prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Jag skall försöka att inte förlängadetta replikskifte alltför mycket.Jag återkommer gärna vid ett annat tillfälle ochger namnen på ekonomer somtycker att vår budgetmotion är genomarbetad.Det är inte så svårt att finna sådana namn.Jag tillstår gärna att jag inte så ofta läser Affärsvärlden. Det är säkert en brist. Det skulle säkertvara bra att läsa den litet oftare. Däremot har jagen mångårig och intensiv kontakt med barnomsorgen i , i både privat och regi.Jag anser att den i allmänhet håller en mycket högklass. Man kan naturligtvis förändra barnomsorgen. Det är naturligtvis inte för alltid givet att denbarnomsorg vi har , oavsett om den är eller privat, skall se ut som den nu gör. Jaghåller med om att barnomsorgeninte på alla håll har byggts upp för barnens bästa,utan för att möjliggöra förvärvsarbete. Då måstevi väl försöka koncentrera oss på att inrätta barnomsorg för barnens bästa och inte som någonform av förvaring, som den på vissa håll i dagtycks utvecklas till som en följd av bristen på resurser.Anf. 209 Socialminister ():Herr talman! Det pågår en mycket intensiv välfärdsdebatt . Det avspeglas också idet meningsutbyte vi har just nu här i kammaren.För min personliga del är en mycket central utgångspunkt i denna debatt att den välfärdsstat vihar byggt i och den generella välfärdspolitiken är ett stort och viktigt framsteg i mänsklighetens historia. Den har skapat trygghet, störrerättvisa och ökad frihet för människor. Detta gäller inte minst kvinnor. Det finns en mycket starkkoppling mellan utbyggnaden av den svenska välfärdsstaten, i synnerhet ,och den ökade jämställdhet mellan kvinnor ochmän som vi har uppnått i Sverige.Låt mig göra det lilla inpasset att jag inte på något sätt stöder den motion som m.fl.har skrivit på. Jag tycker att det är viktigt att viockså för kvinnornas och jämställdhetens skullhar kvar den abortlagstiftning som finns i Sverige.Det är inte heller välfärdsstaten som är orsakentill krisen, som påstod. Krisenhar helt andra orsaker, t.ex. de bankfallissemangsom har följt efter 1980-talets ekonomiska utflykter.Birgitta försökte antyda att jag och minakolleger bekänner oss i välfärdsstaten bara i ordoch inte i handling. Detta är inte korrekt. Vi hari handling visat att vi skall bygga vidare och utveckla den välfärdspolitik som byggts upp i under mycket lång tid.Denna politik är bra. Den har nått goda resultat. Den står sig väl när man jämför med situationen i andra länder.Men allt är inte bra. Det har funnits och finnsproblem med den svenska välfärdsstaten som vihar anledning att arbeta med på olika sätt.Vi har haft en otillräcklig effektivitet i produktionen av sociala tjänster. Den faktiska innebörden av detta är att vi har haft ett resursslöseri somgått ut över de människor som inte har fått detjänster som de borde ha fått -- människor som blivit kvar i barnomsorgskön eller äldreomsorgsköneller sjukvårdskön. Där pågår en mycket snabbreformering av produktionen av sociala tjänstergenom bättre organisation och utveckling avbättre metodik. Genom ökad valfrihet kan viockså öka kvaliteten i de sociala tjänsterna.Det händer mycket ute i kommunerna. Mångahar lyckats visa att det faktiskt går att utnyttja resurserna bättre, att ge mer valuta för skattepengarna.Socialdepartementet har också publicerat en liten skrift i samarbete med flera myndigheter ochdessutom kommunförbund och landstingsförbund. Där har vi redovisat ett antal goda exempelifrån den kommunala verksamheten som visar attdet går att få mer valuta för skattepengarna.Kommunerna har fått en ökad frihet på senareår. Jag tycker att det är viktigt i den här processendärför att det ger kommunerna större möjligheteratt hitta lokala lösningar, anpassade efter de lokala förutsättningar som finns. Men det ställerockså större krav på statsmakterna att preciserade mål mot vilka kommunerna skall arbeta. På ettantal områden finns sådana mål väl preciserade.Men det behöver kompletteras bl.a. genom denlag om stöd och service till funktionshindrade somjag kommer att lägga fram i här om envecka och genom en förändring i socialtjänstlagenvad gäller barnomsorgen. Den lagen är mycketvag. Det beror på att statsmakterna har haft intebara socialtjänstlagen, utan också statsbidragssystemet för att styra barnomsorgen fram till detårsskifte som ligger bakom oss. är statsbidragssystemet ändrat, och därför krävs förändringar i socialtjänstlagen.Vi har haft ett överutnyttjande av en del av våraförsäkringssystem. Det är det andra problemet ivälfärdsstaten. Detta uppkom framför allt under1980-talet. Det har skett en del regelförändringarsom både skapade ett överutnyttjande, drev uppkostnaderna väldigt snabbt och ledde till negativasamhällsekonomiska effekter.Man kan, som , säga att det vartrist att vi inte då hade ett tydligare samband mellan avgifter och förmåner. Men ingen bär störreskuld till det än och hennes partikamrater. Det fanns gott om förslag, bl.a. frånvårt håll, om att ett sådant starkare sambandskulle skapas . Men ni motarbetadedet . Ni ville inte se de problem som fanns iden svenska välfärdspolitiken.Birgitta påstod att reformeringen av socialförsäkringen inte har kommit i gång. Men vivet att det inte är korrekt att beskriva det på detsättet. Tvärtom har vi fattat en lång rad beslut , både under Socialdemokraternassista år i regeringsställning och under det ett ochett halvt år vi har haft regeringsmakten nu.Vi har också lagt fram en hel del förslag i åretsbudgetproposition som alla syftar till att få ettbättre resursutnyttjande.Vi har t.ex. tillsammans infört en karensdag isjukförsäkringen. Vi har sänkt ersättningsnivånunder vissa perioder. Vi föreslår liknande arrangemang i arbetslöshetsförsäkringen. Vi har föreslagit förändringar i delpensionen och i pensionssystemet, och där är ännu mer på gång. Vi har föreslagit en hel del andra förändringar, t.ex. ändratarbetsskadebegrepp, ökade insatser för rehabilitering osv.Alla dessa åtgärder har inte varit utan effekt.Tvärtom börjar vi nu få ordning på de här socialförsäkringssystemen. Vi börjar se mycket konkreta resultat.Syftet med dessa åtgärder är inte att rasera alladessa systemen, självklart inte. Det är att säkerställa att vi långsiktigt kan ha system som inte fårnegativa samhällsekonomiska effekter, men somkan bevara standardtrygghet åt människor. Det ärnämligen det människor vill ha.Alla människor, oavsett vilka inkomster manhar, har en rad fasta utgifter som i regel är anpassade efter den inkomstnivå man befinner sig på.De behöver vara säkra på att även om de blirsjuka, arbetslösa eller råkar ut för någonting annat skall de kunna fortsätta att betala räkningarnaoch försörja sin familj.Så till några av de saker som kommit upp i debatten här.Birgitta talade om vad socialdemokraterna inte ville. Vi vet att ni avvisar en del förslag.Det är alldeles riktigt. Vi vet vad ni inte vill, menvi vet verkligen inte vad ni vill. Vi vet att ni avvisarde förslag till besparingar vi haft i vissa socialförsäkringssystem.Jag ställde frågan i går till : Ivilka system vill ni spara när ni talar om sänkt ersättningsnivå, lägre kostnader osv? Är det i föräldraförsäkringen ni tycker att man skall sänka nivån? Skall vi sänka nivån ytterligare i sjukförsäkringen? Eller skall vi sänka pensionerna?Nu tror jag inte att kommer attkunna ge ett konkret besked på den punkten. Detär inte riktigt starka gren att gekonkreta besked. Men kanske kantala om ifall det finns något annat system som jaghar glömt där socialdemokraterna skulle vara beredda att göra besparingar. Det vore kul att få något konkret besked om vad ni vill och inte baravad ni avvisar.Sedan måste jag ta upp detta . Han talade om mod och familjepolitik. Jaghar tittat på det nydemokratiska förslaget till nyfamiljepolitik och räknat litet på vilka effekter detskulle få på en del verkliga människor.Hur skulle förslaget slå på en ensamståendemamma, tidigare gift med en försupen karl, sominte kan betala något underhållsbidrag, ensamstående med en unge som är och går på dagis?Vad skulle hända med henne med Ny demokratisförslag? Hon skulle förlora per år.Skulle ni använda besparingarna till att sänkakommunalskatten inskränker sig förlusten till15 . Dessutom blir hon av medsin barnomsorgsplats.Vad skall den mamman leva på i Ny demokratisSverige? Är det statliga bordell nivill ställa till förfogande? Eller hur skall den mamman klara sig i Ny demokratis ?Man frågar sig naturligtvis: Vem är det som vinner? Det går att peka ut många vinnare om debara har tillräckligt höga inkomster i Ny demokratis . Men ta den som har en inkomst påen halv miljon, också ett barn och hemmavarande make. Den personen vinner 10 000kronor i Ny demokratis Sverige.Jag har väldigt svårt att se rättvisan i denna familjepolitik. Jag tycker i själva verket att det ärganska rimligt att den som har en halv miljon i inkomst eller mer skall vara med och betala litet förden ensamstående mamman. Men det blir inte resultatet i . Där får de ensamstående mammorna leva på -- vad var detnu? -- lycka och kärlek.Sedan säger att barnomsorgeni är dyr. Ja, det är riktigt. Vi har kostat påvåra barn i . Men vi har också den bästabarnomsorgen i världen.Jag tillhör dem som tror att vi kan bedrivamycket av barnomsorgen effektivare. Jag tror inteatt vi behöver förlora så mycket på att vi har litetstörre barngrupper, om vi bara får bättre utbildadpersonal. Vi kan säkert effektivisera där också.Men kom inte och säg att svensk barnomsorg ärdålig! Om upprepar detta påstående är jag övertygad om att han aldrig sett ett dagis inifrån. Vi har världen bästa barnomsorg i , och den tycker jag vi skall slå vakt om.Åter till frågan om standardskydd i försäkringarna. Jag tycker att det är en viktig utgångspunktoch en viktig princip.Ungefär 90 % av löntagarna har hela sin inkomst försäkrad i det svenska sjukförsäkringssystemet. Jag tycker att det är rimligt, och jag tyckerockså att det är rimligt med en ersättningsnivå på80 %. Jag tror att det är väldigt svårt för de flestaatt klara sina fasta utgifter om vi inte har åtminstone den nivån.Herr talman! Det är viktigt att utveckla densvenska välfärdsstaten, och det är det som regeringen är i full färd med att göra.Anf. 210 () replik:Herr talman! Frågan om att gå från ord tillhandling! Jag skulle kunna instämma i väldigtmycket av vad här har sagt omvärdet av det svenska välfärdssystemet, den generella välfärdspolitiken och barnomsorgen. Det ärbara det att samme som sägerallt detta hjälper att dra in miljarderfrån kommuner och landsting, något som gör attdessa inte kan klara verksamheten för barnen, desjuka, de gamla eller de handikappade på det sättsom de borde kunna göra. Dessutom blir tusentals anställda -- mestadels kvinnor -- arbetslösa ionödan.Detta går inte ihop!Sedan vill jag koncentrera den här repliken tillfrågan om krisuppgörelsen och dess fortsättning.Jag vet inte om inte förstodvad uppgörelsen innebar för vår del eller om hanförsöker slingra sig ur.Vi uppfattade det så, att vi ingick en pakt för attgemensamt kunna långsiktigt reformera den generella välfärdspolitiken och socialförsäkringarnaoch att vi då skulle hålla ihop. Med de åstramningar vi då gjorde i botten skulle vi gemensamt iden parlamentariska beredningen komma överens om hur vi skall gå vidare. Vi kom också överens om att regeringen och vi skulle förhandla omriktlinjerna för och inriktningen av det arbetet.Regeringen har över huvud taget inte tagitnågra kontakter med oss för fortsättningen. I stället har den valt att, utan att avvakta beredningensarbete, komma med en rad förslag som föregriperdetta arbete.Detta är inte att reformera -- det är att raseraförutsättningarna för beslut på bred grund här iriksdagen om den nödvändiga omställningen.Det var därför som jag sade i mitt inledningsanförande, att om det skall gå att klara detta i fortsättningen måste ni uppträda som en pålitlig ochansvarsfull samarbetspartner. Jag tror att skälettill att ni inte hör av er är att striden fortfarandeär oavgjord i regeringen mellan å ena sidan , som inte släppt tanken på att avvecklavälfärdssystemen -- t.ex. privatisering av sjukförsäkringen -- och å andra sidan er som helst tillsammans med oss skulle vilja utveckla dessa fina system så att de kan leva vidare in i framtiden.Vi är uppbragta över att ni inte har fullföljtöverenskommelsen, och vi kräver att ni gör det.Vi kommer inte att ställa upp på att man hackarsönder möjligheterna att åstadkomma lösningarför framtiden genom så illa genomtänkta ochorättvisa förändringar som ni nu vill genomdriva.Anf. 211 Socialminister ():Herr talman! Låt mig först ta upp detta medkommunerna! säger att vi har dragitin orättfärdigt mycket pengar från kommunerna.Sanningen är ju att ni har accepterat den indragningen. Det är sant att ni inte ville göraindragningen , men ni har inte föreslagitnågon återläggning utan accepterat attdenna indragning från kommunerna då sker. Dethandlar alltså möjligen om ett års skillnad mellanregeringen och socialdemokraterna.Birgitta tog vidare upp frågan om krisuppgörelsen. Det är alldeles självklart att vi inom kortkommer att kontakta socialdemokraterna för atttillsammans utforma direktiven till denna utredning. Men utredningen kommer inte att kunnalösa det långsiktiga problemet att spara pengar --något som ni också har instämt i. Enligt regeringens finansplan måste vi under nästa budgetårspara i storleksordningen . Isjälva verket har ni accepterat bara ett par avdessa miljarder, och då återstår 10 miljarder. Detberor på att ni säger nej till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, nej till förändringar i arbetsskadeförsäkringen och nej till förändringar av delpensionen. Då återstår de tre försäkringssystemsom jag nämnde förut.Jag tolkar tystnad på dennapunkt så, att inte heller hon har kommit på någraandra försäkringssystem. Då återstår för henneatt svara på frågan i vilket av försäkringssystemenni vill sänka ersättningsnivåerna. Det står nämligen i er motion att ni skall sänka ersättningsnivåerna. Det vore ju oerhört intressant för de fortsatta diskussionerna att få veta vad ni menar närni skriver det. Kan inte antingen geett konkret besked på den punkten eller tala omvilka försäkringssystem jag har glömt bort när jagställt mina frågor till och ?Anf. 212 () replik:Herr talman! För det första hörde vi av oss och ville gå vidare i arbetet med beredningens direktiv och arbetsinriktning. Regeringen skulle så sent som i går ha redovisat sinskrivelse till . säger att vi '''' skall kallas till diskussioner. Jag hoppas att det är sant, men jag måste sägaatt vi är oerhört besvikna och att vi vill ha konkreta bevis för att ni menar allvar, om vi skallkunna samarbeta med er i denna fråga.För det andra är det så, som sade, att den stora boven när det gällerbudgetunderskottet är arbetslösheten, de skattesänkningar ni genomfört för kapital och höginkomsttagare, den underfinansierade skattereformen och bankakuten. Kom då inte och säg genom kortsiktiga och illa genomtänkta ingrepp i socialförsäkringssystemen, som inte står iöverensstämmelse med de långsiktiga förändringar som behövs, skall kunna lösa problemen.Jag upprepar vad sade i går: Vitänker inte redovisa några delar förrän ni harkommit oss till mötes när det gäller insatser motarbetslösheten och för sysselsättningen. Vi kommer inte heller att gå in på några diskussionerförrän ni har visat att ni är att lita på när det gällerden långsiktiga förändringen av socialförsäkringen.Anf. 213 Socialminister ():Herr talman! Låt mig bara få fortsätta på trådenmed sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. Dettaär inte något sätt att lösa problemen, eftersom deförsäkringarna efter de förändringar vi gjort i systemen går ihop. Sjukförsäkringen ger sedanförra året överskott, och arbetsskadeförsäkringenkommer att ge ett överskott under nästa budgetår.Dessa försäkringar ger alltså inte något bidrag lösning av budgetproblemen.Min fråga ställer jag mot bakgrunden av att deti en motion som har skrivit på ståratt socialdemokraterna tycker att man skall ompröva en del i försäkringssystemet, bl.a. ersättningsnivåerna. Då blir jag väldigt nyfiken på attfå veta vad ni åsyftar när ni talar om sänkta ersättningsnivåer. Är det föräldraförsäkringen, ytterligare sänkningar i sjukförsäkringen eller är detpensionerna? Jag bara undrar vad ni själva menarmed det ni skriver i era motioner.Nu misstänkte jag efter att ha hört både IngvarCarlsson och tiga ihjäl denna frågaunder gårdagen och att ni har försökt lösa enintern motsättning i er riksdagsgrupp, där en deltycker att man skall spara och andra säger nej, genom att säga att ni skall spara utan att ange någrakonkreta mål. Det tycker jag är ett ganska fegtsätt att lösa en sådan intern motsättning. För dagen känner jag mig helt övertygad om att det ärdetta det handlar om: Ni har inga förslag!Anf. 214 (nyd) replik:Herr talman! Socialministern började sitt anförande med en flott och elegant deklaration:Den svenska välfärdsstaten och den svenskavälfärdspolitiken är ett framsteg i mänsklighetenshistoria.Jag må säga, , att vi har väldigt olika referensramar när det gäller vad som ärstora framsteg i mänsklighetens historia. Jag ärnog något ödmjukare. Dessutom har detta sketttill priset av en knäckt samhällsekonomi. Dettakallar jag inte för framsteg -- framför allt inte fördem som skall betala det.Sedan fortsätter socialministern och säger attdetta inte beror på de här systemen, som överutnyttjas och styr många människors handlande,utan på bankfallissemanget. Det var en ny dimension på ekonomiska kris. Förvisso ärbankfallissemanget också en mycket svår nöt.Jag vet dessutom att kan litetom ekonomi. Ett förslag är att lyssna på dem somkan ännu mer. Tag exempelvis ochKlaes . Jag skulle kunna räkna upp 25 nationalekonomer som inte har många gemensamma omdömen med i det härhänseendet.Varför behövs en barnomsorgslag, som tvingarkommunerna till oförsvarbara investeringar ochkostnader? Om det är för att garantera barnomsorg blir följdfrågan: Vill ocksåinföra en livsmedelsförsörjningslag, som tvingarkommunerna att se till att det finns livsmedel ikommunerna? Mig veterligen, finns det ingen lagstiftning som framtvingar livsmedel i Sverige.Med logik skulle vi alltså utanden lagen riskera att svälta ihjäl.Bengt säger att han har läst Ny demokratis förslag. I så fall har han läst det slarvigt.Bengt tar en ensamstående mammamed en försupen karl som exempel. Det är intesvårt att räkna fram sådana exempel, men det ärett vulgärargument. I vår motion har vi angett attförslaget är ett principförslag. Uttryckligen har viskrivit att beloppsgränser, m.m. kan komma attbehöva justeras.Den uppbragthet som visar,tror jag snarare beror på att han själv, med familj -- sambo och -- är en stor förlorare, medvårt förslag. Det skulle bli dyrt för , eftersom vårt förslag inte betyder pengar tillhöginkomsttagare. skulle nämligen själv få betala sin barnomsorg.Kosta på barnen! -- om det hade varit så väl.Bäst i världen! Vemavgör det?Anf. 215 Socialminister ():Herr talman! Jag börjar med att rätta till uppgifterna om min familj. Det är inte sambo ochJohan, utan det är fru och som det handlarom.Vi är mycket tacksamma för den svenska barnomsorgen. Vi tillhör naturligtvis dem som i ochför sig skulle kunna betala mer för denna barnomsorg. Men det är inte för vår skull som jag tar uppdenna fråga. Det är långt viktigare att tala omdenna ensamstående mamma, som vill undvika att tala om. Han talar om detsom vulgärexempel. Men det är ju precis de exemplen som det handlar om, nämligen att lyftafram personer med låga inkomster och i utsatta situationer. Det är de människorna som har denallra största glädjen av den generella välfärdspolitik som vi för, med en barnomsorg av mycket högkvalitet. Den är bra för alla barn, men särskilt braför de barn som kanske inte får lika mycket stimulans och möjligheter hemma, som en del andrabarn får.Det här blundar Ny demokrati för. Det är ettproblem som ni över huvud taget inte resonerarkring i era motioner. För er handlar det i ställetom att spara . Tro inte att detgår att göra på det här området utan att det kommer att vara väldigt smärtsamt för många -- inte iförsta hand för mig, utan långt mer för andra personer.Det går säkerligen att hitta ett antal socialdemokratiska ekonomer som inte delar min uppfattning när det gäller synen på ekonomi. Men det gårockså att hitta ganska många som delar min uppfattning. Det finns ingenting som tyder på att detär välfärdsstaten, välfärdspolitiken eller socialpolitiken som har orsakat den ekonomiska kris somvi har i Sverige.Om man studerar budgetunderskottens tillväxtunder -- från 0 till 200 miljarderkronor -- finner man att det inte till någon del beror på utgifter inom socialpolitikens område. Manmåste emellertid bortse från en, ganska naturlig,sak, nämligen arbetsmarknadspolitiken, som naturligtsvis kostar en del i ett läge med hög arbetslöshet. I övrigt har vi snarare bidragit till attstärka budgeten genom olika åtgärder, jämförtmed hur läget såg ut . Orsakerna är alltså helt andra, nämligen svag ekonomisk utveckling, finanskris och annat som spelatin.Stefan frågar varför man inte behöveren livsmedelslag, om man behöver en barnomsorgslag. Det beror på att problemen med försörjningen av livsmedel löser sig bra på marknaden.Så är det inte när det gäller barnomsorgen. Detfinns nämligen en skillnad i utfallet för den enskilde vid köp av barnomsorg. Samhällsekonomiskt är barnomsorg utomordentligt bra. Men detbehöver det inte nödvändigtvis vara för den enskilde, om denne skall betala allt själv. Vi måstedärför korrigera detta genom att subventionerabarnomsorg och skärpa socialtjänstlagen på denhär punkten.Anf. 216 (nyd) replik:Herr talman! Jag undviker inte att besvara frågan kring ensamståendemamma med försupen karl -- för att använda hanseget språkbruk. Tvärtom, vi bryr oss faktiskt ommänniskor i sådana situationer. Men vi byggerinte system för undantagen. Vi vill ha ett generelltsystem, som är bra för den stora mängden. Självfallet, skall man också ha skyddsnät för undantagen, för vilka systemen inte stämmer. Problemetmed det svenska generella välfärdssystemet är attdet är ett lappverk utan like. Man har försökt atttäppa till hål, osv. Det är bättre att ha ett enkeltgenerellt system och därutöver ta hand om undantagen.Bengt säger: Barnomsorg för allabarn! Det är en grov osanning. Knappt hälften avSveriges barn har tillgång till barnomsorg -- det är faktiskt så.Jag noterar också att intesvarar på frågan. Han säger med emfas och piskrappseffektivt att den svenska barnomsorgen ärbäst i världen. Jag upprepar frågan: Vem sägerdet, förutom ? Vilka mått används? Vad mäter man? Vad är barnens uppfattning om detta? Är svensk barnomsorg bättre ändansk barnomsorg, enligt ? Vilka ekonomer delar uppfattning? Nämn gärna svenskar, somkänner till våra förhållanden!Bengt säger vidare att marknadeninte kan lösa fenomenet med tillgång och efterfrågan, som dyker upp när det gäller barnomsorg.Varför skulle den inte kunna det? Nej, inte meddagens system, men med Ny demokratis system,där pengarna i praktiken hamnar hos föräldrarna.Vi låter föräldrarna avgöra vad de anser är brabarnomsorg. Det är uppenbarligen livrädd för. Jag tror att riktiga farhågor. Väldigt många föräldrarskulle inte välja barnomsorg.Bengt påstår också att jag har sagtatt svenska daghem är dåliga. Det har jag aldrigsagt! Väldigt många svenskadaghem är faktiskt ganska bra. För att inte skall vara för orolig kan jag berättaatt jag bor granne med ett daghem. ochstundligen kan jag hemma i titta på det.Jag ser då de här ''lyckliga'' barnen, som släpas dithalv sju och hem halv sju på kvällen.Anf. 217 Socialminister () replik:Herr talman! När det gäller enkla generella system finns det inget bättre exempel än barnbidragssystemet. Det är det enklaste och mest generella system av alla våra bidragssystem. Det äroerhört enkelt att administrera. Administrationen kostar praktiskt taget ingenting.