prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Det är inte för atthjälpa en och annan höginkomsttagare, en ochannan fabrikör eller direktör som vi stimulerar ochpå olika sätt underlättar för familjeföretag ochsmåföretagande. Det gör vi för att skapa godaproduktionsbetingelser, för att ge de människorsom jobbar i produktionen möjligheter attnyanställa och utveckla och därmed också få nerarbetslösheten, skapa bättre lönebas och få in merpengar till både det ena och det andra systemet.Inte minst kommer arbetsmarknadsfonden med sittstora underskott att gagnas av detta. Utan en sådanpolitik som innebär satsningar på företagsamhetoch företagande kommer vi aldrig ur problemenmed arbetslösheten och underskottet iarbetsmarknadsfonden.Jag är väl medveten om, , hur denmänniska som har si eller så stor inkomst kännerdet. Jag inser mycket väl att detta känns ordentligt,att det kommer att vara jobbigt. Om vi harutgångspunkten att inte någonting kommer attkännas när vi har ett budgetunderskott på 200miljarder, tror jag att vi lätt kommer att hamna i ensituation där vi inte förmår att göra någonting. Jaghar inte några illusioner om att detta inte känns förde människor som är drabbade av arbetslöshet. Vimåste på detta område som på många andraområden göra mycket mer än vad vi har gjort ochframför allt mer än vad Socialdemokraterna ärförmögna till att föreslå, för att vi skall kunna klaratryggheten på och skapa godabetingelser för arbete.Anf. 73 () replik:Herr talman! kommer med ettalternativ som samtliga berörda i det här landetfaktiskt har ''sågat av''. Alla fackliga organisationerhar sagt nej till förslag. SAF harsagt nej till förslaget, likaså . Både arbetsgivare ocharbetstagare säger alltså nej till detta förslag. Dettaskall då vara regeringens alternativ till det förslagsom vi har att komma med. Jag tycker att det är felatt man slår sig för bröstet och säger att detta är vårtalternativ till Socialdemokraternas förslag.Jag återkommer till sjukförsäkringen.Arbetsmarknadsminister stod idenna kammaren och sade attsjukförsäkringen redan är överfinansierad på grundav den sjunkande sjukfrånvaron. Jag tar mer fastapå vad ministern säger i denna fråga än vad --får ursäkta det -- säger. Det finns ett överskott isjukförsäkringen, och dessa medel vill vi användatill att finansiera underskottet iarbetsmarknadsfonden.Jag fick inget svar från påfrågan varför och den borgerligaregeringen kan acceptera en uppgörelse sominnebär att höginkomsttagarna bara skall betala148 kr mer enligt den överenskommelsesom ni har gjort med Ny demokrati, medan de somär arbetslösa skall betala . Tio gånger såmycket skall de betala som redan är drabbade.Jag kan inte tolka detta på annat vis än att man villkomma åt dem som har det sämst i det här landet.Jag kunde gärna för min del betala tio gånger mer,därför att jag räknar mig som höginkomsttagare,precis som är. Men det ärtydligen bättre att ta från de arbetslösa.När det gäller de 6,8 miljarder som vi talat om fickjag inte något svar av på fråganhur stor den samhällsekonomiska besparingen blirgenom ert förslag. Hur mycket drabbar detkommunerna? Hur mycket drabbar detsamhällsekonomin genom att vi får in än mindre iskatter, därför att skruvarna dras åt ännu hårdareoch folk kommer att konsumera ännu mindre i dethär landet. Detta kommer att producera ytterligarearbetslöshet i stället. Jag hade faktiskt varittacksam för ett svar.Anf. 74 (m)replik:Herr talman! Om det måhända blivit ettmissförstånd vill jag säga att jag inte tycker attGerhard förslag är någonting som manutan vidare kan ha som underlag för ett förslag tillriksdagen. Så har jag icke uttryckt det. Däremotsade jag att det är väldigt lätt för alla dem somJohnny räknade upp att tala om hur dåligtförslaget är. Det hade varit väldigt bra om de ocksåhade varit litet kreativa och kommit med någraalternativ. Då hade det funnits mer för oss att ösaur när vi nu debatterar hur vi skall konstrueraframtida system. Det förslag som presenterat finns det många betänklighetermot. Detta säger jag bara för att göra det tydligt förJohnny Ahlqvist.Jag är alldeles övertygad om, att om man görsådana statiska analyser som har gjort omhur mycket kommunerna och olika sektorerförlorar med det förslag som regeringen föreläggerriksdagen, kan man alltid leda i bevis att dekommer att förlora si och så mycket. Menregeringen har faktiskt ett litet mera dynamisktbetraktelsesätt. måste man se till att fåbättre fart på ekonomin. Skall alla särintressen talaom vilka försämringar varje förslag innebär,kommer man aldrig att kunna göra någraförändringar.Kvar står faktum, , att man meddet budgetunderskott som vi har och med detgalopperande utskott som vi har iarbetsmarknadsfonden måste föreslå ett antalbesparingar och åtgärder. Det går inte bara att troatt man genom transfereringar från ett system tillett annat kan finansiera olika saker.Det må vara riktigt som arbetsmarknadsministernsade till i debatten , attsjukförsäkringen nu har börjat ge ett litet överskottMen under de år som jag nämnde var detbetydande underskott. Så det är inte någon gedigenfinansieringskälla. Det kan mycket snabbt ledafram till att sjukförsäkringssystemet återigen gårback. Med det underskott som vi har haft tidigarefinns det ingen säkerhet i detta.Kontentan, , av resonemanget attregeringen för en politik som otillständigtmissgynnar de svaga och gynnar de starka är attalla, inte minst de människor som är utsattapå arbetsmarknaden, kommer att ha bäst ut av för en ekonomisk politik som gör att nya jobbtillskapas och att vi igen får full sysselsättningframöver. Ingen är betjänt av att ha ettgalopperande underskott i arbetsmarknadsfondeneller i statens affärer, allra minst de människor somi dag är utan jobb. Med ett budgetunderskott får vihöjd ränta. Vi får sämre möjligheter tillinvesteringar i landet, företagen väljer att läggasina investeringar i utlandet. Det skapar verkligeninte de jobb som både , jag ochsäkert alla i denna kammare verkligen önskar att sei framöver. Då får vi en del av problemenlösta.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 75 HANS () replik:Herr talman! Jag har några frågor. Jag skulle viljaha en kommentar från det som jag kallar för den låga kvalitetenpå propositionen. Bortsett från det enkla att skäraner nivåerna och införa sådana försämringar somkarensdagar, finns det en serie förslag. Jag menaratt underlaget för dessa förslag saknas. Vi fann iutskottet att kvaliteten var för låg. Det är viktigt attsäga att utskottet i alla fall har gjort ett arbete,eftersom jag brukar kritiseraarbetsmarknadsutskottet hårt. Utskottet har gjortett arbete, som i praktiken innebär att viunderkänner propositionen. Det vore intressant attfå en kommentar kring detta från Högmark frågade vad det var som geröverskott. Låt mig fråga: Hur gick det med dedynamiska effekterna av skattereformen? Denfrågan kunde jag ha ställt inte bara till de borgerligapartierna utan även till socialdemokraterna. Hur ärdet med underfinansieringen? Är den 15, 20, 25, 30eller 40 miljarder? Olika ekonomer har olikauppgifter, men det rör sig om denstorleksordningen. Låt oss säga attunderfinansieringen uppgår till 20 miljarder. Dethandlar om ett fyra gånger större belopp än vadförsämringarna för de arbetslösa innebär -- brutto --för statskassan.Man kan undra över det här med onda avsikter. Jagmenar att detta ingår i en mycket allmän strategisom slår mot löntagarkollektivet i stort, ochframför allt mot de fackliga organisationerna. Dethandlar om arbetslösheten och självfallet också omutbildningsbidragen, om svårigheterna för delågutbildade att över huvud taget kunna tillägna sigarbetsmarknadsutbildning för att kunna förstärkasin situation på arbetsmarknaden. Det vet AndersG Högmark.Det har varit väldigt mycket gnäll i de moderataleden över den mycket blygsammagrundavdragsreformen, de imånaden. Inser inte vad dessabesparingar betyder för människor med mycketsmå ekonomiska resurser, för familjer som harstora svårigheter att klara det mest elementära?Jag har ytterligare en fråga. ALU, som blir envolymåtgärd, kommer att finansieras över sammaarbetsmarknadsfond. Den volym som man räknarmed, 50 000--60 000 platser, kommer att kosta ca 6miljarder kronor. Det blir då ökade underskott i detsom man brukar kalla för a-kassan. Hur skall mangöra med dessa?Anf. 76 (m)replik:Herr talman! började med attfråga om underlagets kvalitet. Om vi hade varitnöjda med underlaget, hade vi inte haft anledningatt skicka tillbaka ärendet. Det är mitt svar.Hans Andersson undrade hur det var med dedynamiska effekterna. Sedan minns han litetnostalgiskt den tid då man hade marginalskatter på70--. När man genomförde skattereformenoch sänkte marginalskatterna hade man den tankenatt det mycket temporärt skulle bli ett underskottinnan den dynamiska effekten på olika sättuppstod. Är det något slags dröm om en återgångtill det gamla s.k. goda samhället medmarginalskatter på 70--för 60--av LO-gruppernas medlemmar? Är det vad HansAndersson längtar tillbaka till? Vill han på någotsätt återinföra beskattning av småföretag, så att deriktigt skall känna att de sugs ut av skatteväsendet?Det råder inga tvivel om att de åtgärder somregeringen har vidtaget bl.a. när det gällerbeskattning av småföretag har lett till mycketdynamiska effekter. Det finns en investeringsglädjeoch en tro hos småföretagen. Jagär inte alls övertygad om att den glädjen skullefinnas kvar , om Hans Anderssonbörjade tala om att återinföra ett antal saker somär negativa för småföretagen och för näringslivet.Detta är litet grand av dynamiska effekter. Somligaeffekter kommer snabbare, andra uppstår längrefram.Man kan undra över det här med onda avsikter. Detfinns inte någon regering som har satsat så kolossaltmycket på arbetsmarknadspolitiska insatser somdenna regering. Skälet till detta är givetvis att vi haren hög arbetslöshet. Regeringen har satsat långtmer pengar än någon annan regering påarbetsmarknadspolitik ocharbetsmarknadsutbildning.När det gäller ALU-verksamheten är det viktigt attbåde utskottet och kammaren framöver observerarde kvaliteter som finns i ALU-verksamheten, så attdet inte bara blir en volymvara som kostar pengar.Det måste också finnas ett innehåll i dennaverksamhet, vilket fattadebeslut om. Det finns all anledning att observeraframöver. Men kom inte och säg att inte den härregeringen gör mycket stora insatser inomarbetsmarknadspolitiken! Ingen annan regeringhar gjort så mycket i det här avseendet.Anf. 77 HANS () replik:Herr talman! Jag nämnde över huvud taget intearbetsmarknadspolitik. Det finns inte heller någonannan regering som har administrerat en så högarbetslöshet som den här regeringen.När det gäller ALU, tolkar jag svar så, att han är medveten om att detinte är fråga om någon ambitiösarbetsmarknadspolitik. Det finns ingen hög kvalitetpå ALU-sidan. Men vad jag var ute efter var dekostnader som döljs och som faktiskt dyker uppprecis i den fond som utskottet och regeringen villgöra någonting åt. Det rör sig om ungefär sammabelopp som försämringen avarbetslöshetsförsäkringen innebar.Jag nämnde de dynamiska effekterna, eftersomAnders G Högmark kritiserade och andra undersökningar som hargjorts, där man har försökt att se påvad en sådanhär besparing innebär rent dynamiskt. Det innebäratt man flyttar kostnader, att momsintäkterna kanbli mindre, att bostadsbidragen blir högre och attsocialbidragen blir högre.Anders G Högmark frågade mig vad jag vill, om jagbara vill beskatta det svenska folket och göra livetbedrövligt för de flesta människor. Nej, jag vill haen beskattning efter bärkraft, men det har vi intelängre. Jag vill också ha en hushållning av landetsfinanser, som innebär att intäkter och utgiftersvarar mot varandra.Det finns inte ett enda förslag från regeringen somhar inneburit att inkomsterna tillarbetsmarknadsfonden har förstärkts i ett läge dåutgifterna är så stora. Håller om att orsakerna till den höga arbetslösheten,till det höga budgetunderskottet, till underskottet iarbetsmarknadsfonden inte ärarbetslöshetsförsäkringen eller kontantarbetsmarknadsstöd? Det är i stället effekter av denekonomiska krisen och den höga arbetslösheten.Den verkliga lösningen innebär att minskaarbetslösheten. Det handlar då -- och det kan jaghålla med om -- om ett brett spektrum avekonomisk-politiska och näringspolitiska ågärderoch om en mycket aktiv arbetsmarknadspolitik,men om detta skall vi tala . måste ändå hålla med om att dettafördelningspolitiskt sett är djupt orättvist, om mantittar på hur det slår för olika människor.Anf. 78 (m)replik:Herr talman! Jag vill bara säga två saker.Jag är mycket medveten om att det finns mycketbra kvalitet på ALU-verksamheten inom systemetsnuvarande ram. Med den enorma expansion avALU som har skett under de gångna månaderna ärjag alldeles övertygad om att det finns en hel delinslag av sådant som man kritiskt bör granska ochrimligtvis förbättra. Det ligger i sakens natur. Detär viktigt att det finns kvalitet i dearbetsmarknadspolitiska insatserna och att det bliren generell kompetenshöjning, så att det inte barablir fråga om en allmän försörjningsinrättning. Detär viktigt att det finns ett inslag av kompetens.Hans Andersson har en god inställning, att manskall låta intäkter och utgifter vara i balans. Det ärdet som regeringen intensivt försöker med, dvs. attbanta underskottet i budgeten för att få intäkter ochutgifter något mer i balans. Jag vet inte på vilketsätt och hans parti aktivt harbidragit till detta, men det skulle vara välkommetom det drogs åtminstone ett litet strå till stacken.Andre vice talmannen anmälde att HansAndersson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 79 ():Herr talman! Det är viktigt att få fler människor iarbete. Jag menar att regeringen arbetarmålmedvetet för att det skall bli så. Man kan ocksåse ljus i tunneln. Trovärdigheten i den ekonomiskapolitiken spelar en central roll för möjligheten attkomma till rätta med problem.Ljuset i tunneln avspeglas i att det har blivit enstörre konkurrenskraft inom exportindustrin ochatt vi har fått avtal som främjar tillväxten. Vi harockså i kompletteringspropositionen fått förslag omreala åtgärder för att hejda det snabbt växandestatliga budgetunderskottet.Av samhällsekonomiska skäl är det nödvändigt attde redan tidigare beslutadebesparingarna i arbetslöshetsförsäkringen och iKAS genomförs. Vi har i arbetsmarknadsutskottetdock ansett att införandet av karensdagar börsenareläggas , detta för att intesommarvikariemarknaden skall störas. Vi harockså under utskottets arbete kommit fram till enändring av den av regeringen föreslagnafemveckorsregeln. För att det inte skall bli orimligtbör det vara en regel om att de fem karensdagarnaskall ligga . När detgäller övergångsreglerna har utskottet förtydligat --vilket jag tycker är mycket bra -- att man inte skallbehöva belastas med för att återfå arbetslöshetsersättning, om avbrottet iarbetslöshetsperioden har berott på t.ex. sjukdom.Det här betänkandet från arbetsmarknadsutskottetillustrerar tydligt hur komplicerat vårt samhälleegentligen är och hur t.ex. olika regler iersättningssystem påverkar andra regler ellerutfallet för den enskilde.Ett tydligt exempel på detta är frågan omavgångsvederlag och arbetslöshetsersättning. Heltklart är det stötande att en person med frikostigas.k. fallskärmsavtal också skall kunna erhållaarbetslöshetsersättning. Men frågan är var gränsenför samordning skall gå. En sak är säker, nämligenatt vi inte kan ha olika regler för olikaanställningsformer. Detta skulle bli fallet omersättningar som med stöd av kollektivavtal betalasut via parterna från fonder eller stiftelser inte skullesamordnas, men väl ersättningar som betalas utdirekt av arbetsgivaren.Utskottet förutsätter att regeringen gör enordentlig genomlysning av dessa förhållandenliksom av om samordningsregeln verkligen skallgälla när avgångsvederlaget grundar sig på ideellskada.Man bör också ta sig en ordentlig funderare på omman ändå inte skall acceptera kollektivavtal somsyftar till utfyllnadsersättning, särskilt närersättningsnivåerna nu sänks i försäkringen.Att samordningsregler kan slå väldigt snett visas iett annat sammanhang av exempel frånHandelsflottans Pensionsanstalt. I vissa fall kan dennuvarande utformningen av samordning mellanarbetslöshetsersättning och vissa pensioner t.o.m.ge till resultat att den arbetslöse får sämreersättning om han har pension än om han inte hardet. Utskottet har förutsatt att regeringen med storskyndsamhet föreskriver om undantag i sådana falldå samordningsreglerna leder till orimligakonsekvenser.Företagare och kanske framför allt anställdaanhöriga i familjeföretag är en grupp sombehandlats styvmoderligt när det gällerarbetslöshetsförsäkring. Företagarbegreppet hargivits en alldeles för vidsträckt tolkning. Utskottetunderstryker att en grundläggande förutsättning föratt man skall betraktas som arbetslös företagare äratt man personligen har varit verksam i rörelsen.När det gäller arbetslöshetsbegreppet förföretagare och möjlighet tillarbetslöshetsersättning också vid tillfälligauppehåll i rörelsen är det viktigt att vi får genomlysthur skyddet för företagare skall konstrueras, så attdet inte blir en snedvriden konkurrens när man såatt säga ''lägger företaget i malpåse''. Dennuvarande lagens innebörd är att en företagareskall anses som arbetslös när hans verksamhet irörelsen upphört annat än tillfälligt. Något absolutkrav på att en företagare skall ha sålt fast egendomoch rörelsetillgångar för att betraktas som arbetslösuppställs emellertid inte. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer i frågan om undantag frånhuvudregeln.Det är naturligtvis väldigt viktigt att en företagareskall ha rätt och möjlighet att återfå fotfästet påarbetsmarknaden. Då kan det vara av avgörandebetydelse för honom eller henne att ha kvar t.ex. ettinarbetat firmanamn.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 80 (nyd):Herr talman! Utvecklingen på arbetsmarknadenhar visat på stora problem med den kontantaersättningen vid arbetslöshet.Vissa familjer lider enormt, medan andra familjerfinner sig i att få ersättning och på olika sättförsöker att klara sig så gott de kan.Den som är sysslolös utan riktigt arbete behandlasolika beroende på om han eller hon tillhör enarbetslöshetskassa eller ej. I dagligt tal sägermedborgarna: Om jag är med i facket får jagarbetslöshetsersättning.Det är en grundmurad och felaktig uppfattning skall vara med i facket för att fåarbetslöshetsersättning, men fackrepresentanter,både stora och små, lever gott på detta.Låt oss nu en gång för alla underlätta för deanställda att gå med i en arbetslöshetskassa till dessatt en genomgripande förändring sker. I det härförslaget saknar jag någonting om detta. Det ärenormt viktigt att den anställde på ett enkelt sättskall kunna bli medlem i en arbetslöshetskassa. får man tillskriva den arbetslöshetskassa somman vill tillhöra. När det gäller vissa kassor får mandessutom svar från facket att man, om man vill gåmed i arbetslöshetskassan, skall göra det via facket.Det är horribelt att facket använder statliga medelpå det viset. En avgränsning måste ske, men allaförändringar tar som bekant tid, oerhört lång tidenligt min uppfattning.När frågor är känsliga skjuts besluten upp, trots attarbetslösheten kostar runt 100 miljarder. Detär en oerhörd siffra. Det är en tredjedel av vårtbudgetunderskott. Det ligger snart på 300miljarder, även om regeringen fortfarande talar om200 miljarder. Enligt källor lär det nämligen närmasig 300 miljarder.Det nuvarande systemet ger fel signaler. ökad möjlighet till svartjobb. Det är allvarligt.Jag är övertygad om att det finns mångamedborgare som har ersättning av något slag somsamtidigt arbetar i någon form. Systemet uppmanartill det. Dessutom kan man konstatera att enföretagare som har gått i personlig konkurs inte kanjobba vitt om han för sitt arbete skall få något kvarutöver existensminimum.Herr talman! Så mycket förnuft har våramedborgare att de väljer ett annat sätt om det gessignaler om att de inte får någon inkomst om dejobbar mer. Då jobbar de svart. Det gör ju derasbekanta. Det smittar av sig. Detta är en farligutveckling. Den vita sektorn blir mindre ochmindre, och en svällande svart sektor skallfinansieras av den krympande vita sektorn.Det är ett grundproblem, och det hjälper inte att viönskar att få mer pengar.Alla med sunt förnuft förstår att detta inte håller.Det har tagits upp till debatt i radion vid ett tillfälledå byggbranschen diskuterade detta problem. Alltfler blir på detta sätt bidragsberoende.Egentligen kostar arbetsmarknadsförsäkringen10 för varje försäkrad, och det ärohållbart. Det begriper den här församlingen. Mansäger: Vi måste krympa kostnaderna. Det går inteatt ha den här explosionen. Men när det sedan skallbetalas blir det liv.Den försäkrade betalar själv endast 600kronor av dessa . Det är alltså frågaom av de som det kostar.Lägg därtill att det finns avgångsvederlag ochfallskärmar, både större och mindre, vilket minpartikollega tidigare talade om, somöverkompenserar den som har drabbats på ett ellerannat sätt. Man skall givetvis inte överkompenseranär man ser en sådan här bild framför sig. Det äri ett sådant sammanhang angeläget att ta itu medfallskärmarna. Det borde ha högsta prioritet tillförändring.I gårdagens stod rubriken: Öppenstrid om a-kassan väntar. Jag förstår att detkommer att bli strid. Men landet har inte råd tilldetta. har inte råd med en öppen strid. Vi iSverige måste hitta på lösningar med sunt förnuft.Ny demokrati har föreslagit en del. Andra harföreslagit andra. Någonting måste vi här mixa ihop,och det måste gå snabbt. Jag brukar säga att detmåste gå med blåljus. Det är vad som behövs.83 % av arbetskraften är medlem i någon av våra 42arbetslöshetskassor. Dessa kassor är vanligenknutna, som jag tidigare nämnde, till en fackligorganisation. Arbetslösheten för medlemmarna i a-kassorna är relativt sett lägre än för dem som inte ärmedlemmar. Det konstateras i den utredning somGerhard har lagt fram för någon dag sedan.Arbete skall löna sig. Det är en grundförutsättningför en positiv utveckling i . Då måste dettaåter bli en möjlighet.Herr talman! En miljon medborgare saknar i dagett riktigt jobb. Man har alltså på ett eller annat sättgömt detta faktum med allt ifrån lönegarantier tillutbildningar. En miljon människor. Detta är enallvarlig fråga.Dessutom måste vi få fram nya signaler.Egenavgifterna är betydligt högre i vårakonkurrentländer än vad de är i . Det vägrarSocialdemokraterna att inse. En försäkring skallvara som sitt underlag, nämligen självfinansieradoch robust. Men är det, som vissa talare harsagt, ett stort svart hål.Det beror på att den som berörs harfinansierat den egenavgift det är fråga om.Arbetsgivarna lägger till , och sedan lånar viupp . Detta håller inte! Det är omöjligt att fåen sådan ekvation att gå ihop. Det finns ingenlivskraft i det försäkringssystemet.Hur gör man i konkurrentländerna? Jo, i Tysklandoch i har man 10--15 gånger högreindividavgift än vad vi här har diskuterat.Vi måste alltså pröva förändringar av avgiften så attdet blir en sund finansiering av vårarbetslöshetsförsäkring. Det är en angelägenuppgift att göra med det snaraste.Anf. 81 HANS ():Herr talman! Jag kan inte låta bli att begära ordetnär jag hör . Detta var ett mycketotydligt inlägg, vill jag påstå. Det var mycket svårtatt uppfatta något rationellt budskap. Men detfanns underströmmar.Den vita sektorn finansierar den svarta sektorn --och det tycks vara de arbetslösa. Det är skandalöstatt man får höra sådana antydningar ochanklagelser. De är fullständigt obevisade. Det ärlöst prat och insinuationer. De arbetslösa kostar såoch så mycket. Är det de arbetslösas fel? Nej, detär det inte.De arbetslösa vill ha arbete, , menekonomin tillåter dem inte att få det.Nydemokraterna har just föreslagit att göra detsom så ivrigt antyder, nämligen höjaegenavgifter, sänka ersättningsnivåer, osv.