prot · GH097 · 1993-10-14 00:00:00 — Vi kanske tillsammansskall vara litet sjysta i denna fråga.Om vi blickar litet längre fram i tiden, ser vi att vimåste omprioritera för att kunna erbjuda enmänniskovärdig vård i framtiden.Inför denna problemställning är det viktigt att hanågra siffror till hands. Vår statsskuld uppgår nu till1 . Vi betalar enräntekostnad på . Det blirungefär per dygn.Vi menar att det inte är rimligt att vi skall utsättavåra barn och barnbarn för en så oerhört svårekonomisk situation. Vi måste ta vårt ansvartillsammans.Vi måste fråga oss hur vi, med dessa siffror färska iminnet, kan möta framtiden. Antalet äldremänniskor ökar stadigt. till1991 ökade antalet äldre med 58 %.Ålderssjukdomarna har därmed kommit att ta merresurser i anspråk . avsjukvårdsresurserna går till omsorg under det sistalevnadsåret.Samtidigt vet vi att antalet äldre väntas bli ännufler. Antalet äldre ökar, men det skärs ned inomsjukvården och äldreomsorgen. Denna ekvationgår inte ihop. Det finns ingenöverkapacitet inom vården -- trots att denna mythar anammats av många. Vi har minskat andelen avBNP som går till sjukvård, som vi skuritned i resurserna. är ett av de länder inomOECD som har lägst sjukvårdskostnader, samtidigtsom behovet torde vara ett av de största med tankepå antalet äldre. Forskningen går framåt, och vi kanbota fler och fler sjukdomar. Allt fler människorsom varit invalidiserade kan nu leva ett braliv. För att ge dessa hjälp och stöd krävs givetvisresurser.Svensk sjukvård borde bli bättre på att utvärderavad som görs. Vi borde kunna se att när en bättrebehandlingsform uppnås detta oftast får till följd attantalet sjukskrivningsdagar minskar. På så sätt blirtotalkostnaden mindre för samhället. Vårt rigidabudgetsystem förhindrar utvecklingen inomvården. Varje post ses enskilt i stället för till desseffekter på helheten.Herr talman! Jag vill avsluta med att uppmana ossalla att på ett ärligt, ödmjukt sätt tillsammansförsöka anta den största utmaningen inför 90-talet,nämligen omprioriteringar. Låt oss göra dettillsammans och inte bara konfronteras.Anf. 171 () replik:Herr talman! Jag delar en del av de synpunkter somChatrine hade om den besvärligaekonomiska situationen och behovet avprioriteringar. När vi ser att många kommuner ochlandsting har svårt att klara av äldreomsorgen,naturligtvis på grund av de ekonomiskasvårigheterna, tycker jag att det är konstigt attdenna regering, som har dragit in ekonomiskaresurser från kommunerna, lägger framförslag om ett vårdnadsbidrag som är beräknat attkosta 2 miljarder kronor.Vore det inte en bättre prioritering från dennaregering, , att om man nu anser attdet finns ett överskott på --vilket jag starkt betvivlar -- låta de två miljardernakomma äldreomsorgen till del i stället för att införaett orättvist vårdnadsbidrag?Anf. 172 ()replik:Herr talman! Först vill jag påminna om att när detgäller prioriteringarna i våra kommuner ochlandsting får numera dessa en påse pengar. Alltsåfår de lokala politikerna göra prioriteringarna. Jagär övertygad om att det finns kommuner som bordeprioritera äldreomsorgen på ett bättre sätt än vadsom har skett.Det är skrattretande att höra talaom jämförelser av vårdnadsbidraget ochäldreomsorgen. Vi subventionerar varje kommunaldagisplats med -- för deminsta barnen! Det är för mig obegripligt hur viskall fortsätta att leva i den orättvisan att de somstannar hemma med sina barn får noll kronor.Jag är ganska övertygad om att det i framtidenkommer att innebära en vinst att införavårdnadsbidraget. Vi börjar med en blygsamsumma. Det är en viktig del av vår välfärd att kunnasatsa på de allra minsta barnen.Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag skall inte föra en långbarnomsorgsdebatt. Tiden medger inte det. Vi harolika uppfattningar.Min fråga är faktiskt relevant, ämnar ge tillfamiljepolitiken för att införa ett vårdnadsbidrag.Det skulle vara fullt möjligt att utöka påsen tillkommunerna med ytterligare 2 miljarder kronor.Det är en prioriteringsfråga. Jag frågade, ChatrinePålsson, vilket är viktigast? Tydligt och klart anserregeringen att ett vårdnadsbidrag är viktigare än attge ytterligare till kommunernaså att de kan bedriva en bra äldreomsorg. Det ärtydligt och klart.Anf. 174 ()replik:Herr talman! Både våra barn och våra äldre ärviktiga grupper, . Man kan inte sättadessa grupper mot varandra. Vi måste satsa bådepå barnen och på de äldre. Som jag har uppfattatdet tidigare är socialdemokraterna också måna ombarnen. Vi vill bara prioritera de pengar vi har påett litet annorlunda sätt.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 175 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Ordet går till siste anmälde talaren JerzyEinhorn. Han har fått ordet efter det att han harblivit uppmanad att begära ordet i dagens debatt.Anf. 176 ():Herr talman! Jag beklagar att jag inte har kunnatvara närvarande under hela debatten. Dessutompåbörjades denna del av debatten tidigare änväntat.Jag delar den oro och den kritik som flera har givituttryck för här, bl.a. , om att medelhar dragits in från sjukvården. Jag har för min deltidigare givit uttryck för min oro och kritikoffentligt. Jag tror att de indragningar som görs frånsjukvården kommer att leda till allvarligakonsekvenser.Det är litet historielöst att skylla allt på den senasteindragningen gjord av den sittande regeringen.Chatrine nämnde tidigare, och jagupprepar det, att har i nästanfull politisk enighet -- har motsatt sigdetta -- dragit in mycket pengar från sjukvården ochomsorgen. Man är nu uppe i 40 miljarder kronor.Det finns inget annat land i världen som har dragitin så mycket pengar från sjukvården och omsorgen,och det finns ingen annan sektor inom välfärdenfrån vilken vi har dragit in så mycket pengar.Vad vi har gjort, den totala indragningen, har letttill att vi har urholkat landstingens ochkommunernas ekonomi. Man kan kritisera dem föratt de inte tog konsekvenserna . Jagtycker själv att det hedrar dem, eftersomkonsekvenserna är så allvarliga. De tömde i ställetsina fonder, bl.a. de som skulle täcka personalenspensioner, och de senarelade investeringar.Men man kan inte driva verksamheten på det sättethur länge som helst. Kommunerna och landstingenhar inte sedelpressar, som vi har här i tillvårt förfogande. De får inte heller gå i konkurs.Vad vi ser nu och vad vi tyvärr kommer att få se ärresultatet av den ackumulerade indragningen , och vi har alla bidragit till den. Jag självhar också bidragit till den.Jag tror att det är viktigt att vi försöker blickaframåt. Jag tror att vi skall fortsätta att försökaförbättra strukturen hos vår sjukvård utan attförstöra det som är bra. Jag tror att vi skall strävaefter att använda de medel som finns inomsjukvården så effektivt som möjligt -- är detväldigt svårt att skilja mellan effektiviseringar ochkvalitetsförsämringar -- men jag själv är övertygadom att det inte räcker.Jag är övertygad om att om vi vill behålla brasjukvård i så kan ingen trolla. Det hjälperinte med systemförändringar enbart. Vi kommeratt behöva tillföra mera pengar till sjukvården.Problemet är när tillräckligt många här i kammareninser detta. Och när vi gör det, blir frågan vilkamöjligheter vi har att få de pengar som kommer attbehöva tillföras sjukvården.Om gapet är tillräckligt stort mellan å ena sidanförväntningar och behov och å andra sidan deresurser som ställs till förfogande, kommermänniskor att förlora förtroendet för vår sjukvård.Om de gör det, kommer de på ett eller annat sätt attskaffa sig den vård de vill ha, och då händer någotfruktansvärt: Vi kommer att få en ojämlik sjukvårdi Sverige.Vi kommer då att rycka undan grunden för densolidariskt finansierade och solidariskt utnyttjadevården -- solidariskt finansierad efter förmåga,solidariskt utnyttjad efter behov.Att tillföra 4,2 miljarder till sjukvården under 1994är ett bra steg, tycker jag. Jag skulle gärna se började diskutera om inte detta kanåtminstone permanentas för sjukvården. Om jagkunde uppleva det i , skulle jag känna migmycket lycklig!Anf. 177 Statsrådet ():Herr talman! Jag förmodar att många avriksdagsmännen som är kvar gärna skulle se attdebatten avslutades, med tanke påkvällen. Men jag känner ändå ett visst behov av attkommentera ett par påståenden som har gjortsunder debatten, ett av och ettannat av . Det är påståenden somrelativt ofta görs och som jag tycker kan vara värdaett par kommentarer.Det är inte så, som sade i sittinlägg, att andel avbruttonationalprodukten som går till sjukvården ären av de lägsta bland . Faktum äratt vi befinner oss bland de 24 fem eller sex. Det som förmodligen ChatrinePålsson tänker på är att om man försöker korrigeraför den svenska åldersstrukturen, kvinnligförvärvsfrekvens m.m., kan man kanske föra ettsådant resonemang som hon gör, men utgångslägetär inte detta.Till min gamle vän vill jag säganågonting som jag har velat säga,nämligen att det förstås blir ganska missvisande omman talar om att det dragits in 40 miljarder frånsvensk sjukvård . En och annan kan jutro att med detta menas att svensk sjukvård skulleha 40 miljarder mindre i resurser nu än 1982. Detmenar förstås inte , utan han menaratt jämfört med de skatteregler, förmånsregler etc.som gällde 1982 skulle landstingssektorn ha haft 40miljarder mer sammanlagt över de tio åren.Faktum är att svensk sjukvårds resurser är avsevärtmycket större nu än 1982, trots alla indragningar.De reala resurser som sätts in i sjukvården haregentligen under hela min livstid i alla fall, kanskelängre, ökat /91. Det har varit enökning låt oss säga , när detutgick av svensk BNP, till en nivå på9 % eller något sådant av svensk BNP.Sedan har under den djupa recession vi nu befinneross i resurserna minskat något realt, med ungefär1 % . Så från den absoluta toppnivån, som viuppnådde expansion, har vi minskatungefär 1 %.Den som lyssnar på påståenden av typen att det hardragits in 40 miljarder och att inget annat land ivärlden har dragit in så mycket kan ju lätt få en heltannan bild än den verkliga. Sedan kan vi föra endiskussion om huruvida det behövs mera resursertill sjukvården eller inte.Ofta anförs också i debatten att antalet personeröver kommer att öka mycket kraftigt under90-talet, med bortemot 100 000 personer. Vad som kan vara bra att veta är att det ökadenågot mer under det genomgångna årtiondet.Så det finns ändå hopp, tror jag, om vi fortsätter attanvända resurserna väl, att kunna klara av att ge engod sjukvård i vårt land även i framtiden.Anf. 178 (nyd):Herr talman! Jag skulle vilja kommentera JerzyEinhorns inlägg här i dag.1974 vikarierade jag som kirurg i . Det varganska intressant, om man jämför med dagenssituation. jag var där hade man ettmöte med lasarettsdirektören, i vilket samtligaöverläkare deltog. Vi levde då i överflödets tid.Lasarettsdirektören sade, när mötet var slut: Är detnu inte någon som har något ytterligare att önskasig? Han liksom frågade om vi inte kunde hitta påytterligare utgifter, och det är ganska betecknande.Det var ett väldigt slöseri i , och det är klartatt man har måst tänka på ekonomin på ett heltannat sätt sedan. Jag är övertygad om att JerzyEinhorn har rätt delvis, när han säger att resursernainte räcker till. Det gäller säkerligen hans egetområde, och det gäller t.ex. inom åldringsvården,men jag är övertygad om att han också har fel ifråga om vissa områden inom medicinen,exempelvis kirurgi.Där är det slöseri, det vet jag själv.Operationssalarna utnyttjas dåligt. På många hållslutar man operera kl. 2 eller 3 ,osv. Här kan man verkligen rationalisera. Såjag är inte helt övertygad om att det generelltbehöver tillföras mera pengar.Det slösas med pengar. I planerarman nu -- hör och häpna! -- att bygga ett nyttsjukhus mellan två fina lasarett, de i ochBoden. Man skall investera 1,2 miljarder i att byggaett helt nytt sjukhus.Sådana här saker tror jag att vi mera skall haögonen på än att diskutera många andra ting, mendet är klart att detta är landstingspolitik, och därkan vi inte ingripa. Generellt tror jag nämligen attdet finns möjligheter att rationalisera på i varje fallvissa områden inom sjukvården.Anf. 179 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet ,min gamle vän, för inlägget. Om jag uttryckte migoklart, så vill jag korrigera det och tacka förpåpekandet.Vad vi har gjort -- alldeles riktigt som Bo Könberghar sagt -- är att vi har dragit in från landstingensresursutrymme 40 miljarder, kanske något mer,kanske något mindre.Vad jag ville säga och som jag hoppas att jag harsagt är att vi nu ser effekterna av detta. Vi harurholkat landstingens och kommunernas ekonomi,och de har försökt klara situationen på annat sätt.De måste nu spara pengar för att tillförsäkrapersonalen pensioner. De har senarelagtinvesteringar, något vi alla har varit med om attgöra.Antalet äldre kommer att öka, och vi kommer nuatt se konsekvenserna av dessa indragningar. Detsom gläder mig, herr talman, är att debatten börjargälla: Behövs det eller behövs det inte mera pengartill sjukvården? Jag hoppas att vi kommer att hamer av den debatten. Med sjukvården menar jagden totala finansieringen av sjukvården, de medelsom vårdens och omsorgens huvudmän disponerarför detta. Jag hoppas att vi kommer att ha mera avden debatten i kammaren.(forts. 8)6 § BordläggningAnmäldes och bordlades1993/94:7 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Litauen1993/94:12 Ändring i dubbelbeskattningsavtaletmellan och Irland1993/94:17 Förvaltningen inom domstolsväsendet1993/94:34 Tillämpning i fråga om av lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner1993/94:35 Ingripande mot otillbörligt beteendeavseende offentlig upphandling1993/94:36 Medelstillskott till Hund centerAB /94:37 Vissa pensionsfrågor1993/94:39 Arlandabanan1993/94:41 Statlig medverkan i civilt flygprojekthos och vissa andra frågor inomNäringsdepartementets område1993/94:42 Köp av interregional persontrafik påjärnväg samt flygtrafik mellan ochUmeå1993/94:44 Grovt rattfylleri m.m.1993/94:58 Vissa frågor om beräkning av assistansersättning1993/94:59 Vissa sjukförsäkringsfrågor1993/94:69 Sjöfartspolitiska åtgärder1993/94:70 Bestridande av vissa kostnader medanledning av Trollhätte kanalverks inordnande iSjöfartsverket7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 oktober1993/94:45 av (nyd) tillsocialministern om Åsiktsfrihet ochmedborgarskap:Vid partiledardebatten sade BengtWesterberg att han ville beröva riksdagsman dennes permanentauppehållstillstånd. I det här fallet måste Westerbergha menat svenska medborgarskap.Det vare mycket märkligt uttalande från enpartiledare och regeringsmedlem som dessutomframfördes i riksdag. Jag har blivit djuptoroad. Man undrar om inte alla politiska åsikter fårframföras i ett borgerligt styrt samhälle. Ommycket skilda åsikter framförs i som intestämmer med den borgerliga regerings, hotas då depersoner som stöder att ocksåförlora sitt svenska medborgarskap? finnsingen laglig möjlighet att beröva mig ellerWachtmeister medborgarskap.Min fråga till blir:Ämnar statsrådet som medlem i regeringen verkaför att det skall införas en lag som berövar vissasvenskar sitt svenska medborgarskap på grund avderas åsikter?1993/94:46 av (nyd) till statsrådetBeatrice om Kurser vid folkhögskolor som harstatligt stöd:Veckan före midsommar utsatte de s.k.plogbillsaktivisterna ett i Linköpingför ett allvarligt sabotage, och grupper av olika s.k.aktivister hotar vid olika tillfällen att tillgripa det dekallar civil olydnad. Vi vanliga medborgare kallardetta grov brottslighet, kriminalitet och hot motdemokratiska spelregler.Folkhögskolan i i norra är ett avden s.k. alternativrörelsens centrala fästen. Skolanhar via erhållit ett statsbidrag på3 och bl.a. genomfört entvå veckors kurs i ''civil olydnad''. Läraren , som också ingår i skolans ledning, anseratt detta är något vi kommer att få se mer av ochanser att ''civil olydnad'' som innefattarsabotageverksamhet är helt i sin ordning så längedet inte innebär misshandel av människor.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attkartlägga omfattningen och förhindra att offentligamedel och resurser används tillutbildningsaktiviteter, vid landets folkhögskolor,som uppmanar till och stöder kriminellverksamhet?1993/94:47 av () till statsrådet om Handelshinder vid export avpapper:Det belgiska parlamentet ämnar införa en s.k.ECO-tax på bl.a. papper som inte innehållerreturfibrer. Lagen skall träda i kraft den 1 januari1994. En sådan skatt skulle vara ett storthandelshinder för svensk export av papper ochkartong till . som är ett skogsriktland och mycket beroende av exporten avpappersprodukter har all anledning att hållaEuropa rent från handelshinder även på dettaområde.Vad gör statsrådet för att få bort den belgiska s.k.ECO-taxen, som diskriminerar svensk export avpapper och kartong till ?1993/94:48 av (nyd) tillkommunikationsministern om Användningen avbilars blinkersystem:Tyvärr så slarvar bilister alltmer med att användablinker när de skall svänga. Varför folk börjarstrunta i detta viktiga moment vid svängning vet jagej. Dock har jag märkt att de kvinnliga bilisternanästan plikttroget använder blinker där man skall.Eftersom vi med politiska beslut har format ettbilsamhälle borde det också vara statens plikt attuppmana folk att använda de medel som finns föratt minska olyckor m.m. KanskeKommunikationsdepartementet borde genomföraen landsomfattande kampanj, där man påpekar hurviktigt det är att använda blinker, dvs. Min fråga blir:Ämnar kommunikationsministern göra något åtproblemet med det allt mindreblinkeranvändandet?1993/94:49 av () tillkommunikationsministern om Bestämmelser omhobbyfordon:Kommunikationsministern har tillsatt och fått enutredning, , vilken föreslår åtgärdersom underlättar för dem som har hobbyfordon somfritidsintresse. Många av dessa förslag till åtgärderhar jag och Moderata samlingspartiet fört framtidigare.Utredningen har mottagits med stor uppskattningoch väckt berättigade förväntningar.Det har gått mer än utredningenpresenterade sina förslag.Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd att vidta för att utredningens förslag skallförverkligas?1993/94:50 av () till statsrådet om Dispens från bestämmelserna omhusläkare:Den nya lag om husläkare har fått mycket kritik.Nu när den skall börja tillämpas så märkerlandstingen att den slår sönder bra fungerandeverksamheter inom primärvården. I län har man försökt att finna vägar föratt kringgå lagen, vilket känns beklämmande.Kommer regeringen att se över möjligheterna tilldispens från bestämmelserna om husläkare?8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 oktober.1993/94:19 av () tillkommunikationsministern om Fordonskontrollenpå väg m.m.:I proposition 1992/93:161 om trafiksäkerheten påvägarna inför 2000-talet föreslog chefen förKommunikationsdepartementet att antaletfordonskontroller på väg skall ökas -- tillminst 120 000, en fördubbling i förhållande tillnuläget. Departementschefen föreslog också attVägverket och Polisen får träffa överenskommelserom omfattningen av fordonskontrollen på väg -- påcentral nivå mellan ochRikspolisstyrelsen, på regional nivå mellanvägdirektören och länspolischefen. Polisen skallsvara för den operativa ledningen.Vägverket föreslogs vidare få träffa avtal mednäringslivet (t.ex. AB ,försäkringsbolag, bilverkstäder) om att tekniker --som skall godkännas av Polisen -- ställs tillförfogande för fordonskontrollen på väg.Regeringen föreslogs få bemyndigandeatt besluta om bilinspektörernas organisatoriskahemvist.I trafikutskottets betänkande 1992/93:TU29 medanledning av propositionen tillstyrktes denna medavvikelser i vissa enskildheter, som dock inte gälldefordonskontrollen på väg. beslutade ienlighet med utskottets hemställan.I en (s)-reservation framhölls att den föreslagnavolymen om minst ca 120 000 fordonskontroller påväg är långt ifrån tillräcklig, samt att det ärangeläget att snabbt komma i gång med dennaverksamhet i de nya formerna.Vi befinner oss nu , ochsom bekant pågår ingen planering eller andraförberedelser för att realisera beslut omökat antal fordonskontroller på väg hos någon avde berörda myndigheterna. Det förefaller därmedosannolikt att den föreslagna volymen om 120 000kommer att nås under 1994.Trafikutskottet har tidigare uttalat att man delarkommunikationsministerns uppfattning att det ärväsentligt att göra en tydlig åtskillnad mellanföreskrivande och tillämpande uppgifter, vilketrent principiellt borde innebära en annanorganisatorisk hemvist för bilinspektörerna änVägverket. Det pågår emellertid efter vad vi erfariten rekrytering av nya bilinspektörer till Vägverket.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern följande:Vad har hänt inom detta område? Kommer 120 000fordonskontroller på väg att utföras ? I vilkaformer och av vem? När kommer regeringen attbesluta om bilinspektörernas organisatoriskahemvist?1993/94:20 av () till statsrådet om En effektivare skatteindrivningm.m. :Bland de förslag till budgetförstärkningar somEkonomikommissionen under ledning av professorAssar lade fram för ca sex månader sedanfanns ett förslag om effektivare skatteindrivning.Kommissionen gjorde en bedömning att dettaskulle ge en budgetförstärkning på ca 10 miljarderkronor.Kommissionens förslag tog främst sikte på denekonomiska brottslighet som medför att storabelopp undandras beskattning.I kompletteringspropositionen sade sig regeringendela kommissionens uppfattning om att åtgärderbör vidtas för att inte ett betydandeskatteundandragande ostört skall kunna äga rum.Regeringen ansåg också i propositionen att särskilduppmärksamhet skulle ägnaskontrollverksamheten påmervärdesskatteområdet, då det fanns tydligatecken på ett starkt ökat intresse för att i rådandekonjunkturläge komma över likvida medel genomfusk med redovisningar av mervärdesskatt.Regeringen aviserade att man hade för avsikt attfram till 1998 förstärka resurserna tillskattekontrollen med omkring 200 miljoner kronorper år. Med denna resursförstärkning skulleskatteinkomsterna öka med ca 4 miljarder kronor.Sedan regeringen aviserade förslaget omresursförstärkningar till skattekontrollen har detdock tyvärr varit tyst i anslagsfrågan. Det ärsynnerligen beklagligt, då ett sådant förslag med allsäkerhet skulle ha samlat en bred majoritet iriksdagen, inte minst med tanke på denekonomiska brottslighetens stora skadeverkningarför samhälle och näringsliv.Mot den bakgrunden vill jag ställa följande frågortill skatteministern:Skall tystnaden tolkas som att regeringen har gettupp den aviserade kampen mot den ekonomiskabrottsligheten?Har regeringen över huvud taget för avsikt attgenomföra den aviserade resursförstärkningen tillskattemyndigheterna?Är regeringen beredd att här och geskattemyndigheterna klartecken att, utifrån de ikompletteringspropositionen utlovaderesursförstärkningarna, stärka sitt arbete i kampenmot den ekonomiska brottsligheten?9 § Kammaren åtskildes kl. 20.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5§ anf. 24 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 51(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 87(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 113(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 145(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetslut.