prot · GG0970 · 1993-03-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:70Måndagen den 8 marsKl. 15.00--15.031 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 11 marsAnf. 1 TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (), finansminister (), statsrådet (),kommunikationsminister () ochutbildningsminister ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.2 § LedighetTalmannen meddelade att () ansöktom sjukledighet --den 31maj.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Anmälan om kompletteringsval tillskatteutskottet och lagutskottetTalmannen meddelade att liberalernasriksdagsgrupp anmält som suppleanti skatteutskottet och lagutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i skatteutskottetSören ()suppleant i lagutskottetSören ()4 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 23, 24, 25 och 26februari.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:168 till socialförsäkringsutskottet1992/93:180 till jordbruksutskottet6 § LedighetTalmannen meddelade att ()ansökt om föräldraledighet den 8mars--den 12 april.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:160 Husläkare m.m.1992/93:164 Upphävande av konventionmellan och angående neutral zon,befästningars nedläggande m.m.1992/93:167 Rätt för StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, att besluta ifrågor om statligt reglerade lån förbostadsändamål, m.m.1992/93:174 Administrationen av bostads bidragentill barnfamiljer m.m.1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastrukturm.m.1992/93:194 Särskilt statsbidrag till kommuner förytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredjegymnasieår1992/93:211 Rätt att förrätta vigsel inom andratrossamfund än m.m.Skrivelse1992/93:204 Avskaffande av handelsförbudet motSydafrika, m.m.Redogörelserna1992/93:RR5 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet under år19921992/93:RR6 revisorers berättelse övergranskningen av Stiftelsen verksamhet under år 1992Konstitutionsutskottets betänkande1992/93:20 De kungliga slotten -- tilläggsbudget betänkande1992/93:FiU10 Den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen m.m.Utrikesutskottets betänkande1992/93:UU3 Mänskliga rättigheterFörsvarsutskottets betänkanden1992/93:FöU6 Beredskapsbudget1992/93:FöU7 Kemikaliekontroll och strålskydd1992/93:FöU8 Fredsbevarande verksamhetSocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU12 betänkanden1992/93:TU14 Kommunikationsdepartementetm.m.1992/93:TU15 Statens haverikommission1992/93:TU16 Överstyrelsen för civil beredskap1992/93:TU17 Kostnader för avveckling avTrafiksäkerhetsverket (TSV) 1992/93 och 1993/94Jordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU7 Reglering av användningen avvattenskotrarArbetsmarknadsutskottets betänkanden1992/93:AU7 Tilläggsbudget I till statsbudgeten /931992/93:AU9 Anslag till jämställdhet1992/93:AU15 Investeringsbidrag till Banverketoch Vägverket8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 1 mars1992/93:92 av () tillsocialministern om hiv/aidssmitta:Chockerande fakta har dragits fram i ljuset avtidningen reportrar. Det verkar somom det svenska läkemedelsföretaget -- dåhelägt av den svenska staten -- så sent som undersenhösten 1985 försålt preparatet Preconativ trotsvarningar från experter. Den metod man användeför att befria blod från hivsmitta ansågs intehundraprocentigt säker.Kabi hade fått rapport om detta redan den 8 augusti1985 men fortsatte att leverera sitt preparat, sombl.a. gavs regelbundet till blödarsjuka. Så sent somi smittades fyramänniskor trots att man då visste att det fannsandra metoder att rena blodplasma från hiv-smittaoch trots att man då visste att det fanns smitta i desvenska blodbankerna. Kabi hade då inga bevis föratt deras metod att rena blodet fungerade menfortsatte ändå att blanda testat och otestat blod. Trepojkar och en man smittades därför med en säkerdödlig utgång som följd.Lika anmärkningsvärt är att , somhar ansvar för att godkänna preparat, inte sattestopp för användandet av Preconativ utan ''litadepå Kabi'', som den då ansvarige uttryckte sig.Anmärkningsvärt är också att man redan i börjanav året funnit former för att enkelt testa blodgivareoch att man exempelvis från ett österrikiskt företagredan i maj 1985 ansökt om att få sälja ettvärmebehandlat preparat, som till skillnad frånKabis var dokumenterat rent från hiv.Socialstyrelsen gjorde inget och behandlade inteheller ansökan med förtur trots att Kabi inte kunnatbevisa att deras metod var säker. ''Vi förutsatte att Kabi bara skulle använda testatblod och ville därförinte skriva dem detta på näsan'' lyder ett annatupprörande citat.När de fyra fallen senare blev kända ''läste manlusen av Kabi på ett möte'', enligt ytterligare ettcitat. Vi trodde, vi litade på -- är alltså svaren frånSocialstyrelsen. Det finns dock internationellaregler för läkemedelshantering. Konkurrensenmellan läkemedelsföretagen är stor. Även attunderlåta att fatta beslut är att ha ansvar för detskedda.Kabi har -- genom den för demskadliga publiciteten -- beslutat att tillsätta enutredning. Detta kan komma att ytterligare förhalabeslut om exempelvis ersättning till de smittade.Vilka initiativ är socialministern beredd att ta föratt hindra att liknande situationer inträffar iframtiden? Hur avser socialministern att agera såatt snabb hjälp kan ges till de drabbade?den 2 mars1992/93:93 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadslägeti Västsverige:Vid årsskiftet var 61 367 personer kvarståendearbetslösa vid arbetsförmedlingarna i ,och samt ochSkaraborgs län. var över 46 000 personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Nivån på varslen var de högsta sedanstatistiken infördes med 16 000--17 000 varsladeoch indikerar att det är långt kvar innan någonvändning kan skönjas.Inom en radie från finns enfjärdedel av landets industriella kapacitet och dåsärskilt exportinriktad verkstadsindustri. En stordel av nedgången i sysselsättningen bedöms nuoåterkallelig. Verkstadsindustrin, som återfinnsmed särskild tyngd i vår region, bedöms krympaväsentligt mer än andra industrigrenar. Det ärallvarligt för hela landet när arbetslösheten i dennaregion slukar enorma kostnader. Människor iarbete kan i stället bidra till att skapa resurser tillnytta för hela landet.I , med 27 989 arbetslösa,slår nu krisen i bilbranschen hårt. Arbetslösheten iGöteborg är nu 19 000 öppet arbetslösa och 10 000i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslöshetenbedöms nu kosta under1993 bara i -- ett gigantiskt slöseri medpengar och människors vilja och förmåga attarbeta.I den forna industristaden harutvecklingen gått dithän att kommerendast 2 000 att arbeta i industrin, vilket motsvarar8 % av den förvärvsarbetande befolkningen mot25 % . Nedläggningen av Volvosfabrik och Elitfönster är två exempel påavindustrialiseringen.I , där 14 430 var arbetslösa , kan läget illustreras med iTrollhätan som lett fram till att av stadensarbetsföra befolkning är arbetslös eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessutom finnsnu i nedläggningshotet mot ochbara i den verksamheten hotas över 500 jobb.I slår krisen i bilbranschen hårt genomden stora andelen underleverantörsföretag tillbilindustrin.I den hårt drabbade Sjuhäradsbygdenberör lågkonjunkturen nu ocksåposterorderbranschen och raset i tekoindustrinfortsätter. Av 2 721aktiva medlemmar var arbetslösa vidårsskiftet.I , med över 10 500 arbetslösa, är detsärskilt byggnadsindustrin som genom nedgången ibyggandet drabbats hårt. I länetstillverkningsindustri låg varslen på enfjärdedel av de anställda. Särskilt befinner sigsmåföretagen i länet i en ovanligt djup ochlångvarig kris, långt sämre än för genomsnittet iriket.Hallands län, med 8 375 öppet arbetslösa , har gått igenom tidigarekonjunkturnedgångar med lägre arbetslöshet änriket. Det har dramatiskt förändrats. Den högaandelen arbetskraftsintensiv industri i länet har idenna lågkonjunktur drabbats av en kraftigminskning av sysselsättningen. Nedläggningshotetmot cykeltillverkningen i är ett av fleraexempel.I alla de fyra länen kan man utöver krisen iindustrisysselsättningen tala om ensysselsättningskris i den offentliga sektorn. Ca14 000 anställdas nuvarande arbeten hotas inomöverblickbar tid och då ingår däri bara till en del deneddragningar som kommer att ske inom denstatliga sektorn.I varje län finns upprättade planer och program försatsningar som verksamt skulle bidra till att vändaden katastrofala utvecklingen på regionensarbetsmarknad. Dessa har också redovisats förarbetsmarknadsministern.Socialdemokraterna har deltagit i och självautarbetat program för sysselsättningen. I Göteborghar redovisats vilka positiva effekter ettgenomförande av den socialdemokratiskamotionen ''En politik för arbete'' skulle få och somskulle kunna halvera arbetslösheten i Göteborg.Jag vill fråga arbetsmarknadsminister . Anser arbetsmarknadsministern att läget för defyra länens industri med sin stora betydelse försvensk export är särskilt allvarligt?2. Anser arbetsmarknadsministern attarbetslösheten i de fyra länen är ett gigantisktslöseri med pengar och människors vilja ochförmåga att arbeta?3. Vilka insatser är arbetsmarknadsministernberedd att vidta mot arbetslösheten i de fyra länen?4. Hur ställer sig arbetsmarknadsministern till deförslag till åtgärder för ökad sysselsättning som harpresenterats från länen?1992/93:94 av (nyd) till civilministernom resegarantin:Ordet resegaranti har för oss alla inneburit enkänsla av säkerhet och garanti vid utomnordiskasällskapsresor. Medborgarna har uppfattat att nären researrangör ställt säkerhet tillKommerskollegium så är garantin uppfylld till alladelar.Reseköpare har känt sig helt säkra att när en resahar betalats, gäller garantin om researrangörenskulle komma i ekonomiska svårigheter och attdenna resegaranti är så stor att den täcker samtligakostnader för en hemresa.I en aktuell konkurs för har det nuframkommit att charterresenärer som betalat sincharterresa tvingas lösa ut sig från sina hotell förflera . I pressen har uppgifterförekommit om att en barnfamilj måste betala över22 , för att kunna resa hem. Hotellen i bl.a.Dubai har krav på researrangören för obetaldahotellräkningar och vägrar att släppa ivägcharterturisterna innan de betalat rejält tilltagnahotellräkningar. Förutom den saltadehotellkostnaden tvingas resenärerna betala för matoch transfer till flygplatsen, kostnader som så attsäga ingick i resans pris. Genom svenskautrikesdepartementet har strandsatta resenärer fåtttillfälligt återbetalningspliktigt ekonomisktbistånd. UD lär också ta ut en expeditionsavgift på10 % extra på det tillfälliga lånet. Resenärernariskerar att resegarantin i det aktuella fallet är slutnär charterkostnaderna för de extrahämtflygningarna har betalats.Jag vill också få uppgifter om hur regeringen avseratt lösa en kommande utökning avresegarantibehovet. Enligt måste allaresearrangörer ställa en resegaranti. Nuvaranderegler utökas från till att omfatta s.k.inomnordiska paketresor och lägsta garantibeloppär oförändrat 200 000 kr.Svenska Kredit som tidigare försäkrat arrangörersresegarantier försattes i konkursoch någon ersättare har inte kommit påmarknaden. Det alternativ som erbjuds ärendast bankgarantier, och det är som bekant enkrisartad bransch.Jag och flera småföretagare är oroade över hurkonkurrensen inom resemarknaden skall kunna skepå lika villkor . Turistnäringen är enviktig gren inom vårt samhälle och den behöverklara signaler för att kunna fortleva, inte minst iglesbygdsområden.Vilka åtgärder tänker civilministern vidta för attKommerskollegium bevakar att av researrangörerställda resegarantibelopp ger resenärerna fullsäkerhet?Vilka åtgärder avser civilministern att vidta för attalla researrangörer av paketresor skall få möjlighetatt konkurrera på lika villkor?den 3 mars1992/93:95 av () till statsrådet om bistånd till Eritrea:I budgetpropositionen ställs ett ökat svensktbiståndssamarbete med i utsikt. Det ärmycket bra. behöver snabbt och långsiktigtstöd för sitt återuppbyggnadsarbete efter 30 årskrig.Den eritreanska regeringen har uttryckt önskemålom att inför ett återvändandestöd föreritreaner som vistas i , som liknar det sombl.a. Det ger möjligheter för densom vill återvända till för att delta iåteruppbyggnadsarbetet att få sin lön garanterad genom biståndsmedel.En sådan form av bistånd ger mottagarlandetmöjligheter att snabbt få tillgång till välutbildadepersoner för t.ex. sjukvård, utbildningsväsende,jordbruksutveckling och administration. Det ärviktigt för som under ett långt krigförhindrats att utbilda de ungdomar som deltagit ibefrielsekampen eller som tvingats fly tillnäraliggande länder. Den utbildningsreserv somfinns, finns i stor utsträckning i och USA.Det ger oss ett stort ansvar när det gäller att tillföraEritrea kunskaper.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågabiståndsministern om han är beredd att medverkatill att införa ett återvändandestöd, t.ex. liktdet tyska, för flyktingar från Eritrea.den 8 mars1992/93:96 av () till statsrådetUlf om konsekvensutredningar omalternativ till EG-medlemskap m.m.:Förhandlingar om ett svenskt EG/EU-medlemskaphar inletts. En folkomröstning skall avgöra omSveriges folk godkänner ett framförhandlat avtaleller ej. Informationsarbetet har börjat, med storekonomisk dominans för ja-sidan. Dess resurser äröverlägsna. Det är ett demokratiskt villkor att bådasidor får likvärdiga möjligheter att ta fram sittmaterial och föra fram sin uppfattning.De konsekvensanalyser som regeringen skall utföraär då betydelsefulla.Men det är oroväckande att den starkt kritiseradeKonsekvensutredningen införkärnkraftsomröstningen skall tjäna som modell förde utredningar som regeringen avser attgenomföra. Det bör erinras om att de medlemmari referensgruppen som var motståndare tillkärnkraften lämnade denna utredning i protest motuppläggningen av utredningsarbetet.Skall konsekvensanalyserna bli sakliga ochobjektiva är det nödvändigt att både ja- och nej-sidan får påverka direktiven. Urvalet av utredarebör också ske på sådant sätt som är godtagbart förbåda sidor.Av särskild betydelse är inte bara att alternativenblir väl belysta utan även att det blir vederhäftigtklarlagt vad som blir konsekvensen om Sverigesäger ja resp. nej till Europaunionen. Det är ocksånödvändigt att utredning görs om hur skallkunna ha god beredskap för icke-medlemskap iEuropaunionen.Av särskild betydelse är också att vi i händelse avmedlemskap i får uttryckliga undantagbekräftade främst i fråga om alliansfriheten,neutraliteten, offentlighetsprincipen, denkommunala självstyrelsen, regional- ochmiljöinsatserna och valutaunionen.Det gäller att i likhet med andra EG-länder,bl.a. , får undantag på för vårt landavgörande områden. Det räcker inte med attSverige gör ensidiga förklaringar, då dessa inte taröver vad som föreskrivs i olika EG-dokument, bl.a.Maastrichtavtalet, eller kommer att beslutas av ettblivande EU.Med hänvisning till det anförda får jag ställaföljande frågor till statsrådet . Kommer både ja- och nej-sidan att kunnapåverka direktiven till konsekvensanalyserna ochsammansättningen av den aviseradeparlamentariska referensgruppen?2. Har god beredskap för icke-medlemskap i eller behövsytterligare utredning därom?3. Strävar efter några uttryckliga undantagfrån efter dansk förebild?4. På vilket sätt kan likvärdiga möjligheter i övrigtskapas för ja- och nej-sidan i folkomröstningen?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 26 februari1992/93:424 av () tillutbildningsministern om utbildningen avbarnomsorgspersonal:Regeringen kallar sin högskoleproposition för''Högre utbildning för ökad kompetens''. Detta ärinte helt sant på barnomsorgsområdet. Att förlängabarnomsorgsutbildningarna är en riktig åtgärd föratt öka kompetensen. Att minska på antaletutbildningsplatser kan vara en riktig åtgärd irådande arbetsmarknadsläge, men fördelningen avneddragningarna skapar andra problem. Totalnedläggning vid kan skapalokala problem.I t.ex. , eller stad som det heternumera, räknar kommunledningen med en ökningav kön till barnomsorgen framöver.Detta gäller både daghem och fritidshem. Det finnsstora behov av utbyggnad. ärfortbildningsbehovet stort inom barnomsorgen.Teknik, administration och alternativ pedagogik,ja, listan över utbildningsbehov kan göras lång. Förkommunen kan de framtidarekryteringsmöjligheterna av personal tillbarnomsorgen försvåras. finns risker förkvalitén i verksamheten, vilket kan drabba barnen.Nu meddelar regeringen att socialtjänstlagen skallskärpas för att kommunerna skall bli skyldiga attanordna barnomsorg för alla föräldrar som vill hadet.Mot denna bakgrund vill jag frågautbildningsministern:Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd attvidta för att garantera utbildad personal med ökadkompetens inom barnomsorgen i ochSörmland?1992/93:425 av () tillutbildningsministern om högskoleutbildning förkvinnor i m.m.:I proposition 1992/93:169 Högre utbildning förökad kompetens, föreslås bl.a. att utbildningen förförskollärare och fritidspedagoger minskas med ca2 700 helårsstudenter under planeringsperioden.Motivet för denna åtgärd är att utbildningen vidhögskolorna dels skall inrikta sig mermot den konkurrensutsatta sidan av näringslivet,dels att en fortsatt utbildning av nuvarandeomfattning av förskollärare och fritidspedagogerriskerar att leda till en betydande arbetslöshet för dessa grupper.Minskningen av dessa utbildningar tas ut så attutbildningen helt avvecklas vid högskolorna iFalun/, och vid Mälardalenshögskola.En omedelbar effekt av dessa nu föreslagnaåtgärder blir att möjligheten för kvinnor att gåhögskoleutbildning vid ovannämnda orter kraftigtförsämras eftersom kvinnodominansen på dessautbildningar är i det närmaste total.Min fråga till utbildningsministern är följande:Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd attvidta för att kompensera detta bortfall avhögskoleutbildning för i huvudsak kvinnor ?den 1 mars1992/93:426 av (-) tillstatsministern om Öresundsbron:I regeringsförklaringen stod det: ''Miljöpolitikenskall utgå från vad naturen långsiktigt tål.Försiktighetsprincipen är en viktig ledstjärna, ochmiljökonsekvenserna skall redovisas före varjebeslut som ger miljöpåverkan.'' Öresundsbronnämndes särskilt: ''Avgörande är att den s.k.nollösningen vad gäller vattenströmningen mellanÖstersjön och kan säkerställas. ''När nu byggandet av motbakgrund av hotet mot , måste rimligenregeringen ändra uppfattning. Ju förr arbetet medprojektet stoppas, desto bättre möjligheter finnsdet att utveckla andra mer miljöanpassade ochmoderna lösningar på framtida transportbehov. Jagvill därför fråga statsministern:Avser regeringen med det snaraste ta upp nyaförhandlingar med i syfte attskrinlägga planerna på en och finnaandra lösningar?1992/93:427 av () tillstatsrådet om Betygsutredningensförslag:Statsministern har både i kammare ochi möten med elever och media förutskickat engrundlig omarbetning av Betygsberedningensförslag innan det kommer en proposition tillriksdagen. Den starka och entydiga remisskritikenger fog för en sådan omarbetning.Med anledning av detta vill jag fråga skolministernom hon kommer att bereda remissinstansernaförnyade möjligheter att lämna synpunkter på dettanya, i grunden omarbetade, förslag innan riksdagenskall ta ställning?1992/93:428 av Per Stenmarck (m) tillkommunikationsministern om nej till en bro över Öresundär ett stort bakslag i strävandena att binda sammanMalmö- och Köpenhamnsregionen.Beslutet får emellertid inte tas till intäkt för attprojektet inte kan genomföras.Koncessionsnämndens synpunkter bör, i likhet medandra remissinstansers, vägas in i sitt sammanhang,där hänsyn också måste tas till en rad andrafaktorer.I det arbetet är det viktigt att regeringen tarinitiativet och visar på lösningar på de problem somKoncessionsnämnden, och andra remissinstanserhar pekat på, för att möjliggöra en snar byggstart.Vilka initiativ är kommunikationsministern bereddatt ta för att få igång en snar byggstart av en bromellan och ?den 2 mars1992/93:429 av (nyd) till statsrådet om kompensation för slopat avdrag förnedsatt skatteförmåga:T.o.m. 1991 års taxering hade personer medkronisk sjukdom rätt till avdrag för väsentligtnedsatt skatteförmåga. Avdraget bestämdes medhänsyn till omständigheterna i det enskilda falletoch var maximerat till . I samband medskatteomläggningen togs dennamöjlighet bort.Av (SOU 1992:129)framgår bl.a. att de flesta yrkanden avsågålderspensionärer, att behovet av extra stöduppkommit efter , attgenomsnittsyrkandet var , och att dengenomsnittliga skatteminskningen var 1 500 kr.Utredningen föreslår att skatteavdraget ersätts meden merkostnadsersättning på av basbeloppetför allmän försäkring.Merkostnadsutredningen har ännu inte behandlatsi och någon merkostnadsersättning införssäkert inte förrän , om ens då.Under 1993 och eventuellt års taxeringgår de sjuka miste om kompensation för sinakostnader. Min fråga gäller vad statsrådet avser attgöra för att kompensera de sjuka under denna tid.den 3 mars1992/93:430 av () tillsocialministern om förslag om vårdnadsbidrag:Den 9 februari gav socialministern beskedet att detinte pågår något arbete i medett förslag om vårdnadsbidrag. Socialministernmeddelade också att ett sådant förslag, om detkommer, inte skall finansieras genom vare sigminskade bidrag till kommunerna ellerförsämringar i föräldraförsäkringen.Nu har statsministern givit andra besked -- att manarbetar för att en proposition läggs fram förriksdagen i vår.Det är angeläget att och allmänheten vetvilka besked som gäller.Jag vill därför upprepa min fråga tillsocialministern.Förbereder regeringen en proposition i vår ominförande av vårdnadsbidrag?1992/93:431 av () tillsocialministern om grundtrygghet i välfärden:För närvarande pågår en intensiv debatt omvälfärdssystemet och idéerna omkring ett s.k.grundtrygghetssystem.Bakgrunden är bl.a. att allt fler debattörer hävdaruppfattningen att de nuvarandetransfereringssystemen med ersättningar enligtinkomstbortfallsprincipen blivit -- och framför alltkommer att bli -- allt för kostsamma. Ytterligareargument är att de av ekonomiska skäl nödvändiganedskärningar i standardtrygghetssystemenvanligen drabbar de svaga.Jag vill mot bakgrund av ovanstående frågasocialministern om han är beredd att verka för attsittande utredningar får tilläggsdirektiv som gör detmöjligt att även belysa vilka effekter ettgrundtrygghetssystem skulle få inom resp. område.1992/93:432 av () tillutrikesministern om och vapenembargot:Den 20 januari 1992 utfärdade FN:s säkerhetsrådett allmänt vapenembargo för . Mångaländer ställde sig bakom detta men det är svårt attsäga om det har haft någon reell effekt.Det finns mycket som tyder på att vapenhandelnfortgår tämligen obehindrat. Stora mängder vapenfinns kvar i sedan det dagar.Det är viktigt att dels stoppa handeln och införselnav nya vapen, dels få kontroll över de vapen somfinns i landet.Jag vill därför fråga utrikesministern:Avser regeringen att inom ramen för detinternationella samarbetet agera för attvapenembargot för efterlevs?1992/93:433 av () till statsrådet om blankningsaffärer:Blankningsaffärer med aktier har blivit vanligt påStockholmsbörsen sedan de tilläts 1991. Volymenberäknas uppgå till . uppmärksammats i pressen finns inte några krav på att sådana affärer skallregistreras. I andra länder, bl.a. i ochStorbritannien, är vidare reglerna ivärdepapperslagen hårdare än de svenska då detgäller denna typ av affärer.Blankning i större skala kan ge upphov tillkursdrivande effekter och ge stora vinster för densom utför affären.