prot · GG0967 · 1993-02-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:67Onsdagen den 24 februariKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 februari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:115 till bostadsutskottet1992/93:137 till lagutskottet1992/93:166 till skatteutskottet1992/93:170Avsnitt 1 Inledning till utbildningsutskottetAvsnitt 2 till justitieutskottetAvsnitt 3 tillutrikesutskottetAvsnitt 4 Försvarsdepartementet tillförsvarsutskottetAvsnitt 5 till socialutskottetAvsnitt 6 tilltrafikutskottetAvsnitt 7 till finansutskottetAvsnitt 8 tillutbildningsutskottetmed undantag förpunkt 12.5 Teknikvetenskapliga forskningsrådetsamtanslagen E 23 och E 24 till näringsutskottetanslaget E 30 till kulturutskottetAvsnitt 9 tillutbildningsutskottetmed undantag föranslaget J 1 till näringsutskottetAvsnitt 10 tillarbetsmarknadsutskottetAvsnitt 11 till kulturutskottetmed undantag förpunkt 4 Forskning inom det invandrar- ochmigrationspolitiska områdetpunkt 5 Kvinno- och jämställdhetsforskning tillutbildningsutskottetAvsnitt 12 tillnäringsutskottetmed undantag förpunkt 6 Förnyelse och effektivisering avbyggforskningen samtanslagen -- F 12 till bostadsutskottetAvsnitt 13 tillutbildningsutskottetmed undantag förpunkt 4 Konsumentforskningpunkt 5 Ärendet till till lagutskottetAvsnitt 14 Miljö- och naturresursdepartementet tilljordbruksutskottet1992/93:171 till utbildningsutskottet3 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 TALMANNEN:Nu vidtar utrikespolitisk debatt och debatten inledsmed utrikesministerns deklaration och endebattomgång med oppositionen. Därefter följerföreträdare för varje regeringsparti.Anf. 2 Utrikesminister ():Fru talman! Värderademedlemmar av den diplomatiska kåren! Dendramatiska utvecklingen i världen och särskilt iEuropa ställer ökade krav på svensk utrikespolitiksamtidigt som den öppnar nya möjligheter. Införförändringarna i vår omvärld måste vi på ett heltannat sätt än tidigare vara beredda till omprövningoch nyorientering.Men vår utrikespolitik är inte bara en reaktion påomvälvningarna i och vårt eget närområde.Den är i första hand resultatet av en omsorgsfullbedömning av vad som är intressen,värderingar och mål, i såväl våra bilateralaförbindelser som i det gemensamma arbetet på attskapa ett säkrare och en bättre ochfredligare värld.Svensk utrikespolitik står nu inför några av sinastörsta uppgifter . Detta ställer krav påframsynthet, samarbete och handlingskraft.Samtidigt som vi förhandlar om medlemskap i deneuropeiska gemenskapen leder vi EFTA i arbetetpå att försöka föra i hamn . är vi ordförande i . Vifortsätter systematiskt ansträngningarna attfördjupa samarbetet med de nya demokratierna iCentral- och . Arbetet med atteffektivisera vår biståndspolitik och anpassabiståndssamarbetet till förändringarna i världenfortskrider. är aktivt engagerat ireformarbetet i FN och ökar sitt deltagande i FN:sfredsbevarande operationer.Fru talman! Förhandlingarna om medlemskap i att föras med kraft och målmedvetenhetutifrån väldefinierade svenska intressen ochståndpunkter. Vi delar Gemenskapensgrundläggande värderingar och stöder desslångsiktiga mål. Vi är beredda att ta vårt ansvar föratt trygga frihet, fred och välstånd tillsammans medandra europeiska nationer.Vi har all anledning att tro att svenska värderingaroch ståndpunkter kommer att mötas med respektoch samarbetsvilja. Som en aktiv medlem avGemenskapen kommer vi att vinna ökat gehör försvensk politik på den internationella arenan.Den militära alliansfriheten består alltjämtsamtidigt som vi deltar i uppbyggandet av en nyeuropeisk freds- och säkerhetsordning. Ett utvidgateuropeiskt samarbete ger förutsättningar för attskapa fred och stabilitet i hela Europa.I centrum står EG, som har den samarbetsstrukturoch de ekonomiska resurser som krävs för attintegrera de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa med på grundval av denvärdegemenskap som grundlades vid ESK:stoppmöte i . Stärkandet ochutvidgningen av EG motverkar de tendenser tillinskränkt nationalism och främlingsfientlighet sompå senare tid skymtat inte bara i utanockså i Västeuropa.Vi lever nu i en period när de tidigare klaradefinitionerna kan tillämpas, en periodav sökande efter nya former för samverkan undernya betingelser. Denna formativa period kommersannolikt att pågå under en stor del av 90-talet. Såsmåningom kommer ett nytt samarbetsmönster attutkristallisera sig mellan de europeiskasamarbetsorganisationerna, vilka alla har sammaövergripande syften.Inom den Västeuropeiska unionen, som symbolisktnog flyttade till , kommer försvarspolitiska samarbete attutvecklas. NATO behåller sin roll, mendess försvars- och säkerhetspolitiska uppgifterförändras. I NACC har man skapat ettsamarbetsråd som på olika sätt bidrar till att lösaCentral- och säkerhetsproblem. WEUoch NATO samverkar i sin tur med ESK och ger ett viktigt bidrag när det gäller attbygga upp rättsstatens institutioner i de länder somnyligen befriats från kommunismen.Fru talman! ordförandeskap i ESKinnebär att vi spelar en central rolli försöken att finna lösningar på en rad europeiskasäkerhetsproblem. Det svenska ordförandeskapethar fyra huvudmål: att genom förebyggandediplomati och krishantering utveckla ESK somfredsinstrument, att befästa den demokratiskavärdegemenskapen i , att förbättrasamverkan med FN och att fortsätta stärka ESKsom organisation. Den omedelbara uppgiften är attverka för en fredlig förändringsprocess i Central-och Östeuropa.De omfattande internationella ansträngningarnaatt lösa den tragiska konflikten i det f.d.Jugoslavien har kommit till korta.Grymheter som etnisk rensning, urskillningslösartilleribeskjutning, massövergrepp mot kvinnoroch tortyr förekommer dagligen.Vi måste försöka stoppa ondskans spiral och ställakrigsförbrytarna till svars inför en internationelldomstol. Det är ett betydande framsteg attSäkerhetsrådet nu beslutar inrätta en särskildkrigsförbrytardomstol. Inom ESK:s ram harsvenska rättschef lagt fram ett förslag om hur en sådandomstol skulle kunna verka.Sverige bidrar till fredsansträngningarna på en radområden. Vi deltar i fredsfrämjande missioner tillKosovo, Sandjak och . Vi är djuptengagerade i den humanitära hjälpverksamheten iBosnien-Hercegovina. Vi medverkar i ESK:ssanktionsövervakning och vi deltar i FN-operationerna i och . Sverigehar mera generöst än de flesta andra länder iEuropa tagit emot flyktingar från konfliktområdetoch ger betydande bidrag till UNHCR:sverksamhet där.En politisk lösning av konflikterna i och kan bara nås inomramen för planen med aktivamerikansk och rysk medverkan och med stöd aven omfattande fredsbevarande insats. På längre siktmåste vi medverka till att utveckla en europeisksolidaritet som kan hejda konflikter innan deorsakar lidanden av den omfattning som drabbatcivilbefolkningen i det forna Jugoslavien.Fru talman! Ansträngningarna att fullt ut träda ini det europeiska samarbetet utör ena delen av vårEuropapolitik. Den andra består i de vidgadeförbindelserna med de nya demokratierna iCentral- och Östeuropa.De baltiska staternas återkomst till kretsen avsuveräna länder har varit av stor betydelse förSverige och påverkar i hög grad vår utrikespolitik.På kort tid har mycket uträttats i dessa länder föratt återvinna självständighetens innehåll ochåterupprätta gamla grannförbindelser.På senare tid har vi sett en del hoppfulla tecken påatt reformprocessen rör sig i rätt riktning, framförallt i men också i . I fleraav de länder som befriats från sovjetkommunismenverkar demokratin numera fast rotad. Denekonomiska utvecklingen uppvisar samtidigtpositiva drag. Trots väldiga ekonomiska ochpolitiska problem leder fortfarande presidentJeltsin och hans regering i reformistiskriktning.Den framtida säkerhetspolitiska utvecklingen iområdet är emellertid fortfarande oviss. Attutvecklingen i är av särskild betydelse förSverige och för norra behöver knappastpåpekas. Detta har inte bara en militär aspekt. Detgäller också att kunna handskas med risker ochproblem i form av miljöföroreningar,kärnkraftsolyckor och en organiserad brottslighet,som inte bara smugglar vapen och narkotika utanäven människor.Rysslands förhållande till de baltiska staterna är påvissa punkter fortfarande oklart. Trotsuppmaningar från det internationella samfundet,inte minst , har ännu inte ingåttavtal om ett snabbt tillbakadragande av sinatrupper från alla de baltiska länderna. Samtidigthar dessa de facto reducerats till omkringhälften av sin tidigare numerär. Ett framsteg är attrapportering härom numera sker till ESK, liksomatt andra aspekter av de rysk-baltiskaförbindelserna är föremål för en fortlöpandedialog.För en stabil utveckling i vår region är detnödvändigt att i största möjligautsträckning integreras i det europeiskasamarbetet. Detta är också ett övergripande målför förbindelser med denna granne ochstormakt. Under sitt besök i i början avmånaden undertecknade statsministern enomfattande deklaration om förbindelserna mellanvåra båda länder. Denna erbjuder en god grund förutvecklingen av ett framåtblickande samarbete.Fru talman! samarbete med Central- ochÖsteuropa har som mål att stödja återupprättandetav demokratins och rättsstatens institutioner, attstödja återinförandet av en fungerandemarknadsekonomi, att stödja de baltiska staternasansträngningar att befästa sin nationella suveränitetoch att stödja åtgärder för att förbättra miljön.Efter som gått sedan regeringensprogram för östsamarbetet presenterades kan vimed tillfredsställelse konstatera att degrundläggande riktlinjerna visat sig hålla.I samarbetet med , och Litauenhar kommit att spela en ledandeinternationell roll. Bland våra insatser under detgångna året kan nämnas frihandelsavtalen med allade tre baltiska staterna, det växandesuveränitetsstödet, stödet till de baltiska valutornaoch tillkomsten av det baltiskainvesteringsprogrammet.En nyhet för nästa budgetår är en särskildkreditgarantiram på avsedd förexport till de baltiska staterna och . Därtillförbereder vi ett särskilt samarbetsprogram medtonvikt på nordvästra . Vi fortsätter attbygga ut samarbetet med Polen.Utgångspunkten för det regionala samarbetet ärvåra nära och breda kontakter med de nordiskaländerna -- ett samarbete som fått en nyvitalitet. Reformeringen av det nordiskasamarbetet fortskrider som det får nyadimensioner. I det nya samarbetar vimed alla strandstater. Förra månadenetablerades också , somförhoppningsvis kommer att innebära ett uppsvingför de skandinaviska kontakterna med norraRyssland.Högt på de regionala rådens agenda stårkärnsäkerhetssamarbetet, som har ett omedelbartintresse för och övrigagrannländer. Här behövs såväl regionala sombilaterala insatser. har verkat för ett ökatinternationellt engagemang i denna fråga samtidigtsom vi byggt ut våra bilaterala insatser. Storainsatser görs också för miljön i Östersjöområdetgenom satsningar på miljövänligajordbruksmetoder och bättre avloppsrening.Fru talman! I och med att uppgifterna blivit merkonkreta och näraliggande präglas vårutrikespolitik också av större realism. Regeringenhar lagt ökad vikt vid den europeiska identiteten ivår utrikespolitik. Det finns emellertid ingenmotsättning mellan vårt engagemang i deteuropeiska samarbetet och vårt aktiva intresse förvärlden utanför . Vår utrikespolitik är ingetnollsummespel.En del frågor kräver globala lösningar, medanandra måste lösas på ett regionalt eller bilateraltplan. Detta är utgångspunkten för vårt bidrag tilllösningen på två av de konflikter som FN brottatsmed under nästan hela sin historia.I är den 15 månader gamlafredsprocessen utsatt förpåfrestningar. Under mina besök i regionen nyligenuttalade jag starka stöd åt de krafter somvärnar om fredsprocessen. Jag kunde medtillfredsställelse notera att man på såväl israelisksom palestinsk sida såg långsiktigt på denna ochhyste gott hopp om att förhandlingarna skall kunnaåterupptas senare i vår. Detta förutsätter att fråganom de deporterade palestinierna får en för allaparter acceptabel lösning på grundval avsäkerhetsrådets resolution 799.Från svensk sida söker vi bidra till fredsprocessenbåde genom våra bilaterala kontakter med parternaoch genom ett aktivt deltagande i de multilateralasamtalen. Grundläggande är att vi eftersträvaröppna och goda förbindelser med alla parter.Det upptrappade våldet mellan israeler ochpalestinier är oroväckande. Det är vår uppfattningatt MR-frågorna i regionen måste få ökaduppmärksamhet. stöder tanken på attupprätta en arbetsgrupp för mänskliga rättigheterinom ramen för de multilaterala samtalen.Medan fredsprocessen i tillfälligtstannat upp har den tagit ny fart i . Efteren serie konstruktiva samtal har ANC ochregeringen närmat sig varandra i centrala frågor.Allt tyder på att flerpartiförhandlingarna omlandets politiska framtid kommer att återupptasinom kort.En viktig förutsättning för framgång i den fortsattapolitiska processen är att alla parter medverkar tillatt det förödande våldet bringas under kontroll.Sverige stöder FN:s generalsekreteraresansträngningar att bidra till förhandlingsprocessen,och vi är beredda att medverka till en utökning avden internationella observatörsgruppen. Deekonomiska sanktionerna mot böravskaffas så snart de politiska förutsättningarnaföreligger, vilket kan komma att ske snart.Fru talman! Världens länder har blivit alltmerberoende av varandra. Massfattigdom, explosivbefolkningsökning, djupt rotade etniska konflikter,växande flyktingströmmar, utbredda kränkningarav de mänskliga rättigheterna och allvarliga hotmot miljön utgör betydande utmaningar för detinternationella samfundet. Med en årlig globalfolkökning på närmare 90 miljoner människor och15 miljoner på flykt är internationell samverkankring mänsklighetens ödesfrågor ofrånkomlig.Även efter årets tillfälliga besparingar är ettav världens mest generösa givarländer. Densvenska regeringen har särskilt betonat betydelsenav att främja de mänskliga rättigheterna ochdemokratiseringsprocessen inomutvecklingssamarbetets ram. avslutas eninternationell konferens i som haftdetta samband som tema.I stora delar av u-världen genomförs numarknadsekonomiska reformer. kommeräven i fortsättningen att ge kraftfullt stöd till sådanaförändringar. En fri världshandel betyder mer förutvecklingsländerna än direkta överföringar avfinansiella resurser i form av u-landsbistånd. Förmånga av de fattigaste länderna kommer dockbiståndet att spela den viktigaste rollen ävenframöver.En överenskommelse i s.k. Uruguayrundaär av största betydelse för såväl u- somöstländerna -- liksom för somhandelsnation. Från svensk sida kommer vi attverka för att den utdragna GATT-rundan skallkunna avslutas på grundval avföreliggande förhandlingspaket. Världsekonominär i stort behov av den positiva impuls ettförhandlingsresultat skulle ge.Många länder, framför allt i , har visat attdet går att ta staget från utbreddfattigdom till relativt välstånd. Flera av dem utgörnumera styrkepunkter i världsekonomin. Också istora delar av har tillväxten på senaretid varit positiv, vilket stärkt den demokratiskautvecklingen. behöver emellertid ocksåframdeles betydande resurser, såvälkatastrofbistånd som bistånd till ekonomisk ochdemokratisk utveckling.Fru talman! FN har efter det slutkommit att spela en central roll i ansträngningarnaatt upprätthålla internationell fred och säkerhet --just såsom stadgan avser. Tendensen att sökalösningar på internationella konflikter utanförvärldsorganisationen är i avtagande.Sverige tillhör de länder som länge hävdat att brottmot mänskliga rättigheter inte kan betraktas somett lands inre angelägenheter. På grundval avstadgan har fattatbeslut om att ingripa i stater där det sker en massivkränkning av mänskliga rättigheter, som t.ex. iBosnien-Hercegovina och Somalia.I den nya värld vi lever i ställs allt större krav påFN som fredsinstrument. har antaletpersoner som tjänstgör i FN:s fredsbevarandeinsatser femdubblats. Aldrig har så många ochomfattande FN-operationer inletts som underdenna period.FN:s bristande finansiella bas och kompliceradeorganisatoriska struktur utgör dock ett ökandeproblem. Gapet mellan ''vilja'' och ''kunna'' hållerpå att växa på ett oroväckande sätt. Resurserna stårinte i proportion till uppdragen.Generalsekreteraren framhöll attvärldsorganisationen inte längre lider av ettunderskott på trovärdighet utan av ett överskott.Sverige deltar i de allra flesta av FN:sfredsbevarande operationer. Bara under de senastetvå månaderna har regeringen beslutat omdeltagande i tre nya operationer: i ,och i det fornaJugoslavien. Den dramatiska ökningen av antaletFN-operationer innebär att vi i större utsträckningän tidigare måste göra prioriteringar.Finansieringen av bidrag till FN:sfredsbevarande insatser har under alla år varitprovisorisk. I syfte att bättre samordna denna harregeringen i årets budget föreslagit att anslagen förfredsbevarande ändamål förs över till UD:shuvudtitel.I sin rapport dagordning för fred föresloggeneralsekreteraren att stående FN-styrkorskulle upprättas för att bevara eller skapa fred medtvångsmedel. Med vår nuvarande beredskapsstyrkaför fredsbevarande insatser möter vi redan i vissutsträckning generalsekreterarens önskemål.Enligt gällande lag kan utlandsstyrkan uppgå till3 000 man väpnad trupp , men det finnsinga begränsningar vad gäller civila experter. ÖBkommer att inom ramen för försvarets planeringförbereda rekrytering, organisering och utbildningav personal för att underlätta snabba svenskainsatser.Med tanke på att FN-operationerna i allt störreutsträckning kommer att tillämpa tvångsmedel föratt åstadkomma fred bör grundligtdiskutera svensk medverkan också i den typen avinsatser. Är vi beredda att låta våra soldater skapafred med våld och dö i strid utomlands?Fru talman! FN förblir omistligt som globalt freds-och samarbetsinstrument. Det finns inte någotannat forum än FN som kan handskas med de storaödesfrågorna, som spridningen avmassförstörelsevapen och miljöförstöringen.Det slut utgjorde en historiskvändpunkt för internationell nedrustning. Förentastaterna har med berörda kommitöverens om att skära ner sina strategiskakärnvapenlager med två tredjedelar och atteliminera merparten av sina taktiska kärnvapen.Det är nu viktigt att avtalen ratificeras ochgenomförs. Detta kan också kräva bidrag frånandra länders sida, bl.a. Sverige.Konventionen mot kemiska vapen är unikdärigenom att den förbjuder en hel kategori avvapen. arbetar för att det växandeinternationella samförståndet skall leda till nya ocheffektiva åtgärder mot massförstörelsevapen.Regeringen fäster särskild vikt vid att förhindraspridningen av kärnvapen, bl.a. genom att stärkaicke-spridningsavtalet, NPT, och verka för ettfullständigt provstopp. I FN har vi understrukit attsäkerhetsrådet har ett särskilt ansvar för icke-spridningsfrågorna.FN:s miljökonferens i förraåret har skapat nya möjligheter att hantera deekologiska överlevnadsfrågorna. Regeringenkommer att verka för en aktiv uppföljning avRiobesluten i FN:s nyinrättade kommission förhållbar utveckling och i andra internationellaorganisationer.På sikt kan dagens problem och konflikter baralösas i en mer samarbetsinriktad internationellmiljö. Detta förutsätter att FN är organiserat ochfinansierat så att det kan handla effektivt över heladet fält som omfattas av ett vidgatsäkerhetsbegrepp med mänskliga rättigheter,ekonomisk frihet, social rättvisa och ekologisktansvar. Tillsammans med de övriga nordiskaländerna deltar i ansträngningarna attförbättra och finansiering.Fru talman! Generalsekreteraren har framhållit attvärldens länder nu har fått en andra chans att skapaden värld FN:s stadegefäder sökte åstadkomma.Detta låter sig inte göra med omedelbar verkan.Men om vi i samarbete söker realistiska ochpragmatiska lösningar på de globala problemen harvi kommit ett stycke på väg. För sin del kommerSverige att leva upp till sitt ansvar.Anf. 3 ():Fru talman! ''Från Stettin vidÖstersjön till vid har enjärnridå sänkts ned över vår kontinent.'' WinstonChurchills berömda ord markerade inledningen exceptionell era i tusenåriga historia.Aldrig tidigare hade vår kontinent på ett så brutaltsätt kluvits i två delar.Nu finns inte det tvångströja kvarlängre. Men vi har alla blivit plågsamt medvetna omatt kommunismens och murens fall inte innebarfredsrikets ankomst. Mycket av det som sker hari stället mer att göra med det förflutnas änmed framtidens ljusbärare. På sätt och vis tarhistorien revansch. I ser vi det som allragrymmast i Bosnien.Samtidigt hotas stora delar av det forna östblocketav en social härdsmälta, som en följd av att vi inteförmår hantera övergången frånkommandoekonomi. Chockterapiernas blindhetfrämjar kasinokapitalismen snarare än en socialmarknadsekonomi.En ny skiljelinje dras upp. Nutidens Churchillskulle kunna säga: ''Från vid tillSarajevo på förmörkasefterkommunismens tid av arbetslöshet ochutslagning, intolerans och nationalism, terror ochdöd. ''Följden kan bli att blir i-land ochÖsteuropa u-land, att välståndssökande ocharbetslösa folkvandrar till väst. Den militär ochpolis som väst ställde upp mot det kommunistiskahotet i öst mobiliseras nu vid gränserna mot s.k.illegal invandring.Under det varkärnvapenkapprustningen det dominerandesäkerhetsproblemet. Den nukleära apokalypsenhänger inte över oss som förr, men kärnvapen finnskvar i stor mängd, trots viktiga och omfattandenedrustningsavtal. varningför den stora mängd av taktiska kärnvapen ochrisken för att dessa hamnar i orätta händer äralltjämt högaktuell.Nu gäller det att slå in på en politik som har sommål att slå fast kärnvapennedrustningensoåterkallelighet och, , det totalaavskaffandet av dessa domedagsvapen, liksom avde kemiska och biologiska. Nedrustningen får intebli en säkerhetspolitikens restpost under 90-talet.Om det är som kärnvapenfrihetensvision skall börja förverkligas är det nu.De långsiktiga hoten mot den alleuropeiskasäkerheten är emellertid av en annan, ickemilitär karaktär. Den ungerske premiärministernAntall har uttryckt detta genom att säga att västalltid var redo att möta det militära hotet från öst,men var helt oförberett på att hantera östsfrigörelse. Väst, inkl. , har helt enkelt ingenstrategi gentemot öst.Att inte väst agerar i en ny Marshallanda har docksina skäl. Östkommunismens fall har i stort settsammanfallit med västkapitalismens kris. Ingetvästland har förmått skaffa fram resurser av denstorleksordning som måste till, särskilt när dettakräver inrikespolitiskt kontroversiella åtgärder.Tyskland är väl det enda undantaget.För del kan det i värsta fall bli tal om ensocial explosion efter implosion.Det väldiga landet är drabbat av en tusenprocentiginflation, en kraftig produktionsnedgång, ettväxande skuldberg och en lavinartad arbetslöshet.En tredjedel av befolkning harinkomster under existensminimum. Militärer ochnationalister har en mardröm om att ocksåRyssland skall upplösas. Därför förespråkar någraett slags rysk Monroedoktrin.En särskild orosfaktor är det förhållande att600 000 officerare och soldater blev överflödiga iröda armén . Även om en vredgad militäri kombination med militanta nationalister troligeninte kommer att utgöra en utrikespolitiskt aggressivkraft kan vi inte bortse från dennaosäkerhetsfaktor.I vår Europadebatt, fru talman, finns det mångaolika bilder. Hopp och misströstan, visioner ochmardrömmar blandas i våra sinnen och våra tal.Men oavsett om vi är pessimister eller optimisterförblir en sak säker: hur tung och grå vardagen änmå vara i öst, är den ändå bättre än det förflutnasofrihet.Europabankens chef har pekat påtre angelägna initiativ för att möta de sociala ochekonomiska säkerhetshoten från öst. Han föreslårinrättandet av en alleuropeisk gemensam marknad,en frihandelszon som går utöver EG:s och EFTA:sserie av bilaterala avtal och som inkluderarRyssland. Han föreslår vidare ett alleuropeisktinstitutionellt ramverk, som ger reformstaterna iöst en chans att utvecklas på nytt efterkommunismens fall samt ett alleuropeisktinvesterings- och sysselsättningsprogram.Denna Attaliplan förtjänar svenskt stöd.