prot · GH0920 · 1993-11-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:20Tisdagen den 9 novemberKl. 14.00--16.241 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 1 TALMANNEN:Utöver vad som tidigare aviserats om informationav utrikesminister () omESK får jag anmäla att information också lämnasav justitieminister () ompolisfrågor. Informationerna lämnas efter muntligafrågestunden torsdagen den 11 november.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:14Till riksdagenJag får härmed meddela att interpellation1993/94:14 angående asylrätt m.m. avriksdagsledamot kommer attbesvaras på grund av att endebattdag som passar både interpellanten och miginte stått att finna under föreskrivna fyra veckor.Stockholm den 26 oktober 1993Birgit FriggeboInterpellation 1993/94:16Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:16 av JanFransson om jaktarrendena får jag meddela att jaginte kan besvara denna inom föreskrivna fyraveckor. Skälet härtill är arbetsanhopning och att endebattdag som passar både interpellanten och miginte stått att finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 18november 1993.Stockholm den 27 oktober 1993Karl 1993/94:22Till riksdagenPå grund av hög arbetsbelastning har jag ingenmöjlighet att inom bestämd tidsram besvara BjörnKaalings interpellation om avvecklingen avarbetslivsfonderna. Interpellationen kommet attbesvaras kl. 9.00.Stockholm den 1 november 1993Börje HörnlundInterpellationerna 1993/94:34 och 35Till riksdagenJag får härmed meddela att interpellation1993/94:34 om barnens situation framställd avMargareta och interpellation 1993/94:35om barnens situation framställd av grund av utlandsresor kommer att besvaras den2 december 1993.Stockholm den 27 oktober 1993Bengt WesterbergInterpellation 1993/94:36Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:36 av KristinaSvensson om bistånd till familjeplanering i tredjevärlden får jag meddela att jag inte kan besvaradenna inom föreskrivna . Skälet härtillär utlandsresa. Jag kommer att besvarainterpellationen den 26 november 1993.Stockholm den 4 november 1993Alf SvenssonInterpellation 1993/94:39Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:39 av MargaretaViklund om flyktingbarns situation i får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 2december 1993.Stockholm den 4 november 1993Birgit FriggeboInterpellation 1993/94:47Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:47 av LarsHedfors (s) om ändringar i skattesystemet m.m. fårjag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna . Skälet härtill är att endebattdag som passar både interpellanten och miginte stått att finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 29november.Stockholm den 29 oktober 1993Bo LundgrenInterpellation 1993/94:48Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:48 av BirgittaHambraeus om flyktingpolitiken får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivnafyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 2december 1993.Stockholm den 4 november 1993Birgit Friggebo3 § Svar på fråga 1993/94:20 om situationen iAngolaAnf. 2 Statsrådet ():Fru talman! har frågatutrikesministern om på vilket sätt regeringen villverka för att stoppa UNITA:s sabotage avfredssträvandena och stödja landets lagligaregering och civilbefolkning. Frågan haröverlämnats till mig.Jag är helt överens med om attsituationen i är ytterst allvarlig. När detgäller mänskliga offer har vi kanske här den störstakatastrofen i världen . Från det internationellasamfundets sida har redan gjorts fullt klart vem sombär ansvaret för det fortsatta kriget. De sanktionersom infört mot UNITAbär vittnesbörd härom.Sverige stöder till fullo de ansträngningar som görsinom FN:s ram för att uppnå fred. Mitt bestämdaintryck är att allt som kan göras också görs inomFN. Jag har som sagt svårt att se hur ett enskilt landsom skulle kunna göra något därutöver.Det råder ingen tvekan om att vi alla starkt önskaratt inbördeskriget tar slut, och vi känner med rättaindignation och upprördhet över kriget.Det är parterna själva i konflikten som måste varaöverens. Omvärlden har utsatt UNITA för ettutomordentligt hårt tryck, och FN:s säkerhetsrådhar vidtagit den ovanliga åtgärden att riktasanktioner mot annan part än en regering.Förhoppningsvis ger dessa starka reaktioner frånvärldssamfundets sida resultat.Vi har nåtts av beskedet att samtal mellan parternahållits i i . Tillgängliga uppgiftertyder på att dessa inte varit helt utan framgång. Detär i så fall mycket glädjande.Sverige är den största bilaterala biståndsgivaren tillAngola. Givetvis har biståndsprogrammet nuanpassats till katastrofsituationen. En stor del avbiståndet kanaliseras nu även genom FN förkatastrofinsatser. Den dag kriget är slut kommerSverige aktivt stödja det återuppbyggnadsarbetesom då tar vid.Anf. 3 HANS ():Fru talman! Jag ställde min fråga tillutrikesministern . Det är medhänsyn till den ytterst allvarliga situationen iAngola anmärkningsvärt att svaret kommer förstnu.De hittillsvarande FN-sanktionerna beträffandekrigsmateriel och olja liksom insatserna i övrigt ärhelt otillräckliga. Den tid som har gått sedan jagställde min fråga har ytterligare bekräftat minuppfattning. Det är därför nödvändigt attregeringen agerar snabbt för att sanktionernautvidgas.I säkerhetsrådets resolution 864 uttalas attberedskap skall finnas att genomföra ytterligareåtgärder enligt , bl.a. handelsåtgärdermot UNITA och restriktioner beträffande resor förUNITA-personal. Dessa åtgärder är nu aktuella dånågon vapenvila, eller det fulla genomförandet avfredsavtalet , inte kunnatuppnås på grund av UNITA:s saboterande avfredssträvandena.Särskilt allvarligt är att UNITA förhindrar deytterligt behövliga humanitära transporterna tillstora områden i . Här måste regeringensnabbt verka för att nya steg tas av FN:sgeneralsekreterare för ett effektivt genomförandeav FN:s humanitära katastrofhjälpplan.Det räcker inte med att för egen delförklarar sig ha beredskap till katastrofinsatser. Detgäller framför allt att agera för att de kangenomföras. Det finns knappast något land därsituationen är så katastrofal som i Angola.Jag vill ha statsrådets kommentarer till dessasynpunkter.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! och jag ärnaturligtvis rörande överens om det katastrofalaläget. Jag har tidigare här i kammaren sagt attvärldssamfundet borde ha satt ner foten med störrekraft genast efter valresultatet och då med strykamarkerat att valresultatet gäller. Personligen anserjag att det tog litet för lång tid.Fru talman! Det finns ändå vissa positiva tecken iskyn, eller hur man nu vill uttrycka det. FNkommer , jag kan inte säga exakt vilkendag, att presentera en ny apell. Det beror på anser att det säkerhetsmässigt har infunnit sigett något förbättrat läge, vilket gör det möjligt attnå de hjälpbehövande över praktiskt taget helalandet.Sverige är förvisso berett att svara positivt på denapell som FN kommer med -- fattas bara annat!Men fler länder behöver ställa upp. När en sådanhär apell tidigare gick ut fick man bara ihop 27 %av de då begärda 226 miljoner USA-dollar.Fru talman! Vad på mig och regeringen ankommerskall vi verkligen försöka att verka för att ett brettmultilateralt hjälparbete nu kommer till stånd förstmed katastrofhjälp och sedan medåteruppbyggnad.Anf. 5 HANS ():Fru talman! Statsrådet inte mina synpunkter om behovetav en utvidgning av sanktionerna, vilket det finnsmöjlighet till enligt FN:s säkerhetsråds resolution.Min konkreta fråga är: Är den svenska regeringenberedd att agera för en utvidgning av sanktionerna?Det är helt klart att det inte har kommit till ståndnågon vapenvila. Vi vet att UNITA har spelat ettspel med motparten, med FN. Man har sagt att manär för förhandlingar. Man har t.o.m. ingått ettfredsavtal som man inte fullföljer. Det går inte attlita på vad UNITA säger. Det fordras därför ettmycket starkare tryck.Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan hålla med om det Hans GöranFranck säger om att man inte kan lita på UNITAoch den besvikelse som har infunnit sig irelationerna till UNITA. Likväl finns det vissljusning i fredsprocessen genom de samtal sominleds mellan regeringen och UNITA. Låt oss ändåhoppas på att den kan komma att leva vidare. Detär inte helt säkert att nya tilltag just nu när detgäller att isolera UNITA ifrån FN:s sida, skullegöra det lättare att fortsätta den processen.Det är dock inte detsamma som att man skall göragällande att det för framtiden inte kommer att skenågon utvidgning av sanktionerna. Jag tror att inuläget är det angeläget att fästa en vissförhoppning vid att dessa samtal ändå harpåbörjats.Anf. 7 HANS ():Fru talman! Självfallet skall allt göras för att förmåUNITA att stå fast vid det fredsavtal som en gångär ingånget. Det gäller också att stödja den lagligaregeringen som har fått folkets förtroende iallmänna val. Det är dock ett faktum att det inte gåratt lita på UNITA.Det är bara en enda sak som påverkar UNITA --och det är att man utsätts för det internationellasamfundets hårda press. Det är omvittnat attsanktionerna -- och därmed pressen -- harvarit otillräckliga. De behöver därför utvidgas.Jag vill också fästa uppmärksamheten på att FN:smandat utgår . Jag tycker attdet är angeläget att den agerarför att säkerhetsrådet redan nu skall besluta om enförlängning av FN-mandatet. Det skulle utgöraytterligare press.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:60 om dödsstraffetsinförande i PeruAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig på vilketsätt den agerar för att ge uttryckför sitt avståndstagande från dödsstraffetsinförande i Peru.Den folkomröstning om en ny konstitution som den31 oktober ägde rum i resulterade i att enmajoritet av de röstande godkände kongressensförslag till ny författning.Enligt peruanska konstitution hardödsstraff endast kunnat utdömas förlandsförräderi i händelse av krig mot främmandemakt. Enligt den nya författningen kan emellertidtillämpningsområdet för dödsstraff vidgas till attäven gälla terroristbrott.Mot den bakgrunden uppkallades Perusambassadör tillUtrikesdepartementet varvid följande framfördes:''Den beklagar och ser medallvar på det peruanska beslutet som kan leda till enutvidgning av möjligheterna att utdöma dödsstraff.Alltfler länder väljer att avskaffa dödsstraffet. Detär därför alltid beklagligt när stater i stället utvidgardess tillämpning. Dödsstraffet är en inhumanstrafform som inte bör förekomma för några brott,hur allvarliga dessa än må vara. har längeverkat för och kommer att fortsätta att verka för ettgenerellt avskaffande av dödsstraffet världenöver. ''Fru talman! Detta ger mig också tillfälle attredogöra för den allmännainställning till dödsstraffet.Dödsstraffets avskaffande är och förblir en mycketviktig fråga för . Vår syn på dödsstraffet somen inhuman strafform gör att det för oss ärsjälvklart att aktivt arbeta i olika internationellafora för att det avskaffas. Vi har konsekvent pekatpå dödsstraffets oåterkalleliga karaktär. Det ärsärskilt allvarligt när dödsstraffet på grund avbrister i rättssäkerheten används på ett godtyckligtsätt.Frågan om att avskaffa dödsstraffet togs upp avSverige i FN . varsedan aktivt i arbetet med att utarbeta det frivilligatilläggsprotokollet till FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter omdödsstraffets avskaffande. har vi, senastvid världskonferensen om mänskliga rättigheter,verkat för att höja protokollets betydelse ochuppmanat andra stater att tillträda det. harinte anslutit sig till protokollet.En majoritet av världens länder har fortfarandelagstiftning som tillåter dödsstraff. Att några länderde valt att avskaffa dödsstraffetinnebär inte att vi kan minska vårt engagemang föratt förmå de stater som ännu inte gjort det attavskaffa denna form av straff. Det är självklartbeklagligt när en stat i stället väljer att gå i motsattriktning och utvidgar möjligheterna att utdömadödsstraff till att omfatta nya brott.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Ett land med ett parlament och en regering somanordnar en folkomröstning för eller emot rättenför en regering att släcka ett människoliv befinnersig långt ifrån demokrati och respekt för detmänskliga värdet. Dessutom genomfördes dennafolkomröstning i helt på en odemokratiskregims villkor. Terrorn i -- den statliga såvälsom den som utförs av Sendero Luminoso -- äroacceptabel. Det tror jag att vi kan vara överensom. Men terrorn blir inte mindre genom attmakthavarna i i sken av legalitet skall avrättaterrorister. Begreppet terrorist definieras dessutommycket brett av regimen i Peru.Vi skall också komma ihåg att dödsdomarna skallavkunnas av militären i , som vad jag förstårsaknar varje juridisk utbildning och juridiskkunskap. Det betyder alltså att en icke-rättsstat nuskall utöka sin bödelsroll. Det är först närfattigdomen avskaffats och respekten för varjeindivids lika värde garanteras som förtryck ochterror kan avskaffas. Jag tror att vi kan varaöverens om det.I övrigt är jag överens med rättighetsministernssvar. Jag utgår också ifrån att det inte finnsvattentäta skott i regeringen mellan å ena sidanrättighetsministern och å andra sidan den ministersom har ansvaret för flykting- och invandrarfrågor.Ibland får man faktiskt det intrycket när man hörflyktingministern uttala sig om tillståndet i ochom hur man hanterar peruanska flyktingar i det härlandet.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att och jag ärrörande överens. Det finns ingen anledning att hanågon annan uppfattning än den härför till torgs.Det är mycket, mycket tragiskt att nu sällar sigtill de stater som inte visar någon respekt ellervärdighet inför människoliv.Fru talman! Jag vill också gärna stryka under vadBertil Måbrink sade, nämligen att även om mankan tala om att Sendero Luminoso bärett utomordentligt stort ansvar för en kaotisksituation med mycket terror -- enligt uppgift harterrorverksamheten krävt över 28 000 liv --, kan detinte försvara att man utvidgar och inför dödsstraffpå flera områden. Man borde i stället överge dentypen av bestraffning.Fru talman! Jag kan bara säga att så mycket jagorkar och förmår -- vilken verkan det nu hava kan --skall jag och otid i alla de sammanhang dåtillfälle ges protestera mot denna form avbestraffning. Dödsstraffet kan aldrig få förekommai länder och regimer som gör gällande att de vill ståför mänskliga fri- och rättigheter.Anf. 11 ():Fru talman! Det är två parter som står för denhemska terrorn i . Vi får inte glömma det.Ibland glömmer vi bort den statliga terrorn: statenshemliga polis, militären och allt som staten har tillsitt förfogande, t.ex. den senaste tekniskavapenutrustningen. Det är enligt min uppfattningtvå parter som skall fördömas. Det har jagkonsekvent gjort . Jag tycker att manskall göra det.Något som också är allvarligt med utvidgningen avdödsstraffet är att går ifrån om mänskliga rättigheter. Om manutvidgar dödsstraffet säger man upp helakonventionen. har i och medfolkomröstningen och utvidgningen av dödsstraffetfrånsagt sig allt ansvar som man har i . Detta är också oerhört allvarligt.Det innebär att man i kan trappa upp våldetännu mera och att man kan bryta mot de mänskligarättigheterna utan att någon kan komma åt det.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag är överens med när det gäller det som tillvitades regimen.Det borde jag kanske ha tagit upp i min förstareplik. Det som sades är helt riktigt. använderfaktiskt president det faktum att han harett korrupt och ineffektivt rättsväsende somargument för att införa det vedervärdigadödsstraffet. Men, som sagt, det finns ingentingfrån något håll som rättfärdigar dessa metoder ellertilltag.Fru talman! tillträdde den28 utan att på någon punkt reservera sig.Därför har man inte rätt att göra som man nu gör,dvs. utdöma dödsstraff i utvidgad form. Det finnsall anledning att också få det sagt här i kammaren.Anf. 13 ():Fru talman! Jag är överens medrättighetsministern. Jag vill bara säga att Sverigefaktiskt har diplomatiska förbindelser med regimeni . Det sker ett visst utbyte.Det är naturligtvis viktigt att det här arbetet intebara stannar vid den deklaration som regeringenlämnade till den peruanska ambassadören i . Man måste i fortsättningen ständigt hållatummen i ögat på den här regimen. Det är inteoväsentligt vad och den svenska regeringensäger i detta sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:66 om assyrierna isydöstra . 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har tagit uppfrågan om assyriernas, eller syrianernas, situationoch brotten mot de mänskliga rättigheterna iinternationella kontakter och överläggningar.Assyrier är beteckningen för en minoritet iIrak som bekänner sig till den nestorianska grenenav kristendomen och som även finns representeradi små grupper i och . Även de syrisk-ortodoxa kristna från samma område, de s.k.syrianerna kallas ibland assyrier. hänför sig till syrianerna i sydöstra talman! Liksom kurderna har syrianerna av denturkiska staten utsatts för en stundtals hårdhäntassimileringspolitik som dock inte har syftat tillreligiös omvändelse. Under de senaste årtiondenahar gruppen minskat betydligt i antal till följd av enomfattande emigration till . utgörsyrianerna i sydöstra något tusental avtotalt ca 100 000 kristna i landet. De upptrappadestriderna mellan den kurdiska ochturkiska säkerhetsstyrkor har under det senasteåret försvårat situationen för befolkningen isydöstra . Därutöver utsätts syrianerna förvåld och hot från andra grupper i regionen som villåt deras landegendomar och som uppmuntras avden stora utflyttningen.Fru talman! Den svenska inställningen är att allaindivider har en självklar rätt att få sina mänskligarättigheter respekterade, inklusive rätten att utanrisk för diskriminering utöva sin religion. Dettagäller självfallet även syrianerna. Det åligger varjestat att skydda sina medborgare och garanteradessa rättigheter. hör, som medlem i ESKoch , hemma bland de europeiskademokratierna, varför vi har särskilt högaförväntningar på detta land. Erfarenheterna frånandra europeiska demokratier visar att ökadrespekt för mänskliga rättigheter inte är ett hinderför bekämpning av terrorism utan snarare ett avflera redskap i detta arbete.Sverige följer noga utvecklingen på de mänskligarättigheternas område i . Ämnet är enåterkommande punkt på dagordningen vid vårabilaterala kontakter med . Senast togsrespekten för mänskliga rättigheter i landet upp vidutrikesminister besök iAnkara , vid vilket syrianernas situationockså berördes.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att ViolaFurubjelke i stället fick delta i överläggningen.Anf. 15 ():Fru talman! Alla moderna regeringar i harförtryckt och förföljt sina minoriteter, däriblandassyrierna. Biståndsministern säger syrianerna. Jagvet att vi menar samma folkgrupp. De som jag harträffat kallar sig själva assyrier. Därför använderjag det ordet.I sitt svar säger biståndsministern att det finnsett tusental assyrier och att de övriga har emigrerat.För 20 år sedan fanns det 20 000 kristna assyrier iområdet. De har förvisso inte emigrerat, utan dehar flytt undan förföljelse och trakasserier. De harflytt därför att de inte har haft rätt att utöva sinreligion, sin kultur och sitt språk. De assyrier som finns kvar i området ställer inga orimliga krav.De kräver att de skall få utöva sin kristna religion,att barnen skall få undervisning på sitt språk och attde skall få bejaka sin assyriska identitet.Turkiet ratificerade mottortyr och FN-konventionenmot tortyr . är medlemsland iFN, och . Jag anser atteuropeiska regeringar, däribland den svenska,borde kräva att bättre efterlevde dessakonventioners innebörd.Det har gått nästan exakt förde en frågedebatt här i kammaren omassyriernas situation. har det gått en vågav våld och tortyr över de sydöstra delarna avTurkiet. Det våld som assyrierna utsätts förkommer från såväl somregeringsarmén.Amnesty har kommit med flera rapporter som manvill att människor skall reagera på. Den 4 augustirapporterade man om sex fall av tortyr, den 17september om 13 familjer som trakasserades ochdrevs på flykt. Så sent som den 30 oktoberrapporterade Amnesty om att Savme Durmaz ochhans son fängslats och torterats och att detta sedandrabbade ytterligare sex personer när deefterfrågade vad som hade hänt.Anf. 16 TALMANNEN:Den medgivna taletiden är passerad.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan försäkra attjag inte har försummat något tillfälle att ta upp denhär frågan.Framför allt tog jag upp den i samband med i . Jag vågar faktiskt sägaatt jag gjorde det med en rejäl emfas. Jag hoppasatt det inte uppfattas pretentiöst.Jag vet att det finns många syrianer eller assyrier iSverige som verkligen förväntar sig att vi agerarkraftfullt. De har anförvanter kvar i . Dehar relationer till den här regionen, och de kanvittna om hemskheter.Den delegation som fanns på plats vid i fick verkligen veta vad vi anseri den här frågan -- låt mig få säga det rent ut. Detsvar som ges i sådana här sammanhang -- och somrepeteras gång på gång -- är just att assyrierna ellersyrianerna kommer i kläm i och med denterrorverksamhet och de motsättningar som finns.Jag menar, precis som jag sade i mitt frågesvar, attdetta icke är acceptabelt. Om man nu vill göragällande -- och det vill man verkligen -- att mantillhör den västliga kulturkretsen ochdemokratierna åligger det nämligen regeringen attden står upp och försvarar sina minoriteter.Anf. 18 ():Fru talman! Det gläder mig att statsrådet tog uppden här frågan vid i . Mendet sista som statsrådet sade i den förra debattenvar: ''vi skall fortsätta att agera också försyrianernas situation. ''i var ett sådant tillfälle. Jagundrar nu om statsrådet är beredd att försöka få tillstånd en undersökningsdelegation, antingen enparlamentarisk svensk sådan eller en FN-ledd, somsänds till de sydöstra delarna i . På det sättetkan delegationen på plats förvissa sig om att manförsöker skydda civilbefolkningen, däriblandassyrierna.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig få säga att vi från diplomatiskakretsar inte alltid får samma vittnesbörd som vi fårfrån annat håll. Det kan bero på att det inte alltidär så lätt att dokumentera vad man ser om man gören resa i regionen. Terrorn och eländet sker inteinför öppen ridå, utan på de mest utstuderade vägaroch sätt.Jag har grubblat på om det skulle vara möjligt attsända i väg en delegation och på vad det skulle ge.Jag avvisar inte på något sätt tanken. Om det finnsmöjlighet att arrangera en sådan och om kontakterhar tagits med dem som bedömer läget på ort ochställe skall jag inte utesluta att någon form avdelegation till regionen bör kunna ge sig i väg. Detskulle auktorisera vad vi vill inför den turkiskaregeringen.Anf. 20 ():Fru talman! Det gläder mig att jag har fått ett såpositivt svar. Jag tror precis som statsrådet att endelegation kanske inte i första hand är viktig för atthämta hem information -- sådan kan vi få från t.ex.MR-organisationer. Men det är viktigt att visa denturkiska regeringen att omvärlden och bryrsig om assyriernas situation och om situtionen förde mänskliga rättigheterna i Turkiet.Överläggnigen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:89 om utlämnande avsvensk medborgare till tredje landAnf. 21 Justitieminister ():Fru talman!