prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — Arbetsmarknadsläget medmer än 600 000 människor utan ordinarie jobb ochmed en fortsatt låg efterfrågan på arbetskraft ger idagsläget ingen draghjälp till någon stor rörlighet.Att villor och bostadsrätter utsatts för kraftigaprisfall som gör att innehavarna riskerar en förlustvid en försäljning är också en faktor somtillsammans med ett högt och osäkert ränteläge harpåverkat bostadskonsumenternas beteende.Regeringens förslag löser inte heller problemetmed inlåsningseffekter på grund av beskattningutan skapar i stället nya låsningar och nya orättvisormellan olika kategorier av bostadskonsumenter.Uppskovet innebär bara att beskattningen är kvarmen skjuts på en obestämd framtid.Systemet kommer att öka efterfrågan på dyrareersättningsbostäder som kommer att bli delvisskattefinansierade. Därmed kommer deförmodligen att stiga i pris. Detta kan också geupphov till negativa regionalpolitiska effekter,eftersom de skattemässigt gynnade dyrarebostäderna företrädesvis finns inomstorstadsområdena och på andra större orter.Det kommer att upplevas orättvist av allahyresgäster som av olika anledningar tvingas bytabostad och som inte kan finansiera den nyabostaden med en skattesubventionerad vinst frånen tidigare bostad. Dessutom kommer förslaget attåterigen komplicera skattesystemet och försvåraskattekontrollen.Herr talman! Det finns många skäl att avslåbetänkandets förslag. Att det ger en ofinansieradkostnad på drygt en miljard är ytterligareett. Jag vill därför yrka bifall till reservation 1.I propositionen ges ingen analys över nuvarandesystems brister eller förtjänster. Vi beklagar det.Även om vi anser att det i stort fungerar väl, såfinns det vissa situationer där en översyn kan varamotiverad. Det kan vara vid beskattningen av lågavinster, där skatten ofta blir förhållandevis hög.Det kan gälla omflyttningar inom en och sammafastighet, som ofta sker av medicinska skäl eller pågrund av handikapp eller ålder.Vi anser därför att regeringen bör utredamöjligheten att införa regler som löser situationeni de här beskrivna fallen.Herr talman! Jag yrkar därför också bifall tillreservation 3.Anf. 107 (nyd):Herr talman! Jag skall börja mitt anförande med attge regeringsföreträdarna beröm för ett brabetänkande som läggs fram här . Det behandlarden s.k. flyttskatten. Vårt parti, Ny demokrati, harända sedan vi kom in i kammaren stridit för att manskall ha uppskovsregler.Dock är det en liten sak som vi vänder oss emot. Vivill ha kvar 9-procentsregeln . Vimenar att långtidsboende människor i enskilda falltyvärr kan få högre skatt med de nyabeskattningsreglerna. Detta drabbar framför alltmänniskor som bott 20--i sina villor när desäljer dem. De kan i vissa fall få högre beskattning,trots att skattesatsen sänks enligt betänkandet.Vi har därför reserverat oss för att 9-procentsregelnskall vara kvar till utgången av 1999, inte somregeringsföreträdarna säger till mitten av 1994.Varför tycker Ny demokrati att uppskovsregeln ärså bra? Skatten har faktiskt inlåsningseffekter. Vitycker att det egentligen inte borde förekommanågon reavinstbeskattning på bostad över huvudtaget. Från Ny demokratis håll vill vi seflyttskatten avskaffad helt, givetvis när ekonominså tillåter.Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 2 och 4.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag vill bara erinra om det arbete somföregick skattereformen, där man gjorde ennoggrann analys av de s.k. inlåsningsaeffekternaoch kom fram till takregeln just som alternativ tilluppskovsreglerna, alltså inte som ett komplement.Takreglerna är väl avvägda alternativ tilluppskovsreglerna. Man kan inte dra alltförlångtgående slutsatser, men det är inte dessa reglersom är det stora problemet på bostadsmarknaden idag.Anf. 109 ():Herr talman! När det gäller detta betänkande ärVästerpartiet och Socialdemokraterna fullständigteniga. Det gäller också till stora delar dekommande ärendena. Det bådar gott för nästahöst, som vi hoppas mycket på.En liten kommentar dock till kärnfrågan. Isamband med skattereformen, som vi gärna skalllåta gå som en röd tråd genom dagens debatt, vardet viktigt att finansiera skattesänkningarna. Detansåg de flesta, utom möjligtvis Moderatasamlingspartiet. Då fick man införa många nyaskatter. Man fick fatta en del obehagliga beslut.De flesta skatter medför att det händer någonting.Många skatter har en negativ verkan på sittskatteobjekt, det är alldeles klart. Man får taolägenheterna därför att man måste ha inkomstertill sina utgifter. Jag förnekar inte att de nuvarandeskattereglerna har negativa effekter.Man kan ju som föregående talare från Nydemokrati säga att detta är en jättebra proposition,för nu försvinner olägenheterna. Självklart har allaskattesänkningar några fördelar med sig, i vart fallför dem som brukar betala de aktuella skatterna.Visst finns det fördelar, och visst kan man vara gladöver att olägenheter försvinner -- om man harspenderbyxor och ymnighetshorn, om man intebehöver bry sig om morgondagen ochstatsfinanserna. Då kan man alltid vara glad överalla skattesänkningar.Så sade den nydemokratiske talaren: Vi skall gåvidare, när statsfinanserna så tillåter.Tidigare i dag talade en annan nydemokrat, , om de förskräckliga underskotten somvar så jättelika. När skall då statsfinanserna tillåta?Kanske när underskotten bara är 199 miljarder omåret? Då kan man sänka ännu några skatter! Just nunär det är 240 så orkar man bara med enskattesänkning på en och en halv miljard här ochnågra miljarder där.Det är därför, herr talman, som vi ochSocialdemokraterna är överens i den här frågan. Vihar ett system som varit i kraft ganska ochsom har sina olägenheter. kan tänkasig förändringar av det här systemet, men först närman finansierar förändringarna. Till dess får vi levamed några olägenheter, så är det.Den s.k. takregeln är egentligen en golvregel -- detkan aldrig bli mindre i skatt än det s.k. taket.Men till dess vi kan finansiera förändringen får vileva med olägenheterna, men -- sägerSocialdemokraterna och Västerpartiet samfällt -- vikan tänka oss vissa justeringar i vissa fall där det ärsärskilt svåra olägenheter. Det har vi också angett ivår motion. I den socialdemokratiska reservationenstår det att vi vill mjuka upp systemet, men inte tillvilka statsfinansiella konsekvenser som helst.Därför, herr talman, ställer vi från Vänsterpartietoss bakom den socialdemokratiska reservationen.Därigenom ställer vi oss också bakom vår egenmotion.Anf. 110 (nyd) replik:Herr talman! Till vill jag bara sägaen sak: Skillnaden mellan Västerpartiet och Nydemokrati är att vi också vill spara i budgeten. Vivill spara kraftigt och skära ned i statens finanser.Samtidigt vill vi också sänka skatterna med en delav dessa medel.Vänsterpartiets politik är att höja skatterna ochsedan sänka vissa skatter. Det kallas skatteväxlingoch är modellen enligt vänsterns sätt att se. Vi kaninte gå med på en sådan.Vi säger som det är. sade förut italarstolen att vi har ett stort budgetunderskott ochdet måste vi göra någonting åt. Det parti som hardet största besparingsprogrammet är faktiskt Nydemokrati.Men vi vill skära i sådant som ingen annan vill idenna kammare. Vi vill omarbeta flyktingpolitikenoch göra stora nedskärningar på kostnaderna förden. Vi vill omarbeta biståndspolitiken och görastora nedskärningar även där. Vi vill minskapartistöd, organisationsstöd och sådant, liksom idet politiska träsket, med flera miljarderytterligare. Vi vill ha en helt ny familjepolitik somger föräldrarna möjlighet att kunna välja själva,med ordentliga vårdnadsbidrag och inga fjuttiga2 som regeringen har sagt.På detta skulle vi spara mellan 40 och 50 miljarder,. Av dem vill vi ta ett visst beloppatt sänka skatterna med, som vi alltså görbesparingar. Där är skillnaden mellannydemokratisk politik och vänsterpolitik.Anf. 111 () replik:Herr talman! Nydemokraten uppfattarsäkert skillnaden så. Det kan jag inte bestrida. Menjag uppfattar en annan skillnad. Jag ägnar stor tidåt att finna fram sätt att spara på offentliga utgifter.Jag har inom mitt eget parti och i kammarenpläderat för att vi måste få nedbostadssubventionerna. Socialförsäkringen måstebli billigare och mer fördelningspolitiskt effektiv.Vi bygger debatten på att vi talar sanning. Då ärinte skillnaden där sade att den var.Peter Kling kan säga att jag ljuger. Det blir svårt förmig att bestrida. Men, herr talman, jag vill att viskall spara i de offentliga utgifterna. Jag vill ocksåatt vi skall höja skatter för att täcka underskotten,och jag vill ha tillväxt. Jag ifrågasätter realismen,, i de flesta av Ny demokratissparförslag.Anf. 112 (nyd) replik:Herr talman! Ja, man kan ifrågasätta realismen ivåra sparförslag. Men svenska folket är säkertmedvetet om att det inom dessa områden finnsstora belopp som kan sparas in. Jag förstår interiktigt vad ett litet parti och ett större parti gör idenna kammare: Ni vill höja skatterna.International Monetary fund, IMF, varnar Sverigeför att höja skatterna. Likväl finns det företrädarei denna kammare som vill höja skatterna.Anf. 113 () replik:Herr talman! Det är ungefär lika klokt som att sägaatt det finns människor som vill betala sinaräkningar. Nej, jag grips inte av någon oerhört storlust att betala mina räkningar, men jag gör det. Manfår betala för sina utgifter. Håller man sig medstörre utgifter än inkomster, måste man förbättrasina inkomster och även dra ned på utgifterna. Detinnebär att höja några skatter, spara och få fart påtillväxten med hjälp av fler arbetade timmar. Så blirdet balans i det hela.Internationella valutafondens råd är nog bra fördem som tror på . Jagtror på att vi skall göra självständiga bedömningari det här landet.40--50 miljarder under ett budgetår -- så ineffektivtär inte . Det är litet svårare än så. Det ärsom det sades i går, dvs. om man säger sådant vidett torgmöte kanske några blir glada och skrattar.Men sedan när de kommer hem inser de attpolitiken är mycket svårare än att det går att sparain 50 miljarder kvickt och gesvint . Dethåller bara för torgmöten.Anf. 114 () replik:Herr talman! Först ber jag att få yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.Sedan regeringsskiftet har det förekommit enomfattande pressdebatt i fråga om flyttskatter ochskattens effekter. Jag har upplevt att debatten harhaft sin grund i borttagandet av möjligheten tilluppskov av sådan beskattning i samband medskattereformen.Det har ställts krav från en del håll på att skattenskall avskaffas helt. På annat håll har man förordaten lösning där det åter skall bli möjligt att fåuppskov på skatten vid bostadsbyten.Jag tycker principiellt att det skall vara enbeskattning av kapital som är bundet i bostäder föratt få rättvisa jämfört med beskattning avavkastning på bankmedel. Denna beskattning kanju naturligtvis ske i form av ett årligt uttag. Men denkan också ske i form av en årlig beskattning eller enbeskattning på värdeökningen vid en försäljning avbostaden.Om jag har uppfattat Vänsterns motion rättförordas en balansförskjutning med högre uttag vidförsäljningen. Jag är något oklar över om detinnebär en sänkning av den årliga beskattningeneller att tillföra staten mer pengar genom ett högreuttag. Jag tycker att det är problematiskt att gå inpå en sådan modell. Den nuvarandereavinstbeskattningen är faktiskt något för hård.En del flyttar ofta, ibland utan egen förskyllan.Finns det inte uppskovsmöjligheter när man flyttarofta och reavinsten måste tas ut, kan detta ipraktiken innebära mycket höga årligadriftskostnader.Peter Kling var nöjd med propositionen ochbetänkandet frånsett på en punkt. Det gäller atthan vill behålla takregeln, , . Jagvill erinra om vad som står i betänkandet på s. 33.Förutom den beskattning som förordas finns deten takregel. Vidare finns det en beskattning somgäller och som skall kunna vara kvartill 1999. Det innebär tre olikabeskattningsmetoder som löper parallellt medvarandra -- enligt detta förslag fram . Detta innebär, självfallet,praktiska och administrativa svårigheter. Det blirbesvärligt att förlänga detta. Det är därför bra attinte ha för många regler för att få en enkelhet fördeklaranterna.Jag tycker för min del att regeringen i propositionenhar funnit en väl avvägd lösning i nuvarandeekonomiska läge med möjlighet till uppskov avbeskattning vid försäljningsvinster vidbostadsbyten. De uppskovsregler som föreslåshar inte bedömts vara förenliga med takregeln somi dag begränsar skatteuttaget till avförsäljningssumman. Eftersom det inte går att hakvar takregeln är det tvunget att lindrabeskattningen. Den förändras på så sätt att denskattepliktiga vinsten kommer att utgöra avden konventionellt beräknade vinsten. Det är intebara fråga om beskattning av den realavärdeökningen, utan det är också fråga ombeskattning av inflation.Herr talman! Jag vill slutligen understryka ett parpunkter i betänkandet. Där framgår att Lagrådetanför att den av regeringen föreslagna lösningen ären väl genomarbetad lösning av en kompliceradskattefråga. Lagrådet har positiva omdömen omden tekniska utformningen. Vidare säger utskottetpå s. 34 i betänkandet: ''Vad gäller tanken att heltslopa reavinstbeskattningen av bostäder delarutskottet regeringens uppfattning att en sådanordning av rättviseskäl och av statsfinansiella skälinte är lämplig. ''Herr talman! Då kommer jag in på en del av LarsBäckströms påståenden. Det är ju riktigt attreformen inte har någon direkt finansiering. Dethar funnits ett tryck på att genomföra denna reformsedan länge. Regeringen har dröjt. Men i dagslägetkan vi se ett behov av en ökad rörlighet påbostadsmarknaden för att kunna minskaomfattningen på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Det kostar också pengar.Kan vi få en större rörlighet på bostadsmarknaden,torde det innebära att vi kan få igen en del. Hurmycket är svårt att bedöma.Anf. 115 (nyd) replik:Herr talman! nämnde tidigare att maninte skall ha för krångliga regler. Det kan jagvisserligen hålla med om. Men jag skulle vilja seHarry säga till pensionärerna som har bott isina villor att de skall få högre skattnär de säljer sina hus. Skall man då säga till dem attdet är så krångligt för dem att de faktiskt fåracceptera den här skattehöjningen? Nej, jag tyckerinte det. Jag tycker man skall sätta personerna i detfrämsta rummet, före en regel som kanske är litetkrånglig. Vi hävdar att vi skall behålla takregeln, 9-procentsregeln, fram till övergången 1999.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag vill uppmana att tittalängst ner på s. 32 i betänkandet. Där står det omden övergångsregel som gäller från den1 till den 1 december 1999.Den här regeln är vid långvariga fastighetsinnehavoftast mer förmånlig än den takregel som PeterKling talar om. De pensionärer som försäljer hushar sannolikt haft ett fastighetsinnehav. Dekommer i åtnjutande av den här regeln. Det är noginga större bekymmer, jag kan nog se de härpensionärerna i ögonen.Anf. 117 (nyd) replik:Herr talman! Det är riktigt, som säger,att det finns en övergångsregel som gäller fram till1999. Men jag vill också ha 9-procentsregelnparallellt med denna, för att det skall slå fullt ut, föratt man inte skall få några skattehöjningar.Anf. 118 () replik:Herr talman! När jag var ung tyckte jag att mankunde ha många och krångliga regler. Jag kanskevar bättre möblerad i huvudet då, så att jag kundeha överblick över dem.Ju äldre jag har blivit, desto mer uppskattar jagenkelheten. Jag har kommit underfund med attenkelhet faktiskt är en bra regel också när det gälleratt skapa rättvisa. Alla människor förstår intekrångliga regler, och de som inte förstår reglernakommer inte i åtnjutande av dem. Vi går in förenkla regler, och då får vi också ett bra och rättvistsamhälle.Anf. 119 ():Herr talman! Jag håller med om att dethar varit en livlig debatt om flyttskatten. Man kannästan tala om en kampanj. Det gäller också attkunna stå emot kampanjer. Jag vill påminna om dediskussioner som vi hade kring skattereformen, då9-procentsregeln bedömdes som en väl avvägdkompromiss mellan kravet på en likformigkapitalbeskattning och de inlåsningseffekter somen reavinstbeskattning har på bostäder.Vi säger också att vi är beredda att utreda en del aveffekterna av äldre människors flyttning, lågarealisationsvinster, osv. Men vi är inte beredda attgöra en omläggning som kostar 1 miljard ,som gör budgethålet 1 miljard större och somskapar nya orättvisor på bostadsmarknaden.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag delar om att man skall stå emot kampanjernär man har en bra grund att stå på. Men man skallockså lyssna på den debatt som förs. Om manfinner att det finns fog för att ändra saker och tingutifrån den debatt som förs, skall man också vidtaåtgärder. Jag tror att det är riktigt att göra det nu.Eftersom också och hans parti villändra på vissa saker, anser jag att de egentligenockså finner det motiverat att göra ändringar ochatt de erkänner att de har begått vissa fel. Eftersomdet har gått så , ville de inte riktigterkänna det, och därför säger de nu: ''Låt ossutreda saken.'' Det enklaste är faktiskt att gå medpå det förslag som finns.Det finns andra saker som man också kanundersöka. var inflationen kraftig.Nu kan vi räkna med en lägre inflation, om vi lyckasmed regeringens politik. Det är också ett motiv föratt genomföra den här förändringen.Anf. 121 () replik:Herr talman! Det är riktigt att man skall ha en bragrund att stå på. Skattereformen är enutomordentligt bra grund att stå på i det här fallet.Jag tror inte att ens kan hävda attrealisationsvinstbeskattningen är det storaproblemet på bostadsmarknaden . Problemetär i stället den stora osäkerhet som råder när detgäller kostnadsutvecklingen på bostadsområdet, pågrund av den icke-politik som regeringen har förtpå bostadsområdet.När det gäller inlåsningseffekterna har vi haftfallande priser på både villor och bostadsrätter detsista året. Människor har snarare gjortrealisationsförluster än realisationsvinster. Det härförslaget innebär en försämring för alla dem som idet här kärva läget har gjort realisationsförluster.Som jag tidigare sade var takregeln en väl avvägdkompromiss mellan de krav som ställts pålikformighet och rättvisa och de eventuellt negativaeffekter som de innebär. Men den är definitivt intedet stora problemet . Så låt oss hålla fast vidskattereformen.I det här sammanhanget är jag faktiskt oerhörtbesviken på folkpartisterna, som släpper det enaförslaget efter det andra och flyr vind för våg.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag beklagar, men jag hörde faktisktinte vad sade.Anf. 123 ():Herr talman! Jag vill bara göra en kort anmärkning.Harry sade till mig att det här visserligen inteär finansierat men att folk kanske kommer att flyttalitet mer, då får fler arbete och då blir detfinansierat. Det var väl ändå en förlöpning, HarryStaaf? Hur kan han ens antyda att arbetslöshetenskulle bero på att folk inte gitte flytta eller har rådatt flytta? Man kan inte få jobb just nu genom attflytta runt, . Inte ens den metodenfungerar såsom det ser ut. Arbetslösheten är interiktigt jämntjock, men den är stor överallt. Det ärilla eller ännu värre, men det är bara så det skiljersig.Att finna finansiering för 1,5 miljarder är ettproblem, . Det förvånar mig att inteHarry som företrädare för regeringssidansade att man hade finansierat det i budgeten genombudgetreserveringar. Det är ju den originella metodman tillämpar i det fall vi skall diskutera härnäst, såvarför inte göra det i alla? Varför inte säga att ni harreserverat det här, i den förlustbudget som ni redanhar, med ännu mer förluster? Ni gjorde inte det denhär gången, och om ni inte använder den metodenså har ni ingen finansiering alls. Det visar hureländigt ställt det är när ni driver skattesänkningar.Ni har inga eller fiktiva reserveringar i budgeten.Men, , en miljard här, några miljarderdär, några miljarder en annan vecka. Det är tur attvi snart har juluppehåll så att ni inte kan lovasänkningar med någon miljard. Men det är så ni harbyggt upp de här underskotten, genom att säga attdet ordnar sig , med tillväxt. Men detgör inte det. Inte ens med tillväxt kommer det attgå, inte ens tillväxt om året.Därför har vi inte råd.Jag är så pass ärlig att jag erkänner att det finnssvagheter i nuvarande system. Jag är så pass ärligatt jag säger till de människor som drabbas av dessaproblem att vi måste se till helheten och att vi skalllösa de allra akutaste fallen -- äldre ochhandikappade. Den ståndpunkten hade även fleraborgerliga i utredningen, bl.a. centerpartisterna.Då sade man att man skulle gå på den lösningen,men den har man sprungit ifrån. var förden lösningen, men springer man ifrån det vi varöverens om.Det är litet absurt att jag och , som intevar överens om skattereformen, får försvarareformens finansiering, medan våra vännerspringer ifrån den. Jag, som en gång stod längstifrån skattereformen, står nu närmare den änCentern och . Det är något märkligt.Kristdemokraterna var inte med då, men ni stödjeri varje fall inte längre principerna om att finansieraskattesänkningar.Anf. 124 ():Herr talman! Jag menade inte att det skulle ge såmycket arbeten. Men jag vill uppmärksamma LarsBäckström på att om folk började flytta våldsamthär i landet, skulle i alla fall flyttfirmorna få arbeteoch kunna nyanställa människor.Jag skall upprepa vad jag sade: Vi kan nu räknamed en viss förändring på arbetsmarknaden. Dethar varit en viss uppgång i ekonomin, och exportenökar. På grund av att kronan har skrivits ner har vimöjlighet att sälja mer. Om vi kan utnyttja det fulltut, innebär det, , att vi kan skapa enökad rörlighet på bostadsmarknaden. Det är i detperspektivet som vi skall se reglerna för uppskov avden s.k. flyttskatten. Då, , kan viockså räkna med minskade utgifter på detarbetsmarknadspolitiska området. Där kan vi tjänain några kronor till den här finansieringen.Den summa som nämnde, 1,4miljarder, gäller först då vi hoppas habättre finanser. Den omedelbara ekonomiskaeffekten blir ungefär 1 miljard.Anf. 125 ():Herr talman! Fortsätter man från regeringssidanmed ofinansierade skattesänkningar, är jag säkerpå att det blir en flyttfirma som får jobb, och det ärden flyttfirma som flyttar ut er ur Rosenbad.Anf. 126 ():Herr talman! Det genererar kanske inte så mycketjobb. För övrigt är jag nästan övertygad om att omvi informerar ordentligt om de åtgärder somregeringen vidtagit och kommer att vidta, får LarsBäckström inte se den flyttningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Ändringar i 19 § kommunalskattelagenFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU12 Ändringar i 19 §kommunalskattelagen (prop. 1993/94:159, 174 och90).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutSkU10 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningenMom. 1 (grundavdrag, skatteskala)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (s)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:127 för res. 111 för men.174 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:175 för utskottet126 för res. 111 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 28 fp, 27 c, 24 kds, 23 nydFör res. 1:126 sAvstod:10 v, 1 -Frånvarande:12 s, 7 m, 5 fp, 4 c, 2 kds, 4 v, 3 -Mom. 4 (reseförmåner)1. utskottet2. 3 (m, fp, c, kds)Votering:166 för utskottet147 för res. 336 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:126 s, 1 m, 2 fp, 1 c, 2 kds, 23 nyd, 10 v, 1 -För res. 3:1 s, 72 m, 26 fp, 26 c, 22 kdsFrånvarande:11 s, 7 m, 5 fp, 4 c, 2 kds, 4 v, 3 -Mom. 6 (lunchförmåner)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:284 för utskottet24 för res. 44 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 6 v, 1 -För res. 4:23 nyd, 1 vAvstod:1 c, 3 vFrånvarande:11 s, 8 m, 5 fp, 4 c, 2 kds, 4 v, 3 -SkU11 Uppskovsregler vid bostadsbyten m.m.Mom. 1 (införande av ett nytt uppskovssystemm.m.)1. 1 (s)3. res. 2 (nyd)Förberedande votering:139 för res. 123 för res. 2150 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 1Huvudvotering:154 för utskottet136 för res.