekt för andra människors liv,välbefinnande och egendom. Processen startarredan i tidig ålder. En av vuxenvärldens viktigasteuppgifter är att överföra grundläggandevärderingar till det uppväxande släktet. ''Herr talman! Enligt min uppfattning har vi underlång tid försummat denna värdeorientering, somfrämst bygger på människovärdet -- ett specifiktmänniskovärde. Detta värde, som utgår frånmänniskolivets okränkbarhet, varje människas likaoch unika värde, borde enligt mitt förmenandeockså framgå av vår författning. Men det gör detbara delvis i dag.Människolivets okränkbarhet eller rätten tillmänskligt liv finns inte med i författningen,märkligt nog. I de s.k. målsättningsstadgarna i 1kap. 2 § regeringsformen finns rätten till arbete,bostad, utbildning m.m. med, men inte dengrundläggande rätten till liv. Denna rätt är juegentligen den viktigaste. Finns inte den, finns inteheller de andra rättigheterna, som då blirvärdelösa.I är detta den första rättighetsom nämns.Jag aktualiserade de här frågorna i men förblev tämligen ensamom att ha nämnda synsätt. Målsättningsstadgarna i1 kap. 2 § är till sin karaktär inte rättsligt bindande,dvs. man kan inte föra de här frågorna till domstol.Men anger de målen för den samhälleligaverksamheten. Det kan ha politisk betydelse, ochfrågan om de här effekterna kan bli föremål förpolitisk kontroll. Därför borde man enligt mittförmenande ha kunnat föra in detta ommänniskolivets okränkbarhet även i den härparagrafen. Men jag blev, som sagt, ensam om atttycka så. Det gläder mig att flera remissinstanser imångt och mycket delar min uppfattning. Detgäller kammarrätten i , länsrätten iStockholm och, inte minst, SverigesAdvokatsamfund.Avslutningsvis: Om jag har respekten förmedmänniskans liv i mitt inre, skjuter jag inte nerhenne, sticker inte ner henne med kniv ochmisshandlar henne inte, utan då anstränger jag migför att ge min medmänniska ett värdigt liv. Då blirdet, herr talman, inga gatstenar mot demokratin.NäringspolitikAnf. 244 ():Herr talman! Den svenska ekonomin befinner sig isin djupaste kris . Nyckeln vändning av den bekymmersamma situationenfinns i att vi åter får fart på hjulen i industrin och iföretagsamheten.Vi socialdemokrater vill därför få till stånd en aktivoch utvecklingsinriktad näringspolitik. Det dugerinte att passivt avvakta att det svenska näringslivetskall konkurrera med hjälp av en låg kronkurs. Detgäller nu att aktivt medverka till att nyaarbetstillfällen kommer till stånd. Detta är en viktigförutsättning för att vi åter skall få hjulen attsnurra.Näringspolitiken måste bedrivas på bred front ochpå ett sådant sätt att den ökar vårt landsattraktionskraft. Vi måste nu kunna dra till oss ochbehålla produktiv näringsverksamhet. En aktivnäringspolitik måste således leda till attproduktiviteten väsentligen förbättras.Näringspolitikens konst ligger i förmågan att fåinsatserna inom områden som utbildning,kommunikationer, arbetsmarknad, export m.m. attsamverka. Endast då kan vi få den uthållighet itillväxten och produktiviteten som är så nödvändigför vårt land. Men den samordningen existerar intei dag.Den internationella integrationen förutsätter enaktiv näringspolitik för att industriell produktionoch teknikutveckling skall kunna etableras iSverige. En viktig uppgift ärdärför att förstärka den tekniska utvecklingen, attåstadkomma nya tekniksprång bl.a. genom att föraöver ny teknik till och att åstadkomma enbred spridning av tekniska innovationer, inte minsttill de små och medelstora företagen.Ny teknik, nya produktionsmetoder, nyatransportsätt, nya insatsvaror och ny kunskap ärnågra konsekvenser av kravet på en uthålligtillväxt.Den tekniska forskningen och utbildningen vidvåra universitet och högskolor måste snarastytterligare stärkas och byggas ut. Samverkanmellan näringslivet och forskningen måstefördjupas.De stora företagen har betytt mycket för Sverige.De kommer att vara viktiga även i fortsättningen,inte minst för den tekniska utvecklingens krav påstora, samlade resurser. Men det är de små ochmedelstora företagen som kommer att vara mestbetydelsefulla för den framtida ökningen av antaletarbetstillfällen i vårt land.Till skillnad från de nyliberala krafter som i dagdominerar den borgerliga regeringen vill vi gestaten en aktiv roll för att åstadkomma en positivnäringslivsutveckling. Staten har enligt våruppfattning två viktiga funktioner när det gäller attbidra till en uthållig tillväxt och till näringslivetsutveckling.Staten skall dels sätt upp regler och ge allmännaförutsättningar, dels uppträda som aktör. Till deallmänna förutsättningarna hör främst detta medatt bedriva en långsiktigt ekonomisk politiksom leder till låg ränta och låg inflation. Dit hörockså ansvaret för kunskapförmedling, forskning,kompetensutveckling och goda kommunikationer.Men staten måste också vara aktör och uppträdasom såväl katalysator som accelerator när det gällersvenskt näringslivs utveckling. Hit hör en radinstrument -- t.ex. stöd till strukturomvandling,riktade forsknings- och utvecklingsinsatser,offentlig upphandling och miljökrav som driver påutvecklingen.Vidare står vi inför ett skeende där vi måsteåstadkomma ett bättre samspel mellan ekonomioch ekologi. Det kommer att innebära storaomställningar i vår konsumtion och produktion. Vivill utnyttja detta i den industriella verksamhetensom en språngbräda för tillväxten. En nationellstrategi bör utformas för hur skall blivärldsledande när det gäller miljövänligproduktion.Till sist, herr talman, vill jag säga några ord omenergipolitiken, särskilt om den planeradeavregleringen av elmarknaden. Svenskt näringslivdomineras av industrier som är elintensiva. Densvenska näringsstrukturen är i större grad än andraländers beroende av basindustrier inom områdensom papper, massa och stål. har förnärvarande bland de lägsta elpriserna i världen,vilket har gynnat svensk industri.En avreglering av elmarknaden kommerinledningsvis, i nuvarande elöverskottssituation,att leda till fallande elpriser. Men detta kommer attbli mycket kortvarigt. Studier har visat att det islutet av 90-talet kommer att föreligga stor elbrist.En avreglering leder till ökad konsumtion av el, ochelberoendet blir större. Detta kan få allvarligakonsekvenser för svensk industri. Vi menar därföratt de näringspolitiska konsekvenserna av enensidig svensk avreglering av elmarknaden måstebelysas ytterligare. Frågan om en svenskelmarknad har stor politisk tyngd eftersomregeringen kopplat den till privatisering avnaturtillgångar. Frågan griper vidare in i våranknytning till EG-marknaden, energi- ochmiljöpolitiken, regionalpolitiken, m.m.Därför anser vi socialdemokrater att enparlamentarisk beredning skall tillsättas förbehandling av de konsekvenser en avreglering avelmarknaden skulle få. Detta har vi också på olikasätt framfört till regeringen.Anf. 245 (nyd):Herr talman! Jag tänkte uppehålla mig vidinnovationsklimatet. Det måste förbättras om viskall klara välfärden och jobben här i landet. Deträcker inte med en utbyggd näringslivsorienteradverksamhet vid universitet och högskolor samthitintills gjorda satsningar på riskkapitalföretagen iAtle/Bure-sfären och Industri- ochnyföretagarfonden. De kan inte tillgodosefinansieringsbehoven för enskilda uppfinnare ochsmå innovationsföretag i form av s.k. såddkapital.Mot den bakgrunden motionerade vi i Nydemokrati om någon form av innovationsfondsammankopplad med de nyetableradeproduktråden i de lokala utvecklingsfonderna.Motionen låg i sig till grund för ett utskottsförslagom en snabb utredning av situationen för landetsuppfinnare och innovatörer, främst i småföretagen.Kommittédirektiven satte den 15 septembersom datum för utredarens presentation. En tuffuppgift.Professor vid fickuppdraget, som jag har haft tillfälle att till en delfölja fram till den slutgiltigautformningen. Utredaren har enligt minuppfattning presterat en utomordentligt intressantrapport, som alla näringslivsintresserade borde tadel av. Jag hinner här bara föra fram några av de imitt tycke mest intressanta förslagen i utredningen.Utredaren slår fast behovet av en lokalt förankradkontaktmöjlighet för uppfinnare/innovatörer. Detinnebär ett utnyttjande av produktråden, främstinom utvecklingsfonderna. Men det finns ett starktbehov av en mycket bättre samordning mellanNUTEK, utvecklingsfonder, produktråd och delokala uppfinnarföreningarna.Personligen anser jag att frågan om produktrådenssammansättning är helt avgörande förmöjligheterna att fungera som bollplank föruppfinnare. måste få till uppgift att finnanågon gemensam organisationsform somgaranterar kompetensen ochnäringslivsrepresentationen i dessa produktråd.Här skall uppfinnaren kunna få råd ochfinansieringsstöd för patentsökning,marknadsutvärdering, prototyptillverkning upp tillett visst angivet belopp. I en andra etapp kanproduktråden också medverka i sökningen avsamarbetspartner och licensgivning. Starta eget kanvara bästa lösningen innan Industri- ochnyföretagarfonden kommer in i bilden.För finansieringen av den här lokalt förankradeverksamheten tar utredaren fasta påUtvecklingsfondsutredningens förslag om ensåddkapitalfond baserad på bidrag och ett s.k.kreativt kapital som villkorslån. Den här lösningenbaseras på ett befintligt kapital inomutvecklingsfonderna -- 600 miljoner plus 1,2miljarder -- som kan fördelas genom fonderna efterbehov, med dragningsrätt. Med den lösningen äringen låsning av kapitalet kopplat till detta.Det lokalt disponerade riskkapitalet kan i sigkompletteras av ett centralt innovationscentrum,som utredaren kallar det, med en styrelse därriskinvesterare, teknikföretagare, etc. finns.NUTEK ses av utredaren som en lämplig ansvarigi ledningsfunktionen. Som ekonomisk bas talarman i utredningen om 100 miljoner kronor.Dessutom föreslår utredaren en för för kapitalplacerare -- öppen förobeskattade medel under exempelvis tid.Kapitalet låses under fem , och resultatet delassedan ut till investerarna.Olika former av skattelättnader föreslås.Patentkostnaden blir avdragsgill för uppfinnare.Skattefria royaltyer är ett bra sätt attbelöna anställda och behålla uppfinningarna här iSverige. Enskilda investeringar i innovationsobjektföreslår utredaren görs avdragsgilla upp till enmiljon gentemot inkomst av tjänst. Det tycker jagär ett förslag som väger mycket tungt.Bland övriga idéer och förslag kan nämnasinrättande av en patenteringsfond som gerfinansiering mot återbetalning av royalty frånuppfinnaren. Regeringen inrättar ettinnovationsombud för stimulering av innovationerkopplade till stora infraprojekt. Med den lösningentror man att det kan finnas mycket storarationaliseringsvinster att göra. Satsningar påteknikbrostiftelser för att förbättra relationernamellan uppfinnare, forskare och högskolor är andraförslag i utredningen.Slutligen föreslår utredaren instiftande av en årliginnovationsvecka i regeringens regi i samarbetemed topporganisationer som t.ex. IVA, NUTEKoch inte minst i samverkan med TV ochpressmedier. Det är en som jag ser det viktig del iden nödvändiga satsningen för ett bättreinnovationsklimat i , som kan säkra denfortsatta tillväxten och därmed välfärden.Anf. 246 ():Herr talman! För att klara sysselsättning ochtillväxt behöver vi en mängd nya entreprenörer somstartar och driver företag i vårt land. Lika viktigt ärdet att de företag som vi redan har får motivationatt utvecklas och växa.Det borde vara ett gemensamt intresse för allapolitiker att skapa en jordmån för entreprenörskapsom blir så näringsrik att nya och gamla företag kanvåga sig upp ur jorden för att blomma, växa ochbefrukta den svenska ekonomin och därmed skapasysselsättning.Vi behöver med andra ord företagare som finnerdet meningsfullt att bedriva verksamhet och varaarbetsgivare. Regeringen har alltifrån starten sett som en huvuduppgift attkonsekvent och målmedvetet förbättra det avsocialdemokraterna demolerade näringsklimatet.En av de första åtgärderna var, som ni minns, attavskaffa skatten på arbetande kapital i företagen.Totalt har vi sänkt skatter på produktionenmed nästan . Vi har avregleratoch öppnat de offentliga monopolen förkonkurrens. Vi har infört nyföretagarlån ochskapat riskkapitalbolag. Vi har en gång för allaavskaffat löntagarfonderna. Få saker har mernegativt påverkat näringsklimatet i vårt land ändessa socialistiska fonder.Vi förbereder åtgärder för att ge uppfinnare ochsmåföretagare bättre villkor i starten. Vi har tillsatten särskild avregleringsdelegation och fortsätter attförenkla den regelmassa för företagande som såmånga mindre företag upplever som enmycket tung ryggsäck att bära. Vi ser över dearbetsrättsliga bestämmelserna för att ta bort detsom i praktiken fungerar hämmande och som ärsärskilt betungande för de mindre företagen.Vi har lagt fram förslag om förändringar iföretagsbeskattningen för att ge samma möjligheterför egenföretagare att expandera och investera somför aktiebolagen.Vi förbereder förslag om förändringar iarbetslöshetsförsäkringen i avsikten att ytterligarege småföretagen förbättrade incitament att drivaverksamhet och anställa. Vi har gjort mycketannat. Med andra ord: Vi plockar bort hinder,gallrar och rensar. Undan för undan tar vi bortsocialistiskt betingade bromsklossar som stoppatoch hindrat tillkomsten av nya välbehövliga företagoch jobb.Vi gör detta eftersom vi vet att det enda somlångsiktigt kan klara sysselsättning och tillväxt ärlönsamma företag. Vi gör det eftersom vi vet att desom kan skapa trygga jobb är entreprenörer ochföretagare som tillsammans med anställda driverlönsamma företag.Eftersom de nya arbetstillfällen som vi behöver föratt få ner arbetslöshetstalen bara kan skapas genomatt nya och gamla småföretag ges möjligheter attväxa, borde alla partier i medverka till attgöra jordmånen så god som möjligt för de mindreföretagen.Storföretagen utgör en omistlig trygg bas för vårekonomi. Även om de ökar sin verksamhet, kan viinte räkna med att de skall klara av att möta detökande behovet av sysselsättningstillfällen --nyanställningar måste till för att lätta påarbetslöshetsbekymren.I vetskap om denna verklighet har företrädare förSocialdemokraterna inlett en charmoffensivgentemot småföretagen. Man talar väl omsmåföretagens betydelse. Det låter förförande.Men mot bakgrund av tidigare socialdemokratisktagerande är det inte särskilt trovärdigt. Dettaframstår tydligt när vi tittar i facit. Underregeringens första har i stort sett varje förslagsom syftat till att förbättra företagsklimatetmotarbetats av socialdemokraterna.Nu kan vi skymta viktiga ljuspunkter, som visar attregeringens politik leder långsiktigt rätt.Exportsiffrorna har förbättrats, och flera svenskaföretag har flyttat verksamheten tillbaka tillSverige. Konkursvågen har dämpats. En gryendeoptimism börjar sprida sig i företagarleden. Delediga platserna har blivit fler.Uppgången på aktiemarknaden är också ett positivttecken. I det sammanhanget måste jag säga attsocialdemokraterna har en konstig inställning.Budskapet från socialdemokraterna att det är fult,omoraliskt och skumt att äga aktier påverkarnäringsklimatet negativt. I stället borde budskapettill svenska folket lyda att den som har en slant övergör en bra insats om han eller hon stöder vårtnäringsliv genom att placera pengarna i aktier. Detborde vara en självklarhet att den som säger sigvara mån om företagande och sysselsättning ocksåuppmuntrar till stöd av näringslivet genom attuppmuntra till aktieinnehav.Socialdemokraterna kan öka sin trovärdighetgentemot småföretagen genom att visa att manmenar allvar med senaste tidens fagra tal omsmåföretagens betydelse. Stöd förslagen om de förde mindre företagen så avgörande lättnaderna iarbetsmarknadslagstiftningen och de aviseradeförändringarna i företagsbeskattningen tillsmåföretagens fromma.Slut upp på vår sida. Låt oss tillsammans förmedlabudskapet att det är fint och hedervärt att drivaföretag och att tjäna pengar. Det är nämligen bara ilönsamma företag som de långsiktigt trygga jobbenfinns.Anf. 247 ()replik:Herr talman!