prot · GH096 · 1993-10-13 00:00:00 — Men kronan ärvarken undervärderad eller övervärderad. Denärvärderad av marknaden -- just till den kurs somden har i dag.Naturligtvis kan varje människa, således även enfinansminister,tyckaatt kronan är undervärderad.Men det bryr sig inte marknaden om. Vadmarknaden bryr sig om är vårt jättestorabudgetunderskott och vår enorma statsskuld, attInternationella valutafonden sagt att besparingarnai statsbudgeten bör uppgå till minst 20 miljarderkronor och inte l0 miljarder kronor, som ärregeringens linje.Nu hävdar en del ekonomer att vi inte lever övervåra tillgångar. Och det är klart att vi inte gör närvi har en arbetslöshet på över en halv miljonmänniskor. Men det allvarliga är att vi har gjort det.Därför har vi en stor statsskuld, som inte motsvarasav en lika stor ökning på tillgångssidan.Jag har ett förslag till besparing: Dra inflerbarnstillägget! Tillägget kostar l,3 miljarderkronor , men det finns ingen anledning att ha kvar detta tillägg. Det kom till l982, närnativiteten var låg, och kostade då blott l25miljoner kronor.I dag erhåller en fembarnsfamilj perår skattefritt i barnbidrag, vilket motsvarar eninkomst på l44 vid en marginalskatt om50 %.Under senare år har så många barn fötts att vi harett reproduktionstal på 2,1, vilket krävs för attuppnå en befolkning.Kostnadsmässigt finns ingen anledning att ökabarnbidraget när barnantalet ökar, eftersom dengenomsnittliga kostnaden per barn blir lägre närbarnantalet ökar.I dag -- det vet också herr talmannen -- fyllerfinansministern och firas på annat håll. Självbörjade jag mina studier i nationalekonomi för 50år sedan. Så även för mig är det en högtidsdag, trotsatt ingen i regeringen, efter alla dessa mina år avstudier i nationalekonomi, lyssnar på vad jag säger,inte ens när jag föreslogatt den svenska kronan borde flyta.Men när, herr talman, i mänsklighetens historia fickförnuftet råda över prestigen? -- , varför jaghärmed slutar mitt utmätta 6-minutersanförande.Anf. 87 (nyd)replik:Herr talman! Låt mig i denna till bristningsgränsenfyllda kammare uttala att det var ett nöje att lyssnatill . Jag tycker att hans anförandeborde ha kommit först i dagens debatt, inte sist. Dåhade vi vunnit mycket av spänst och fräschör i vårdiskussion i dag.Jag tycker med anledning av de båda jubileerna,inom nationalekonominsområde och 50-åriga levnadslängd, attHugo Hegeland skulle ge sitt anförande till henneatt läsa. Jag är övertygad om att jag kommer att få det fantastiska tillmälet''en av uslaste politiker'' medkommentaren ''det är tur att han inte har någotinflytande på politiken''. Men det får andra stå för.Mitt omdöme är i stället att är encharmant och begåvad politiker, mycket intressantatt höra.Anf. 88 () replik:Herr talman! var ledsen för att manfrån regeringshåll inte lyssnar på honom. Jagförstår att det är en tröst som inte är särskilt mycketvärd, men : Jag lyssnar!Jag hoppas att resan till var lärorik, meninte behövde åka till ochlyssna på orakel för att få reda på attbudgetunderskott är livsfarliga. Det har bl.a. jagpåpekat. Jag förstår att inte bryr sigom det, men även min företrädare -- om jag fårskryta litet grand -- , somrepresenterade , har påpekatdet. Det har säkerligen också hört.Gunnar Sträng såg till att han, om han skulle betalaut , hade inkomster motsvarande . Omden nuvarande finansministern, som säger attGunnar Sträng tillhör de överskattadefinansministrarna, skall betala ut , tar hon in 60öre. springer hon ut och lånar någonstans.Det är skillnad på finansministrar ochfinansministrar.Anf. 89 () replik:Herr talman! Om jag hade vetat att ArneKjörnsberg hade svaret på hur budgetunderskottetskall nedbringas till noll, hade jag inte rest tillGrekland. Men reste vi inte till enbartför det. Dessutom är det inte lika roligt att fråganågon som är så öppenhjärtig som ArneKjörnsberg som att fråga oraklet där nere, alltidinsvept i dimmor. Sierskan kallades för övrigtPythia.Det är mycket riktigt att sade atthan ville ha budgetbalans, vilket han kritiseradesför av ekonomerna. Jag sade också att ekonomernahar gjort ett misstag, så om detta är vi helt eniga.Jag var rädd för att plötsligt skulleha ställt sig upp och instämt helt i mitt anförande --då hade jag väl åkt ut ur partiet.Jag får också tacka för det som , trots att jag inte uppfattade någonting.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag vill bara deklarera att jag inteinstämmer helt i anförande.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag tackar för dessa tröstens ord.MiljöpolitikAnf. 92 ():Herr talman! I undersökning efter undersökninghar det belagts att miljön är bland de frågor sommänniskor tycker är allra viktigast i . Ochden insikten är glädjande, eftersom vi står påranden av en global katastrof, en katastrof som vikan undvika bara genom att handla -- , i Sverigeoch i andra länder. Och vi i har traditioneratt värna.För inte så länge sedan räknades nationen Sverigesom ett av föregångsländerna på miljöområdet.Enligt World Watch Institutes senaste årsrapportintar vi emellertid inte längre denna tätposition. Ärinte det konstigt, herr miljöminister?Efter valet fick vi ju en regering där sadesig vara det nya . Det skulle skapastrendbrott och systemskifte i miljöpolitiken, ochförorenarens betalningsansvar tas på allvar. Livetsverkliga kretslopp skulle genomföras.En regering med ett som sade sig varanaturens största vän, de gröna värdenas försvarare.Nu skulle både långbensgroda och vitryggighackspett få sitt berättigade värn.En regering med ett nytt parti, kds, som varobesudlat av tidigare ställningstaganden och därförförsökte tävla med om vem som egentligenvar mest miljöparti.En regering med Moderata samlingspartiet, sominte lät som ett miljöparti precis men ändå krävdehöjd koldioxidskatt till per kilo koldioxid.Herr talman! Denna konstellation borde väl varaden yttersta garanten för att bibehålla -- ja, t.o.m.stärka -- miljöposition i världen. Men hurhar det blivit? Vad har sedan hänt?Hur kommer det sig att denna enligt egen utsagomest kompetenta regering, med så högaambitioner, har flyttat från tätpositionen iden internationella rangordningen när det gällermiljöteknikutveckling?Centerns systemskifte blev ett namnskifte, frånomställningsplaner till kretslopp. Och kretsloppet isig reducerades till insamlingsmål för plåtburkaroch producentansvar för förpackningar och papper.Jordbrukets kretslopp blev det inte mycket av. Nyasubventioner och allt större kostnader förstatskassan, som omställningen till ettmera miljöanpassat jordbruk har motarbetats.Borttagna avgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel medför allt mindrekostnadsansvar för miljön inom jordbrukssektorn.Av gröna linje ser vi ingenting. Ni harmedverkat i förändringen av jordbrukspolitiken,och ni har också medverkat till avregleringen avskogsbruket. Ni har svikit era ideal. Propositionenom den biologiska mångfalden, som vi möjligen fårpresenterad här sedan, har vi väntat på . Den borde vara flaggskepp.Men jag förstår att oenigheten har varit stor.Mitt i allt det här står kds och vill så väl. Men islutändan röstar ni ändå för alla dessa dåliga ellerundermåliga miljöförslag. Sänkningen avdieselskatten med är ett sådant exempel.Skatten för diesel miljöklass 1 hamnade t.o.m.under EG:s miniminivå.Kds talar med kluven tunga. ,politikens moraliska anseende stärks inte precisgenom sådana som er här i . Det gällerbåde på miljöområdet och också t.ex. påsjukvårdens område.Herr talman! Regeringens vinnare i miljöpolitikenär . Visserligen kunde inteModeraterna hålla löftet om en höjning avkoldioxidskatten utan sänkte den i stället, tvärtommot vallöftet. Men i övrigt har lyckatsfå samtliga andra regeringspartier att backa frånsina ambitioner, och jag tycker att det är duktigtgjort.Herr talman! Vad behöver nu mitt ilågkonjunkturen är en offensiv satsning påmiljövård, en utveckling av lagstiftningen och deekonomiska styrmedlen. Trots att samtligaregeringspartier i valrörelsen sade det här och fördefram det som sina vallöften -- och den ambitionenupprepades i de första regeringsdeklarationerna --har nästan ingenting hänt.Till skillnad från regeringen är vi beredda attutveckla de ekonomiska styrmedlen. Vi har lagtfram förslag om det i , men majoritetenhar röstat emot. Vi kommer att fortsätta att drivade här frågorna, med en kombination avlagstiftning, ekonomiska styrmedel, informationoch forskning samt frivilliga överenskommelser.Jag undrar vad regeringen egentligen vill med sinmiljöpolitik. För mig är miljöfrågorna inte bara ettpartitaktiskt käbbel, därför att de handlar om våregen livsmiljö och framtidens livskvalitet. Härkrävs samarbete över partigränserna och överblockgränsen på ett konstruktivt sätt. Det har alldeles för litet av i regeringen, och det ärkanske inte så konstigt, med fyra så disparataregeringspartier, där alltid drar detlängsta strået, trots att miljöministären, märke C,är fördubblad.Anf. 93 (nyd):Herr talman! Miljöpolitik är till väsentliga delarlångsiktig politik, där det gäller att komma till rättamed industrialismens och slit- och slängsamhälletsavigsidor på miljöområdet. Miljöproblemet ärockså ett globalt problem på många områden,vilket man ibland glömmer i den svenskamiljödebatten.Vi i Ny demokrati är för en långsiktig, målinriktadmiljöpolitik, där folket är med på noterna och därmiljöpolitiken går att genomföra i samklang medden ekonomiska verkligheten.Den globala miljöpolitikens mål skapas påkonferenser likt den i , där man kom fram tillAgenda 21. som dokument har ett brainnehåll i stort, men man kan fråga sig om dessakonferenser ger någon förbättrad miljö iförlängningen. Ser man på resultatet av de cirka 140miljökonferenser som hållits tidigare, är resultatetmagert.En del förespråkar lägre nivåer på kraven, så attalla kan efterleva kraven. Något bör göras så att detblir globalt resultat, det är alla med om. Hur manskall nå dit kan vi kanske diskutera.Det alla minns från var att ejgick med på vissa begränsningar avkoldioxidutsläppen, vilket egentligen är ärligt avdem att säga ifrån. Vår miljöminister kritiserade detta. Miljöministern talarmed kluven tunga, enligt min åsikt, för veckan föreRiokonferensen gav miljöminister i klartecken att startaupp. Det kraftverket släpper ut 1-5 miljoner årstonkoldioxid, vilket betyder att ökar sittkoldioxidutsläpp med upp till 10 %.I EG-perspektiv bör vi sträva efter att ha sammariktlinjer, så att vår konkurrenskraft ej försämraspå vår största marknad. Vi anser att genom att varamed och påverka med vår erfarenhet kan vi hjälpatill med att förbättra miljön inte bara i dagens EG-område utan också förbättra vår egen miljö. Vi vetju att kommer av vatten- ochluftföroreningar från andra länder till Sverige.Detta faktum för mig in på vårt krav att sätta tillresurser för att hjälpa staterna på andra sidanÖstersjön att komma till rätta med gamla misstag.I bör vi sätta upp långsiktiga miljömål, såatt företagen och forskarna får en realistisk chansatt åtgärda inför nya normer. Vi anser att man skallvara försiktig i användandet av miljöavgifter ochmiljöskatter, även om de ibland kan vara bra somstyrmedel, för utan tillväxt i företagen blir det svårtatt få resurser för miljöförbättrande åtgärder.Miljöavgifter som företeelse har egentligen formenav en handel med avlatsbrev, där man kan köpa sigfri från sin miljöförstöring. I alla fall får jag dentanken när säger att det kommerin cirka 15 miljarder i form av miljöavgifter ochmiljöskatter och går ut 2,5 miljarder tillbaka tillmiljöåtgärder.Så över till problemet med . Vi anseratt man bör sätta i gång att bygga den.Nu är det billigt att bygga, och den svenskaexporten och turistnäringen behöver bron så fortsom möjligt.Här är det som är proppen, av miljöskäl.Vi anser inte att politiker skall lägga sig i hur bronskall byggas, men bland alla de cirka 20 alternativenfinns ett förslag av konsortiet som heter C10S somså gott som eliminerar frågan om brist påsaltvatteninflöde m.m.Det är förvisso något dyrare. Men med tanke påden försening handlande åstadkommeroch de kostnader den för med sig är det tveksamtom det är försvarbart att vänta.Om Socialdemokraterna hade varit litet mermiljömedvetna i uppgörelsen med danskarna hadede inte gått med på en sänktunnel, eftersom ensådan kräver en hel del muddring medmarinekologiska nackdelar som följd. Det hadevarit bättre med en borrad tunnel. Om man valt ensådan hade också svenska företag kunnat vara medoch lägga anbud på att bygga tunneln. är detbara danskarna som har möjlighet att bygga den.Det är en annan bieffekt av det hela.Det sägs i debatten att bilavgaserna är ett stortmiljöproblem. I har vi 8,7 bilar perkvadratkilometer. Med anledning avtrafikutskottets resa till väljer jag attjämföra med förhållandena i . Där harman 110,9 bilar per kvadratkilometer.Jag frågade en förbundsrepresentant, , hur man ser på problemet. Han svarade inte ser det som något större problem,eftersom av bilarna redan nu har katalysator.Ca 40 % av våra bilar har katalysator.Med detta inlägg vill jag inte säga att bilavgasernainte är ett problem, men det bör tonas ned tillrealistiska proportioner. Det gäller att föra enlångsiktig politik, där man tar fram idéer om hurman skall lösa problemen i stället för att bara prataom dem.Anf. 94 ():Herr talman! Regeringsdeklarationer är oftaintressanta dokument. De är kanske inteintressanta så mycket för sina litterära kvaliteter --de utgör inte direkt några finstämda exempel pånutida svensk prosa -- men de brukar åtminstonevara omsorgsfullt utformade. Någon har tänktefter, och man har förmodligen pratat medvarandra och haft förhandlingar om formuleringar.Det är ofta intressant att titta i gamlaregeringsförklaringar och se hur det blev. Jag skallinte göra det . Jag skall titta i den senaste ochkonstatera vad regeringen har för uppfattning omhur man skall gå framåt.Det nämns att skall vara pådrivande i detinternationella miljövårdsarbetet. Det är ju alldelesutmärkt. Frågan är hur vi skall bli tillräckligtpådrivande i detta arbete. I deklarationen sägsinget särskilt om vilka verktyg vi skall använda,annat än att beslut ochklimatkonventionen följs upp.Riokonferensens beslut innehåller ju väldigtmycket. Det är naturligtvis nödvändigt med enrangordning. Vi kan inte av regeringsdeklarationensluta oss till regeringens uppfattning om vilkauppgifter vi bör ta oss an först och med störstenergi.Är det möjligt att regeringen kommer med förslagom någon form av internationell miljöskatt? Dethade varit intressant att få veta.Det nämns också i regeringsdeklarationen attmiljöskulden inte får öka. Det är oklart omregeringen därmed menar vår egen miljöskuld,eller om det är jordens totala miljöskuld som intefår öka. Det är naturligtvis det senare, även om inteheller vår egen miljöskuld skall öka.I morse kunde vi höra på radion att mätningar avozonlagrets tjocklek över åter har visatatt det finns stora svårigheter. Uppgifter från NyaZeeland antyder att situationen är värre ännågonsin.Det är en situation som vi vet kommer att bli värreän . Situationen kommer alltid attförefalla värre än vad den är . I dettafall är läget alltså utomordentligt allvarligt.De internationella överenskommelser som viträffat räcker uppenbarligen inte. Vad gör visjälva? Vilka möjligheter att styra utsläppen frånexempelvis verksamhet med skrotning avkylanläggningar har vi utnyttjat?Jag tror att det finns oerhört mycket att göra, ochdet måste göras snabbt. Det kommer att finnas enmycket god marknad för framtida teknik på dettaområde. I skaffar sig en stor del av hushållenkylskåp som kommer att börja skrotas.Tala om marknad när en befolkning på 1,4miljarder skall skrota sina kylskåp!Det nämns i regeringsdeklarationen att ländernakring har ett gemensamt ansvar förvattenmiljön. I morse kunde vi höra på radionockså om radioaktiva utsläpp i vattnet från degamla sovjetiska kärnkraftverken. Jag tror attsvensk teknik skulle kunna hjälpa till på ett merkonkret sätt än hittills.Skogspolitiken i är intressant för oss.Också på det området skall svensk verksamhet gåin. Frågan är på vilket sätt det skall göras. Kommervi att göra om våra egna misstag när vi hjälperbalterna och minska den biologiska mångfalden ideras skogar? Vad man än kan säga om de baltiskastaternas miljöpolitik, så inte har de exploateratsina skogar i sådan grad att det har hotat denbiologiska mångfalden. Den verkar tvärtom varastörre där än på motsvarande ställen i Sverige.Jag påstår inte att det som skett i de svenskaskogarna är frukten av en medveten politik, menfaktum kvarstår. Det finns något som är värt attbevara i . Hur kommer svenskskogspolitik att lyckas med det? Vari skall vårahjälpinsatser bestå?Insatserna för kärnsäkerheten i östra också i regeringsdeklarationen. Här finns ettenormt arbete att göra. Det finns renaskräckhistorier om hur man i harsänkt containrar med radioaktivt avfall. Det finnsskrönor som berättar att man fick skjuta påcontainrarna med pansarbrytande ammunition föratt få dem att sjunka under ytan.Jag kan inte undgå att reagera på det MaxMontalvo sade om att politikerna inte skall lägga sigi hur skall byggas. Visst skall vi det!Bilavgaserna är vårt största enskilda utpekbaraproblem, och det kommer att vara så under lång tidframåt.Vi kommer att företa en något kuriös behandlingav frågan om här i ,miljöministern. håller förnärvarande på med sitt betänkande omÖresundsbron. Enligt kammarens plan skallärendet debatteras . Vi får väl utgåfrån att majoriteten gör som och godkänneratt bron skall byggas. Var kommer miljöprövningenin?Anf. 95 (nyd) replik:Herr talman! Vi har olika syn på vem som skalllägga sig i vad, . Om experter som kandessa frågor gör sina bedömningar, tror jag för att vi politiker kan göra våra bedömningar avom det är rimligt att bygga bron.Anf. 96 () replik:Herr talman! Det är självklart att vi skall taexperters råd, men projektet skall definitivtunderställas en demokratisk beslutsprocess när detgäller att föra det i hamn. Jag tycker att vi hartillräckligt många exempel i historien på hur detkan gå när man utan en sådan process följerexperters råd.Jag nämnde kärnkraftsverksamheten i imitt anförande. Jag är övertygad om att det är deyppersta av alla experter som har konstruerat dessaanläggningar. De var inte helt lyckade.Beslutet om hur vi dimensionerar vår trafikapparatär politiskt. Frågan om hur bron skall byggas kräverdefinitivt ett politiskt ställningstagande.Anf. 97 Miljöminister ():Herr talman! Fyrklöverregeringen har verkat i tvåår. Det har varit en period av stora och ärvdaekonomiska problem, vilket vi har hört i denföregående debatten här i dag.I en sådan situation finns det stora risker för attmjuka värden får stå tillbaka och att problem påexempelvis miljöområdet skjuts på framtidengenom att man t.ex. tillåter att miljöskulden tillkommande generationer får växa. Det är vadaktuella beräkningar visar att den har gjort.Den har ökat med 7 miljarder om året.Det är det underlaget som ligger till grund för detställningstagande som regeringen gjorde i åretsfinansplan, nämligen att miljöskulden inte får öka.Det är ett förpliktande uttalande som handlar omvårt eget land och vårt handlande här.Regeringen planerar därför att till vårriksdagenlägga fram en proposition där vi summerar effekterpå miljöskulden. kommer vi med enomfattande beskrivning av hela det område somRiokonferensen tog upp. Den hoppas vi vara klaramed . Den är baserad på vad hundrataletremissinstanser har sagt. Givetvis är kärnan härAgenda 21, dvs. hur man skall transformera detglobala perspektivet till det lokala och göra dettatill verklighet i dagens svenska vardag.För att möta de hot som alltid finns i en svagekonomisk utveckling har regeringen hårdare äntidigare regeringar markerat hur viktigt det är attsammanfoga ekonomi och ekologi.Startpunkten kom med den grönabilagan till finansplan. Det var ingentillfällighet att vi lade in den just i finansplanen. Detmarkerar att detta är hela regeringens uppfattning.Det handlar i hög grad om ekonomisk politik, ochinte om att såsom traditionellt göra miljöpolitikentill någon sorts restpost eller än värre tillsektorpolitik. Därutöver finns uttalandet i åretsfinansplan om miljöskulden.Vi arbetar med att på område efter område sättapris på miljön. Tyvärr hade inte särskilt myckethänt på miljöområdet. Det var försti , efter den miljöavgiftsutredningsom vi pressade fram, som vi fickt.ex. koldioxidskatten.Jag skall gärna ge exempel på hur effektivt det ärmed ekonomiska styrmedel. De som minnskrispaketet från -- ett exempel påsamverkan, om man så vill -- kommer ihåg att jagförordade att vi inte bara skulle höja bensinskattenutan också differentiera den i ökad utsträckning. kan vi avläsa de snabba resultaten.Efter åtta månader, , har pågrund av denna ökade differentiering mellan blyadoch oblyad bensin användningen av den blyadebensinen minskat från till . Det är etttypiskt exempel på att man kan uppnå mycketsnabba och effektiva resultat genom att användaekonomiska styrmedel.Samma utveckling kan vi avläsa när det gällerförändringen med olika klasser av dieselbränslemed olika miljöegenskaper. Vi har snabbt flyttatoss mot miljöklass 1. Det är klart att miljöklass 1 ärsämre än bioengergi. Vem håller inte med om det?Men den är klart bättre än klass 2 och 3. Jag förstårdärför inte riktigt de synpunkter som framfördes iMargareta anförande.Detta borde ha gjorts för länge sedan. Det gällerinte minst beslutet att differentiera bensinskattenpå ett annat sätt. Då hade vi kommit ifrån detlivsfarliga miljögiftet bly i våra tätorter somdrabbar de små barnen, de som lever iavgasrörshöjd. Detta är bra exempel på att om visätter pris på miljön kan vi också åstadkommasnabba resultat.Det är inte enbart fråga om dessa åtgärder. Detfinns rader av exempel på arbeten som vi har sattigång, vilket också borde ha varit gjort för längesedan. Avfallsskatten är ett bra exempel. Arbetetär nu inne i utredningsfasen och beredningsfasen.Det är en uppföljning av kretsloppsidéerna, där dentidigare regeringen, trots att det var enenpartiregering, misslyckades med att komma framtill något förslag. Så var det ju, annan huvuduppgift gäller den internationellamiljöpolitiken. Här har varit inne påflera väsentliga frågor.Låt mig först säga att det är viktigt att vi har ett närasamarbete i vårt närområde , och det har vibåde informellt och formellt. börjar vi diskuteraen ny miljöstrategi som skall läggas fram tillNordiska rådets möte här i . Denär översänd till parlamentarikerna i rådet.Vi har mycket av informellt samverkan mellan denordiska länderna, och det är framgångsrikt. Det ärmycket mer framgångsrikt att agera som grupp änvar och en för sig. Detta gäller inte minst iförhandlingarna med EG. Där är målet att högstatillämpade ambitionsnivå skall gälla. Det betyder iklartext att om EG ligger före oss höjer vi nivån,och om EG ligger efter oss sänker vi inte nivån,utan vi utgår från att de kommer att anpassa sig tillvåra nivåer.När det gäller har jag redan nämntden stora proposition som kommer strax före julom den lokala och uppföljningen avRiobeslutet. Det har arbetats för högtryck meddetta. Vi har dessutom fått många bra förslag frånkommunerna, dvs. de kommuner som verkligen villgöra någonting.Det pågår svavelförhandlingar -- det är ettprioriterat område -- där harordförandeskapet. Det är tungt och kärvt, men vipressar på. Jag har själv haft möjlighet att utdelapiskrapp till den brittiska regeringen för deraspassivitet på detta område, och det kommer flera.Klimatkonventionen har ratificerats och följts uppmed särskilda förslag som gäller vårt eget land,och . Detta följs nu upp medpropositionen om biologisk mångfald, somanländer hit till under eftermiddagen.Den handlar om att bevara den biologiskamångfalden, att möta hoten mot svenska växt- ochdjurarter och att ge dem bättre möjlighet attöverleva. Det handlar om övergripande miljömåloch även om mycket konkreta åtgärder som skallbaseras på aktionsplaner för biologisk mångfald.Vi satte i gång arbetet för denlandsstudie som kommer att ligga till grund för deaktionsplaner som kommer att finnas på de olikasektorområdena, dvs. jordbruk, skogsbruk, fiske,etc.