prot · GG0959 · 1993-02-10 00:00:00 — En väl fungerande infrastruktur medtelekommunikationer, post, service, transporter,energiförsörjning m.m. måste finnas för attsamhället skall fungera. Monopol, konkurrens,statligt och privat ägande, egen regi ochentreprenad är några nyckelord som förekommer idebatten.Många av de förändringar som diskuteras byggerhuvudsakligen på ideologisk övertygelse och till enmindre del på en genomtänkt analys av vilkakonsekvenser förändringarna leder till.Vid en genombläddring av den senaste årgången avtidningen får man en bild sombeskriver stora omvälvande förändringar. Inget avaffärsverken i vårt land tycks gå fritt frånpersonalnedskärningar, avknoppningar,bolagiseringar, nya arbetsorganisationer och nyaledningsformer. Bilden tyder inte på en tillfälligrationaliseringsövning utan på ett strukturbrott. Vigår från ett historiskt skede in i ett annat.Förändringarna slår hårdast på de orter ute i landetsom var regionala stödjepunkter och som i det nyakommunikationseffektivare blivit onödigamellanstationer.En gång var --en av knutpunkternaför de statliga verken. håller knuten på att lösasupp. har lokaliserat sitt regionkontor tillKarlstad, vilket även gjort. Vägverkethar valt att förlägga sitt regionkontor tillHärnösand och . ochTrafiksäkerhetsverket har slagits samman. Dettabetyder att 500 arbetsplatser försvinner frånDalarna. Tar man med ytterligareregionaliseringseffekter inom ,bankväsendet m.fl. försvinner ytterligare någothundratal arbetsplatser från Dalarna.Herr talman! Inom industri- ochsmåföretagarsektorn är läget lika prekärt, om intevärre. Räntorna hos bankerna är fortfarande höga.Värdena för företagens och bankernas fastigheterhar i bokslut fallit så mycket att boksluten förmånga visar negativa resultat. Man kanske kundetillämpa någon form av nedskrivningsnyckel så attinte banker och kreditinstitut drabbas fullt ut.Genom en sådan syn skulle man också kunnadämpa behovet av insatser från Bankakuten tillbankerna.Bankerna borde i stället tvingas att träffauppgörelser som innebär att de får sina lån betaldautifrån avkastningen på möjlig produktion iföretagen. Det får inte vara så att ett högt räntelägeskall tvinga företagen till konkurs.Inom industrin och i småföretagarkollektivet finnsofta produktionsteknik som är avancerad. Dessakan leverera produkter till låga kostnader bara defår hjälp med investeringar i verktyg och maskinersom ger produktionsfördelar från såväl lönsamhets-som miljöaspekter.Här har Arbetslivsfonden alltjämt en roll. Den kanhjälpa till att lösa konkurrensproblem mellanlåglöneländer och vår arbetsmiljöanpassadeproduktion. försvinner den tyvärr. Det kommernaturligtvis att ge ytterligare ökad arbetslöshet.Som exempel kan nämnas ett litet företag i mist en order på grund av för höga verktygs-och maskinkostnader. Ordern gick till ett företag iöst med mycket dålig arbetsmiljö.Det finns ytterligare saker att peka på som gör attföretagen inte är villiga att medverka till ökadsysselsättning. Riskkapitalbolagen blev inte vadföretagarna hoppades på. Räntor på är inteovanliga. Man undrar vart riskvilligheten togvägen.Kreditgarantier är en annan viktig faktor för mångaföretag, kanske framför allt de små företagen. Detfinns en stor utvecklingspotential mot bl.a.Östeuropa. Regeringen måste ta rejäla initiativ tillatt ge de små företagen, och även i vissa fall de storaföretagen, tillgång till en politik som innehållerräntesänkningar, riskkapital som är verkligariskkapital och ett kreditgarantisystem som ävenger de små företagen möjligheter att utveckla ettaffärsutbyte.Herr talman! Jag har gott stöd från Dalarnasföretagare i detta, liksom i att det nu är hög tid attge stimulans i form av särskildasysselsättningsåtgärder. Det som jag nu nämntskulle starkt medverka till en ökad sysselsättning.I är arbetslösheten nu uppe i medVansbro kommun i topp och Rättvikpå . Det betyder att 13 043 är arbetslösa iDalarna i dag.På byggsidan skulle ett ROT-program komma helalandet till del. Jag kan nämna ett exempel. ISmedjebacken finns ett ombyggnadsobjekt påbostadssidan på ca 180 lägenheter för ca 60miljoner. Men banker och bolåneinstituten släpperinte till några lån, trots att kommunbeslutat om borgen. Här tycker jag attden borgerliga regeringen aktivt, genom sin fördapolitik, hjälpt till att misstänkliggöra kommuneroch allmännytta så att de uppfattas som mindrekreditvärdiga.Regeringen vill bl.a. ha kvar det kommunalaskattestoppet. Om man upphäver det, ökarnaturligtvis kreditvärdigheten när kommunernasjälva kan bestämma om sin framtid.Kommunerna bör också stimuleras att bygga omskolor. Det finns i varje kommun ett antalskolobjekt som kan sättas i gång bara man ordnaren ROT-finansiering med låg ränta.Det finns också ett antal vägobjekt. Riksväg 60förbi och samt brobyggenefter är t.ex. färdigprojekterade.På järnvägsområdet kan man se till att ytterligarerusta upp järnvägen ----så att Bergslagspendeln blir av.Det är viktigt att sysselsättningen åter blirledmotivet i vårt land. Genom att sätta folk i arbetefår vi också skatteintäkter som ger kommuner ochlandsting större möjligheter att hålla en högservicenivå, vilket stimulerar kvinnornasarbetsmarknad. Då kan man använda de passivakontantstöden på ett mycket bättre sätt.I detta anförande instämde ().Anf. 65 ():Herr talman! är fortfarande ett avlandets mest industrialiserade län. Stålindustri,metallbearbetande industri, maskin- ochelektroteknisk industri dominerar. Dessaindustrigrenar har alltsedan mitten av 1970-taletarbetat i en hård internationell konkurrens. Mångaindustrier har tvingats till kraftiga neddragningareller helt lagts ned, vilket drabbat mångabruksorter som dominerats av en eller ett fåtalindustrier.Den långvariga lågkonjunkturen slår hårt motindustrisysselsättningen i länet. Varslen ochuppsägningarna har varit många och omfattande.Arbetslösheten är hög i länet. Särskilt ungdomarhar drabbats mycket hårt, men länsarbetsnämndenoch arbetsförmedlingarna har lyckats väl med attfinna ungdomspraktikplatser. För närvarandesysselsätts ca 2 300 ungdomar på detta sätt. Antaletpersoner i arbetsmarknadsutbildning och iberedskapsarbeten är också högt. Trots dessainsatser är den öppna arbetslösheten över 9 500.Det är nödvändigt med bättre kommunikationer iBergslagen och i . Påjärnvägsområdet har en hel del hänt under senareår. Ombyggnaden och moderniseringen avBergslagspendeln är i stort sett klar. Den är mycketvärdefull för många orter i Bergslagen.Bygggandet av är i gång. När projektetså småningom är helt klart kommer sträckanStockholm----att trafikeras medhöghastighetståg, vilket mycket påtagligt kommeratt förkorta restiden.Det är också mycket betydelsefullt för en region attha ett väl fungerande vägnät. De senaste årensmedelstilldelning har ej medgivit att angelägnaprojekt kunnat genomföras i den takt som varitnödvändig för regionens utveckling. Fleravägprojekt är mycket angelägna att genomföra. Jagnöjer mig med att nämna två stycken.E 18 rustas upp i , och Värmlandslän, men det återstår mycket innan E 18 får en jämnoch hög standard. Det är viktigt att rusta uppvägsträckan --i län.Om detta projekt snabbt kan komma i gång,kommer många viktiga arbetstillfällen att skapas.En annan väg som jag särskilt vill omnämna är Rätalinjen, en vägsträckning ------Sala--. Räta linjenär den naturliga förbindelsen mellanNorrlandskusten och södra--sydöstra anknytningen till E 4 och E 22 i Norrköping.Vissa vägsträckor längs Räta linjen har enacceptabel standard, men för att Räta linjen skallfungera helt tillfredsställande som transportledkrävs att förbättringar och ombyggnader snabbtkan genomföras på vissa vägavsnitt. Upprustningenkan ofta ske i anslutning till befintlig vägsträckningoch med måttliga investeringar. Terrängen ärmycket lättforcerad och flack, ochupprustningskostnaden kommer att ligga långtunder övriga diskuterade investeringsalternativ inord-sydlig riktning. Bergslagsdiagonalen, somnämnts tidigare här , är ett mycket dyrarealternativ.Den högre utbildningen är viktig för ett län.Högskolan /är gemensam förtvå län. Vi i anser att högskolanEskilstuna/ej fått den utbildningsvolymsom behövs. Många västmanländska ungdomarmåste välja en högre utbildning på annat håll.Kontakterna med hemlänet tunnas ut.Ungdomarna bygger upp kontakter på den nyastudieorten och stannar kvar där efter färdigastudier.Vi behöver våra högutbildade ungdomar i länet.Därför har jag vid upprepade tillfällen motioneratom ökade satsningar på högskolanEskilstuna/. För del måsteden högre utbildningen både breddas ochfördjupas. De västmanländska ungdomarna måstefå tillgång till ett ökat antal högre utbildningar ihemlänet.Fördjupningen bör i första hand ske inom dentekniska sektorn. Länet är ju starkt industrialiserat.Fullständig civilingenjörsutbildning bör förläggastill . kan de två första årenläsas i , men därefter måste de studerandefortsätta vid Tekniska högskolan.När det gäller byggsysselsättningen är läget mycketallvarligt i . avbyggnadsarbetarna saknar sysselsättning. Detgäller för stat, landsting och kommun atttidigarelägga olika byggprojekt och ökareparations- och underhållsarbeten för att undvikaden kraftiga utslagning av byggkompetens somannars kommer att ske i länet.Herr talman! Länsborna är starkt medvetna omlänets problem. Det arbetas intensivt på olikanivåer för en positiv utveckling av länet. Jag sergoda möjligheter till att komma till rätta med länetsproblem. Men det är nödvändigt med insatser frånregering och riksdag. Satsningar på högskolan,satsningar på kommunikationer, satsningar påtjänstesektorn, satsningar på högteknologiskaindustrier och satsningar inom byggsektorn kan geVästmanlands län en långsiktigt positiv utveckling.Anf. 66 ():Herr talman! I en gemensam Plattform Norr frånKristdemokraterna i de fyra nordligaste länen,, , ochVästernorrland, talas om ''Väl utbyggdakommunikationer -- Nyckeln till Norrlandsframtid''.De långa avstånden inom och ut till destora marknaderna utgör ett allvarligt handikappför hela regionen. Väl uppbyggdakommunikationer är därför, tillsammans medutbildning, de viktigaste regionalpolitiska frågornaför Norrlandslänen.I ett EG-perspektiv är kommunikationerna ännuviktigare, eftersom rörlighet, handel och mänskligakontakter underlättas ytterligare. Infrastrukturensbetydelse kommer att öka alltmer. Det svenskatransportsystemet måste därför utvecklas så att detbidrar till regional balans. Men förutom ökadesatsningar på vägar och järnvägar krävs också storainvesteringar i telekommunikationer, för attförutsättningarna skall förbättras för eftersattaregioner.Under de senaste åren harinfrastruktursatsningarna ökat kraftigt. Det är bådenödvändigt och glädjande. 90-talet kommer att bliinfrastruktursatsningarnas årtionde i , omde planer som finns kan fullföljas.Herr talman! Både de direkta och indirektasysselsättningseffekterna avinfrastrukturinvesteringar är viktiga, inte minst ilågkonjunktur. Ett exempel på det är de extramedel som i olika vägpaket beslutats under 1991och 1992. För de sex nordligaste länen handlar detom drygt 4 miljarder. Genom att de är fördelade påett stort antal projekt över de olika länen har deockså kommit att betyda ett värdefullt tillskott avsysselsättningstillfällen i dessa län. Enbart i RegionMitt är 115 vägprojekt i gång för ca 2,2miljarder, och det ger drygt 2 000 arbetstillfällen.Till detta kommer extra medel till järnvägar församma tidsperiod i de nordligaste länen på drygt1,. Av de sammanlagt 18 145miljoner som beslutats för vägar och järnvägarunder 1991 och 1992 har gått tillNorrlandslänen plus län.Men, herr talman, det behövs fortsatta kraftfullasatsningar i Norrlandslänen. Ett av de mestangelägna projekten att nu gå vidare med är ensatsning på . En förprojektering avBotniabanan och behöver snarastkomma till stånd. handlar om enförlängning av Ostkustbanan från tillUmeå/men är också planerad för framtidaförlängning norrut.Banverkets kalkyler för visar attpersontrafiken ger mycket storasamhällsekonomiska vinster. Ja, enbartpersontrafikvinsterna ger samhällsekonomisklönsamhet för projektet. Men också godstrafikenger betydelsefulla vinster.När det gäller de större vägarna är, förutom defortsatta satsningarna på , inlandsvägen riksväg45 viktig. Den bör bli klassad som ochupprustas som en inlandspulsåder.De signaler som ges från riksdag och regering närdet gäller satsningar i norr är viktiga också inför denkommande folkomröstningen om inträdei EG. Fortsatta, kraftfulla infrastruktursatsningar inorr, däribland på , är positiva signalerockså till dem som är tveksamma inför EG. Visatsar för att skapa goda förutsättningar förnäringsliv och enskilda också efter ett EG-inträde.Nettoexportvärdet per anställd i norra ärhögre än riksgenomsnittet. De förädlings- ochexportvärden som den norra landsdelen svarar förär av stor betydelse för hela landets ekonomi. Menför att ha kvar denna betydelse är en godinfrastruktur nödvändig. Där kommer projektetBotniabanan in. Det är av betydelse inte bara förNorrlandslänens ekonomi utan för landets samladeekonomi.Herr talman! I ett framtidsperspektiv är detbetydelsefullt att landet ses som ett samverkandesystem. Både storstadsregioner och övriga regioneri landet behöver ges möjlighet att fungera på etttillfredsställande sätt och så kunna uppfylla sinaviktiga roller i detta system. En viktig förutsättningför god funktion är effektiva transportsystem ocksåför Norrlandsregionen.Anf. 67 ():Herr talman! Den långa och djupa lågkonjunktur viupplever nu har många aspekter. Jag vill för min delstanna inför problemen sådana de upplevs iJämtlands län.Det karakteristiska för är att vi undertidigare lågkonjunkturer aldrig har drabbats så hårtsysselsättningsmässigt som . Vi har fått enkänsligare näringsstruktur under det senastedecenniet. Jordbruket har relativt sett gått tillbaka.Till detta har i hög grad 80-talets jordbrukspolitikbidragit. Vi har fått ett ökat inslag av tillverknings-och serviceföretag, som känner avkonjunkturväxlingarna , för att intesäga brutalt.Mest anmärkningsvärt är nog ändå det som händerinom skogsbruket i inland. Massa- ochpappersindustrin vid kusten har stora problem,men för en jämtlänning, som följer spelet utifrån,verkar det som om man kortsiktigt vältrar överproblemen på inlandets skogsbruk. Köpen avmassaved från inlandet har begränsats. Importenav virkesråvara ökar, och dessutom har ett nyttprissystem införts. Det gamla systemet medutjämning av transportkostnaderna har avskaffats,något som ytterligare drabbar inlandets skogsbruk.Tidigare talade man om 0-zoner, dvs. regioner iinlandet där allt lönsamt skogsbruk var uteslutet.Nu är vi där igen, och dessutom mer påtagligt ännågonsin tidigare.Det finns ett antal sågverk i inlandet, vanligen smålokala företag, som tar hand om en vissråvarukvantitet. Hälften av den råvaran äremellertid flis, som måste avsättas vid kustensmassaindustrier för att sågverksdriften över huvudtaget skall vara möjlig. Som en följd av dennautveckling har arbetslösheten i ökatoch är nu över riksgenomsnittet.Detta är den aktuella situationen. Långsiktigt kande nya problem som landets skogsbruk möter ledatill allvarlig skada och en förändrad regional balans.Skogsbruket spelar nämligen en så avgörande rollför det norrländska inlandet att den nyaavsättningssituationen hämmar utvecklingen i storti dessa skogsbygder.Vad kan man då göra för att hjälpa upp situationen?Regeringen har gjort en del. Sänktaarbetsgivaravgifter har stor betydelse. Jag har självväckt motioner om åtgärder som t.ex. skullemedverka till sänkta transportkostnader förskogsråvara. Det finns mer att göra på det området.De bygder som främst drabbas av skogsbrukets nyasituation kan kompenseras t.ex. genom del ivinsterna från vattenkraftverken, som till stor delligger i inland. Detta är ett gammaltcenterkrav som verkar få brett stöd, dvs. ett öreper producerad kilowattimme till kommuner ochlän där el produeras. Om detta har jag också väcktmotioner . väntar vi på ett regeringsförslag.Skogsråvara som inte behövs för sågverken ochmassaindustrin borde i ökad utsträckning kunnaanvändas som bränsle och för produktion avmetanol. Det har talats så mycket och så länge omdetta att det nu snart måste hända något. Flis sommassaindustrin inte vill ha borde kunna användassom bränsle i kraftvärmeverk. Ett sådant projektutreds ju i Jämtland.Herr talman! Som bekant upplever vi förnärvarande en finans- och bankkris. När jag ser hurkrisen har slagit i blir jag bestört. Vadvar det som startade den spekulationsvåg som leddetill de enorma bankförlusterna? Ja, inte var detutvecklingen i ! I stället var detkoncentrationen av investeringarna i byggnaderoch anläggningar till vissa storstadsregioner -- somom vi härifrån skulle administrera hela ! Deosannolika fastighetspriserna iStockholmsregionen, som var en följd avkoncentrationen, spred sig ut över landet -- även tilloss i län.Konsekvensen har blivit att företagare ochprivatpersoner i har lika svårt somandra att få låna pengar av bankerna, trots att detegentligen inte är deras region och näringsliv somhar förorsakat finans- och bankkrisen.Vad säger oss detta? Jo, när man som denförutvarande regeringen gjorde ,under en exceptionell högkonjunktur, struntartotalt i den regionala balansen, skapar man ettsårbart samhälle. Det straffar sig att glömma denregionala balansen. Den nuvarandearbetsmarknadsministern gör det inte. utlokaliserat ERU, dvs. expertgruppen förforskning om regional utveckling till . Vitar det som en aktiv viljeyttring.Herr talman! Den regionala utvecklingen behöverstödjas av forskning på bred front eftersom den harså stor betydelse för samhällets utveckling.Anf. 68 ():Herr talman! Till de tyngsta frågorna hör dearbetsmarknadspolitiska frågorna. skiljer siginte regionerna lika mycket från varandra som degjorde tidigare. De flesta regioner har problem.Våra problem i är dock av äldredatum. Vårt största handikapp är att man i vårregion -- jag talar främst om -- intehar hunnit hämta sig efter de storaindustrirationaliseringarna inom gruv-, stål- ochverkstadsindustrin innan denna djupa nedgångkom. Läget var för redan iingångsläget prekärt. Nedläggningarna har redangenomförts, och utflyttningarna av både industrioch människor har genomförts. Jag återkommer del av dessa problem.Jag vill hänvisa till anförande.Han tog upp en stor del av de problem somfinns i . Jag instämmer helt i hansuppfattning. Jag vill särskilt poängtera vikten av ser över Räta linjen. Det är den väg sommycket snabbt kan rustas upp, och kostnaderna ärringa jämfört med andra alternativ. Riksväg 68ingår som en central del i det vägsystem somförenar regionens industrigrupper med iöster och och i väster. Riksväg 68är därigenom en mycket viktig sammanhållandeinterregional väg. Den har mycket stor betydelseför närings- och samhällsliv, för kultur och för enalltmer ökande turism. Vi hälsar med tillförsikt attturistmomsen skall sänkas.Den här vägen gör mer än någon annan väg,verkligt eller tänkt, skäl för namnetBergslagsdiagonalen. Det är därför vi anser att detär den linjen man i första hand skall rusta upp.Ett allmängiltigt problem -- som direkt berörarbetsmarknadsministerns område -- är de reglersom får mycket inte bara negativa utan direktskadliga effekter i dagens läge med denarbetsmarknadssituation som vi nu har. Jag har hört flera talare klaga på stela regelsystem.I våras ställde jag en interpellation tillarbetsmarknadsminister ochpåtalade ett par av de skadliga regleringarna.Tyvärr har inget gjorts för att underlätta den svårasituation som framför allt kvinnor hamnar i alltoftare. De arbetar oftast inom tjänstesektorer därdet inrättats massor av deltidstjänster. Här kännerjag en djup besvikelse. Det borde vara ganskaenkelt att temporärt ändra reglerna så att man fårfyllnadsstämpla utan att det kostar mera.Jag skall ge ett exempel.En kvinna som har studerat juridik får en plats påen advokatbyrå. Dels klarar hon jobbet bra, delstrivs hon bra och känner att hon får möjlighet attutvecklas i sitt yrke. Men så behöver företaget göraindragningar. Först sänks anställningensomfattning till . Hon får då fyllnadsstämpla etttag. Men så går den relativt korta tidsfristen ut, ochdet diskuteras en sänkning till en 60-procentiganställning. Men okey -- man försöker med 75 %ett tag till. Men osäkert är det. Vad som händer äratt hon kan inte stanna i det här arbetet. Hon trivsbra, och det är det som hon har utbildat sig för. Honklarar sig inte ekonomiskt -- inte ens om honförsöker bibehålla den 75-procentiga anställningen.Men hon klarar sig om hon då i stället tar emot enuppsägning. Då får hon stämpla fullt . Enannan kvinna anställs i stället. Det blir dyrt förfirman som skall skola in en ny medarbetare.Dessutom blir det för , eftersom inteheller den nya medarbetaren kan leva på 60--75 %anställning.Herr talman! Det här är ett av många exempel somjag har kommit i kontakt med. Det visar tydligt hurett alltför stelt regelsystem kan stjälpa i stället förhjälpa. Jag är medveten om att skärpningeninfördes, eftersom systemet här, som så mångagånger annars, hade missbrukats. Det behövde skeen åtstramning. Jag hoppas attarbetsmarknadsminister lyssnar ellerläser protokollet och att han i ett läge som är såradikalt annorlunda ändå försöker att temporärtändra förhållandena. Det går att kontrollera medhjälp av intyg från arbetsgivare ellerarbetsförmedling.Jag vill återkomma till de speciella problem som viupplever i . Som jag tidigarenämnt har vi inte bara nytillkomna problem iVästmanland. Den stora, tunga, ensidigaindustristrukturen har slagits sönder. I stället harman försökt satsa på småetableringar bl.a. inomviss tjänstesektor. Det blev en viss hjälp närHallstahammar äntligen placerades inomstödområdet.För att vi skall kunna skapa ytterligarearbetsplatser och för att medelstora företag skallkunna utvecklas är det nödvändigt att vi t.ex.med förtur får det moderna AXE-växelsystemet.Jag vet att detta finns med i planerna. Jag vill barapoängtera hur viktigt det är att frågan inte skjutsupp utan att utbyggnaden kommer . Det skullenämligen vara av största betydelse förföretagsetableringar. De flesta nya företag ärmycket små och brottas med tunga kostnader iinitialskedet innan de kommer i gång.En annan för oss mycket viktig fråga gällerlokaliseringen av den framtidaskogsmästarutbildningen. Den framtida skogligautbildningen har varit föremål för utredningar, ochförändringar har föreslagits. Man reser krav påförändringar i det förslag som antogs 1992. Jag ärmedveten om att den högre skogliga utbildningeninte kommer att ha en sådan dimension att den kansplittras på för många orter. Men jag menar attsödra har en naturlig traditionellförankring i skogsbruk och skoglig utbildning. Detgenererar många arbeten i det så hårt drabbadeBergslagen.Anf. 69 () replik:Herr talman! Min replik skall bli mycket kortfattad.Jag vill bara säga till att det tillarbetsutskottet under den allmänna motionstidenhar kommit ett stort antal motioner som rör 150-dagarsregeln, dvs. deltidsarbetslöshetsregeln.Även socialdemokraterna -- densocialdemokratiska gruppen -- har skrivit enmotion om att man skall upphäva denna regel. Detkrävs inget riksdagsbeslut för att justera detta, utandet räcker med ett regeringsställningstagande. Jaghoppas att partikamrater iarbetsmarknadsutskottet lyssnar på BirgitHenriksson och att vi ganska snabbt skall kunnakomma fram till en överenskommelse.Det är precis som det beskrivs -- denna regel somvar bra i en högkonjunktur har fått motsatt verkani en lågkonjunktur. Man kan säga att den har blivitkontraproduktiv. Därför är det viktigt att manändrar på denna regel så fort som möjligt.Anf. 70 ()replik:Herr talman! Jag tackar för den upplysningen. Jaghar själv drivit dessa frågor . Somjag sade i mitt anförande hör nämligenVästmanland till de län som mycket länge har varitdrabbade. För oss har det inte varit fråga om enplötslig konjunkturförändring, så som har varitfallit i stora delar av . Vi har tidigt haft storaföretagsnedläggningar. Gruv-, stål- ochverkstadsindustri har lagts ner. Många av vårajärnbruk är också borta.