prot · GG0978 · 1993-03-18 00:00:00 — Jag glädermig åt att alla partier som var med i utredningen harmarkerat att de är intresserade av personval.Detta är huvudfrågan: Skall det vara partierna somhelt avgör, eller skall väljarna ha ett inflytande? Jaghör till dem som vill ge väljarna ett ökat inflytande.Därför är det så viktigt att denna fråga rör sig i rättriktning. Jag hoppas att statsrådet besvarar minfråga.Anf. 10 ():Herr talman! Detta är ju en fantastiskt intressantdiskussion. Representanter från alla politiskapartier har utrett denna fråga under ett helt års tidoch kommit fram till att vi skulle försöka få enutveckling i riktning mot ett ökat inslag avinflytande på personvalet.Så förs här en debatt med statsrådet, som harhamnat i situationen att hon för någon dag sedanfått utredningens betänkande. Men det jag tyckerär intressantast i diskussionen är att vi har ettopolitiskt statsråd och tre moderater som har förtdiskussionen, varav två tydligen är motståndare tillökat inflytande på personvalet. Detta är ganskamärkligt. Motståndarna har utvecklat sin talanmycket vidlyftigt och vältaligt.För mindre en fick vi enförändring av regeringsinnehavet. Då gjordes enregeringsdeklaration där det ingick att man skulleha ett ökat personvalsinflytande. Då satt nimoderata riksdagsledamöter här i kammaren. Omjag inte minns fel och såg fel så t.o.m. applåderadeni när regeingsförklaringen lästes upp.Varför sa ni ingenting då? Varför sade ni inte ifrånredan när regeringsförklaringen presenterades förriksdagen att ni inte vill ha detta? Varför framfördeni då inte alla era misstankar för vad detta skulle fåför konsekvenser? Men då satt ni och teg! Då sattni och applåderade!Nu, när utredningen har lagt fram ett förslag idenna riktning, så går ni vältaligt ut mot någontingni tidigare applåderat för. Ni tycker nu att det ärkonstigt och skulle få oerhörda konsekvenser, osv.Jag tycker det är ganska märkligt att politiker av erkaliber agerar på detta sätt.Det var min önskan, herr talman, att få framföradetta.Anf. 11 Statsrådet (-):Herr talman! Jag vill inledningsvis deklarera att jagsjälvfallet är positiv till ett ökat inslag av personval.Det är regeringens inriktning.Vidare vill jag säga bl.a. till attjag naturligtvis är tacksam över den partipolitiskaenighet som man har lyckats uppnå i kommittén idenna fråga. Jag tycker kommittén har fått ett fintresultat.Göran frågar efter vilken aktivitet ochvilket intresse jag nu skall ägna denna fråga ifortsättningen. skall betänkandet, som jagalldeles har fått, naturligtvis gå ut på en bredremiss. Jag skall ta till mig de synpunkter somremissinstanserna kommer med. Sedan hoppas jagvi kan fortsätta att ha en givande diskussion, både idenna kammare och i övrigt, om kommitténsbetänkande och de olika förslag kommitténframlagt. Kommittén presenterar faktiskt fyra olikaalternativ utan att närmare ange vilket som ärkommitténs huvudalternativ.Anf. 12 ():Herr talman! argumenteringvar ju helt otrolig. Han undrar varför vi inte stodupp och kritiserade en regeringsförklaring. Enregeringsförklaring talar om vad man tänker göra,men sedan får vi se vad som blir gjort. När det talasom att man skall utreda olika saker, måste vi nogändå vänta och se dessa utredningar först.Regeringsförklaringen är det minst intressantadokumentet att diskutera. En sådan är ju fylld avplattityder osv.Det fanns för övrigt en bra sista punkt i vårregeringsförklaring . Det var attmänniskor skulle lära sig skilja mellan stat ochsamhälle. Jag tycker att riksdagsmän skall lära sigskilja på väsentligheter och oväsentligheter.Kurt tyckte också att det varotroligt att vi kunde få denna debatt när det kommiten helt enig utredning om personval. Men varjepolitiker vet att en enig utredning innebärkompromisser. När politiker som har så olikavärderingar har kunnat enas, då blir det fråga omkompromisser, och sådana är alltid dåliga. Så detskälet håller inte alls.Jag vill än en gång erinra om att det finns flerkritiska röster inom Socialdemokraterna än inomModerata samlingspartiet. Men det visar å andrasidan att vi vågar stå öppet för vår åsikt här med engång. Vi har en friare debatt inom vårt parti.Anf. 13 i (m):Herr talman! Jag riktar mig först till . Det är riktigt att vi applåderade denregeringsförklaring som läste upp här ikammaren . Jag tror KurtOve gjort sammaledes när ''hans''statsminister vid tidigare tillfällen har läst upp sinregeringsförklaring. Men jag tror inte att det finnsnågon människa av kvinna född som helhjärtatbehöver köpa allt som står i enregeringsförklaring -- kan inte heller. Det skulleförvåna mig om exempelvis hull och hår har kunnat sluka allt det som hanhar blivit presenterad dåSocialdemokraterna satt i regeringsställning.För min del har jag skrivit artiklar,dels internt inom partiet, dels externt. Jag har alltsådrivit den här frågan. Jag vill även betona att jaginte är emot förändringar, men de problem som jaghär har tagit upp tycker jag att man tagit oerhörtlätt på. De som har pengar får fördelar.Man har inte brytt sig om att kontrollera hur det serut i de länder där man har personval. Valdeltagandei sådana länder är mycket lägre än i . Det ärett av de tyngsta argumenten för att vänta med enförändring. Om systemet inte fungerar i länder somi praktiken har systemet, varför skulle det fungerahos oss i , vi som aldrig haft det? Det verkarlitet knepigt.Såvitt jag förstår, kommer grundprincipen att varaatt partierna genom sina medlemmar eller genomsina partiledningar kommer att fastställa listor. Pålistorna rekommenderas exempelvis GöranÅstrand som nummer 1 och somnummer 2. Den ordningen tycker kanske partiet ärbra. Om då av väljarna kryssade för nummer3 tycker jag att det skulle vara oerhörtodemokratiskt att den personen flyttas upp tillförsta plats, när av väljarna tycker att den listasom är presenterad i original från partiet är denbästa. Skall dessa röster väga mindre än 10 %röster, röster för förändringar? Jag kommer attdriva och kräva att de som vill att listan skall gällaskall få en chans att markera detta genom ett kryss.Det kan nämligen inte vara vare sig rätt ellerdemokratiskt att skall väga tyngre än 90 %.Det är så långt ifrån demokrati som man någonsinkan komma.Till sist, herr talman, tror jag att vi framöver harbetydligt viktigare frågor att diskutera i politiken.Att då införa ett system som fungerar mycket sämreän vårt är det inte läge för.Anf. 14 ():Herr talman! Jag imponeras fortfarande av den härdebatten, inte minst av när det gäller regeringsförklaringenoch med vilken tyngd som man skall lägga vid den.En regeringsförklaring är ju ändå ett slags riktlinje,som varje ny regering lägger fram, och som man harför avsikt att följa vid de propåer som förs till torgs.Hugo Hegeland säger att man inte skall bry sigsärskilt mycket om en regeringsförklaringsplattityder. Anser man det blir det kanske lättareatt förklara varför applåderaderegeringsförklaringen. Om regeringsförklaringeninnehåller plattityder och man därför inte skall tastörre hänsyn till den då har ju gett ett motiv för att han applåderade den.Men man skall komma ihåg en sak som gäller självasakfrågan, nämligen att viljan att få till stånd ettökat personvalsinflytande i det svenska valsystemetär långt ifrån ny. Redan i mitten av 80-taletdiskuterade de härfrågorna. Även vid det tillfället blev de politiskapartierna i eniga om att manskulle införa ett ökat personvalsinflytande. Vid dettillfället var det närmast ett belgiskt system somman hade fattat intresse för. håller belgarnasjälva på att se över sitt valsystem, och man kanvänta förändringar. Men det intressanta är attredan i mitten av 80-talet hade faktiskt de politiskapartierna i enats om ett ökatpersonvalsinflytande.Att vi i den här kommittén har resonerat oss framtill olika tänkbara alternativ innebär precis somstatsrådet säger att vi nu har desamlade fakta som behövs för att gå vidare idiskussionerna.Herr talman! Jag tänker också ta upp någrasynpunkter som i berört,nämligen det här med pengarna och vilkenbetydelse ett ökat personvalsinflytande kommer attfå när det gäller exempelvis lobbying. Jag tillmäterpersonligen dessa frågor stort intresse, och jag harockså i utredningsarbetet ganska många gångerventilerat dem. Jag menar att man i utredningenkanske skulle ha diskuterat utförligare än man hargjort.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 15 ():Herr talman! Det kan inte vara lätt att vara statsrådi den här debatten. Men statsrådets uppgift nu är attstudera betänkandet i den här frågan och att göranågonting åt det. Jag menar att statsrådet av dennadebatt skall dra slutsatsen att partierna i är intresserade av personval, men att detfinns synpunkter när det gäller personval, vilkasjälvfallet skall analyseras bl.a. vid remissarbetet.Jag kan inte underlåta, med talmannens tillstånd,att läsa upp några rader som riksdagsman iKröken har skrivit i , radersom citeras i , vilka har vissbetydelse i den här frågan: Någon trygghet iarbetslivet bör ju också vi politiker kunna åräkna iett demokratiskt samhälle.Anf. 16 Statsrådet (-):Herr talman! Jag har inte mycket mer att tillägga iden här debatten. Såsom jag tidigare sade har jagnyss fått betänkandet, och jag har översiktligt tittatigenom det. Naturligtvis skall jag läsa det grundligt,och det skall gå på remiss.Till i vill jag dock säga attjag väntar mig att kommitténs förslag om enprocentgräns på 5--är just en fråga somkommer att kommenteras i remissomgången, ochsom vi kommer att få synpunkter på.I övrigt har jag naturligtvis tagit till mig desynpunkter som har framförts i debatten, och jagkommer att överväga dem tillsammans med övrigasynpunkter som kommer fram i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:Ub97--Ub99 och Ub154 tillutbildningsutskottet1992/93:U14 och U15 till utrikesutskottet1992/93:Fö5 och Fö6 till försvarsutskottet1992/93:So30 till socialutskottet1992/93:Kr7 yrkandena 1 och 6 till kulturutskottet1992/93:Kr7 yrkandena 2--5 tillutbildningsutskottet1992/93:Kr8--Kr11 till kulturutskottet1992/93:Ub100--Ub102 till utbildningsutskottet1992/93:Ub103 yrkandena 1--4 och 6--10 tillutbildningsutskottet1992/93:Ub103 yrkande 5 till utrikesutskottet1992/93:Ub103 yrkande 11 till näringsutskottet1992/93:Ub103 yrkande 12 till socialutskottet1992/93:Ub104--Ub117 till utbildningsutskottet1992/93:Ub118 yrkandena 1 och 2 tillutbildningsutskottet1992/93:Ub118 yrkande 3 till bostadsutskottet1992/93:Ub119 och 120 till utbildningsutskottet1992/93:121 yrkandena 1--5, 26--28 och 33--38 tillutbildningsutskottet1992/93:121 yrkandena 6 och 7 till utrikesutskottet1992/93:121 yrkandena 8--15 och 20 tillnäringsutskottet1992/93:121 yrkandena 16--18 till bostadsutskottet1992/93:121 yrkande 19 till trafikutskottet1992/93:121 yrkandena 21--23 tilljordbruksutskottet1992/93:121 yrkandena 24 och 25 tillfinansutskottet1992/93:121 yrkande 29 till justitieutskottet1992/93:121 yrkandena 31 och 32 tillsocialutskottet1992/93:Ub122--Ub127 till utbildningsutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 1, 4, 10--15, 19, 20, 26,27, 38 och 41--55 till utbildningsutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 2, 3, 5 och 6 tilljustitieutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 7--9 till utrikesutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 16--18 och 30 tillbostadsutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 21, 32--37, 39 och 40 tilljordbruksutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 22--24 tillarbetsmarknadsutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 25 och 28 tillkulturutskottet1992/93:Ub128 yrkandena 29 och 31 tillnäringsutskottet1992/93:Ub129--Ub131 till utbildningsutskottet1992/93:Ub132 yrkandena 1--4 tillutbildningsutskottet1992/93:Ub132 yrkandena 5--7 till socialutskottet1992/93:Ub133 och Ub134 till utbildningsutskottet1992/93:Ub135 yrkandena 1--3 till näringsutskottet1992/93:Ub135 yrkandena 4--6 tillutbildningsutskottet1992/93:Ub136--Ub153 till utbildningsutskottet1992/93:T30 och TU31 till trafikutskottt1992/93:Jo22 och Jo23 till jordbruksutskottet1992/93:N47--N52 till näringsutskottet1992/93:Bo35 och Bo36 till bostadsutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:140 Svensk verksamhet i Antarktis1992/93:205 Inrättande av nationalparkMotionernamed anledning av prop. 1992/93:121 En lag ombyggfelsförsäkring1992/93:Bo37 av i (nyd)1992/93:Bo38 av och ()med anledning av prop. 1992/93:172 Anslag tillBoverket och den regionala administrationen avstatens stöd för bostadsfinansiering, m.m.1992/93:Bo39 av och ()1992/93:Bo40 av och ()1992/93:Bo41 av ()1992/93:Bo42 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:173 , m.m.1992/93:So31 av m.fl. (s)1992/93:So32 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:178 Vissasocialförsäkringsfrågor1992/93:Sf25 av m.fl. (v)1992/93:Sf26 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågorrörande jordbruket och trädgårdsnäringen1992/93:Jo24 av (-)1992/93:Jo25 av och Karl-ErikPersson (fp,v)1992/93:Jo26 av och (c)1992/93:Jo27 av m.fl. (c)1992/93:Jo28 av och AnnaCorshammar-Bojerud (c)1992/93:Jo29 av (nyd)1992/93:Jo30 av och ()1992/93:Jo31 av ()1992/93:Jo32 av och Ann-CathrineHaglund (m)1992/93:Jo33 av ()1992/93:Jo34 av m.fl. (v)1992/93:Jo35 av m.fl. (s)1992/93:Jo36 av ()1992/93:Jo37 av ()1992/93:Jo38 av ()1992/93:Jo39 av m.fl. (s)1992/93:Jo40 av och ()med anledning av prop. 1992/93:184 Vissafiskefrågor1992/93:Jo41 av m.fl. (s)1992/93:Jo42 av och ()1992/93:Jo43 av m.fl. (s)1992/93:Jo44 av m.fl. (s)1992/93:Jo45 av (nyd)1992/93:Jo46 av ()1992/93:Jo47 av och (kds,fp)1992/93:Jo48 av m.fl. (s)7 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 mars1992/93:104 av () tillstatsministern om statens roll i välfärdspolitiken:Enligt regeringsförklaringarna, och statsministerns''programtal/artiklar'' så har regeringen ambitionenatt förändra statens roll visavi medborgarna.Avsikten är att klart avgränsa statens ansvar och attutöka samhällets -- medborgarnas och de frivilligasammanslutningarnas -- och primärkommunernashandlingsutrymme.Lindbeckkommissionen har i sin rapportunderstrukit behovet av en sådan utveckling.Den pågående förändringen reser många -- förstaten -- principiellt viktiga frågor om nationellavärden och mål. Några av dessa är:-- Planerar regeringen förslag om nationellarättighetslagar vilka garanterar medborgarna t.ex.barnomsorg, socialbidrag på viss och lika nivå,bibliotek, m.m.?-- Planerar regeringen förslag om vissa naturliga,statliga monopol vad gäller t.ex. råvaror av storekonomisk betydelse för staten, kommunikationer,den högre utbildningen och övrig nationellinfrastruktur?-- Planerar regeringen att avskaffa landstingen ochdärmed förstatliga akut- och specialistvården?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 mars1992/93:464 av () tilljustitieministern om svensk medborgares rätt tillpass:Justitieministern har sagt att en översyn ocheventuell ändring av vår passlag icke är aktuell.Detta kan synas märkligt då den i gripnesvenske s.k. sexturisten flydde från rättegång medhjälp av ett nytt svenskt pass som svenskamyndigheter omgående gav honom.Vill justitieministern redogöra för skälen till att inteföreta en översyn av den lagstiftning och de reglersom tvingar en svensk ambassad och svenskamyndigheter att utfärda nytt pass även närmedborgaren i fråga blivit fråntagen sitt pass pågrund av misstanke om brottslig gärning?1992/93:465 av () tillkommunikationsministern om s.k. alkolås förfordon:I finns framtaget ett s.k. alkolås för fordon.Genom en andedräktsanalys kan man snabbtidentifiera eventuell förekomst av alkohol. Ikombination med en elektronisk styrning avstartmotorn finns ett system för automatiskkontroll av att alkoholpåverkade förare inteframför sina fordon.I vissa delstater i (bl.a. ) har maninfört möjligheten att genom domstolsbeslutuatrusta bilar med alkolås och på så vis tillåtapersoner med alkoholproblem att köra eget fordon.Trafiksäkerhetsverket har begärt att få inleda enförsöksverksamhet. Enligt amerikanskaerfarenheter kan positiva effekter uppnås såväl förtrafiksäkerheten som för individen.Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder föratt vi skall få en försöksverksamhet i vårt land?9 § Kammaren åtskildes kl. 12.50.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.