prot · GH0927 · 1993-11-19 00:00:00 — Man får lära sig att tiga ochlyda, annars kan man packa och gå.I ett program på TV om just det här fallet med denuppsagde vid sade LO:s rättsjurist : Jag tror inte att något stort företag sedan30-talet har gjort ett sådant här frontalangrepp motyttrande- och tryckfriheten i . På det sättetär detta helt unikt.Det är många människor i , fackligtaktiva och politiskt aktiva, som har tagit upp frågani alla tänkbara sammanhang. Vi har ställt frågor.Vår partiordförande har skickatett otal brev till , till regeringen ochtagit upp frågan vid partiledardebatter. Menpassiviteten är påfallande i detta djupt kränkandefall. Och det finns fler än ett fall. Inom justpappersindustrin var det ett fall i , där enperson av Arbetsdomstolen icke bedömdes varasakligt avskedad, men företaget köpte ut honomhäromveckan. I ett fall i har det skettförlikning. Man har pressat förtroendevalda somdärefter har fått gå med ett avgångsvederlag.Väröfallet är dock det allra grövsta.Det är tre aspekter som aktualiseras här. Den förstaär det som berörde, nämligen denallmänt demokratiska aspekten, som beröryttrandefrihet och tryckfrihetsförordning. Dethandlar alltså om våra grundlagsenliga rättigheter,som här är kränkta på djupet. Det är kanske intearbetsmarknadsministern som skall svara på ensådan fråga, utan statsministern. Ett flertal av depunkter som ingår i stämningsansökan tillArbetsdomstolen handlar om detta.Arbetsdomstolen är förmodligen inte den rättsligainstans som har kompetens att döma i den härfrågan.Den andra aspekten handlar om arbetsrätten, omvilka motiv som det är möjligt att utnyttja för attsäga upp människor av personliga skäl. Här talasdet om illojalitet och samarbetssvårigheter, utan attdet finns någon saklig grund för detta. Utfallet bliruppenbarligen att även om Arbetsdomstolen sägerprecis detsamma som den berörde personen, somden berörda avdelningen i och somPappersidustriarbetareförbundet, atthandlingssättet är felaktigt, att det är rättsvidrigtoch att det är ett maktövergrepp mot enskildperson, kommer inte företaget att bry sig om det.Jag tänker läsa ur en utskrift från TV-programmetStriptease, som handlar om det här fallet.Reportern frågar:-- Om vinner i Arbetsdomstolen, får hanbörja jobba här igen då?Platschef svarar:-- Nej, det får han inte, och det har vi gjort klart förhonom.Sådant är rättsläget i . Detta ärfullständigt oacceptabelt. Inte bara av det skäletutan också av andra skäl har vi i Vänsterpartietåterkommit i frågan, som säkertarbetsmarknadsministern vet. Med anledning avpropositionen om arbetsrättsliga förändringar harvi framställt ett yrkande om att vi vill skärpalagstiftningen när det gäller möjligheten till det somvi kallar för utköp, dvs. möjligheten att trotsalagen. Det kan tänkas att det finns fall där det äromöjligt för människor att få komma tillbaka, t.ex.vid ett småföretag, en liten kiosk, därkontrahenterna praktiskt taget slår söndervarandra om de kommer inom samma väggar, därarbetstagaren måste ha poliseskort för att överhuvud taget ta sig in på arbetsplatsen. Men det härhandlar inte om detta, utan det handlar om storaföretag som kalkylerar sina risker och som bedömervad som kan vara fördelaktigt för företaget, t.ex.att undvika intern kritik.Utköp skall aldrig kunna ske. De förslag som jaghar framställt innebär ett principförbud mot atttrotsa domstolen i frågor av den här typen. Om detskulle finnas sådana synnerliga skäl som jagantydde, får man tänka sig oerhört högaskadestånd, t.ex. i den storleksordningen somförekommer inom EG när det gäller brott motkonkurrensregler. Det rör sig alltså om betydandeprocentsatser av omsättningen eller någonting i denriktningen. Men hela skadeståndet kan dånaturligtvis inte gå till den drabbade -- då blev hanju mångmiljardär eller månghundramiljonär i ettfall som -- utan man får göra en fördelning avett allmänt skadestånd till staten, som visar attSverige inte accepterar brott mot demokratin ochlagtrots av den här typen.Den tredje aspekten gäller frågan omföretagsklimat, hur andan skall vara påarbetsplatserna och specifikt för det här fallet: hurvi skall framstå som miljönation. Här är det frågaom en person som utövar sin yttrandefrihet ilojalitet med företaget, för att få företaget att änbättre uppfylla de miljökrav som ställs, vilket i sigleder till förbättrad konkurrenskraft och ökademarknadsandelar. Den aktivitet som den härpersonen utförde ledde bl.a. tillatt klorfri blekning blev den metod som snabbt blevhuvudmetod inom massatillverkning. Det tjänarsvenska pappersbruk pengar på i dag.Jag vill fråga: Är arbetsmarknadsministern bereddatt diskutera med Södra skog, som ju harbondekooperativ bas, för att få Södra skog attuppmärksamma allvaret? Ärarbetsmarknadsministern positivt inställd till attförändra lagen om anställningsskydd på det sättsom jag har antytt?Anf. 26 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tror att både ochHans Andersson är väl medvetna om att jag somminister inte kan gå in och kommentera ett enskiltfall som är uppe till prövning i Arbetsdomstolen.Det är Arbetsdomstolens sak att avgöra detta.Jag har redogjort för gällande rätt och för att detinte finns några förslag om ändringar framlagda,och det kommer inte hellar att läggas fram någrasådana förslag. Jag är medveten om attVänsterpartiet har avgett en motion till ,som där skall diskuteras och behandlas.Rent allmänt vill jag säga att det förekommer --lindrigt uttryckt -- litet övertoner i denarbetsrättsliga debatten. Sedan den gamla LASkom till 1989 har 600 000 människor förlorat sinaarbeten. Tryggheten på arbetsplatserna består iväldigt hög utsträckning av helt andra faktorer.Ingen klok arbetsgivare, arbetstagare eller någonannan vill att människor skall tiga och lyda.Det som för utvecklingen framåt på en arbetsplatsär diskussion, utbyte av idéer och samverkan.Som ni förstår kan jag tyvärr inte kommentera fallsom ligger hos Arbetsdomstolen.Anf. 27 (-):Herr talman! Jag är väl medveten om att vi inte kandiskutera ett enskilt fall här i kammaren. Men detfall som jag tog som utgångspunkt för mininterpellation är bara ett exempel. Det ärvisserligen det mest drastiska och upprörandeexemplet som vi på länge har sett här i landet, mendet förekommer många andra fall och mångasituationer, där människor just i rädsla för attförlora sina jobb inte kan använda de demokratiskafri- och rättigheter som tillkommer dem enligtSveriges grundlag. Det är då rimligt att man drarnågra slutsatser av rättsläget, om det är så, att enarbetsgivare enligt gällande lagstiftning kan görasig av med en anställd för att denne anställde månom miljön -- som i det här fallet -- har haft kritiskasynpunkter på företagets miljöambitioner?Oavsett utgången av fallet i Arbetsdomstolenkommer detta företag aldrig att vara tvunget attåteranställa personen, därför att man med ettskadestånd kan göra sig fri från den möjligheten.Vad drar man då för slutsats? Om man värnardemokratin, om man menar att demokratiska fri-och rättigheter tillkommer alla, bör man rimligendra slutsatsen att det är något fel på en lagstiftningsom tillåter detta förhållande att kvarstå. Om mandessutom är minister i en regering har man störremöjligheter än vi andra att omsätta de tankarna iett förslag och föra dem till den här församlingenför beslut. Men den nuvarande regeringen har integjort det. Av det måste jag dra slutsatsen attarbetsmarknadsministern tycker att det är riktigt.Även om han inte här rent ut säger att han i det härfallet stöder , är det det han menar.I stället kommer regeringen till medförslag som ytterligare försämraranställningsskyddet, som ytterligare ökarmänniskors otrygghet och som gör det ännu svårareför dem att t.ex. ha kritiska synpunkter. Jag delarHans Anderssons uppfattning att det somegentligen kan driva företagande och verksamheterframåt är att alla medarbetare kan vara med och hasynpunkter utan att behöva vara rädda för attförlora jobbet, att allas konstruktiva ideér ochförslag tas till vara. Det kommer att gynna bådeföretagsamhet och t.ex. den yttre miljön. Men detmotsatta, att försöka tysta människor med kritiskaståndpunkter, har aldrig fört något samhälleframåt.Anf. 28 HANS ():Herr talman! Jag är medveten om att BörjeHörnlund inte kan gå in på detaljer. Jag tror han ärmedveten om att min upprördhet är stor. Jag harvarit inblandad på djupet och på tvären i det härfallet, och det är ett fruktansvärt rättsövergreppsom har skett.Arbetsrättskommittén har egentligen inte gjortnågot åt det här i sina förslag. Vid beskrivningen avrättsläget noterades dock att man i första hand kantala om illojalitet när det gäller en person som haren framskjuten position eller en nyckelbefattning,som sköter marknadsföring, sitter i ledningen osv.Då kan man skada ett företag om man är djuptillojal. Det tror jag att alla tycker är rimligt. Mansäger att det också kan krävas lojalitet av andraanställda, så att man åtminstone inte åsamkarföretaget skada. Så har det inte varit här. Jag villpåstå att den här personen har ''förorsakat''företaget stor nytta, och det är det lätt att beläggaom man ser bakåt i tiden.Det finns en där det står att maninte kan säga upp människor av det enda skälet attarbetstagaren har ställt sig bakom en anmälan myndighet. har jag förstått, åtminstone avuttalanden i en annan fråga , att denhär regeringen inte bryr sig så mycket om . Det är trots allt av yttersta vikt attSverige föregår med gott exempel.Vi står nu inför aktioner som går åtköpbojkottshållet. Det som verkligen harförorsakat företaget skada är företagsledningensmaktövergrepp mot en av sina anställda, mot denlokala fackföreningens vilja, mot det centralafacket och uppenbarligen -- som jag bedömer det,men vi får ju domstolsutlåtande senare -- mot självarättsreglerna.Jag tycker att trots att det inte är möjligt för BörjeHörnlund att ingripa i ett enskilt fall att sakläget ärväl dokumenterat. Det finns uttalanden frånföretagsledningen som säger att den inte bryr sig ettögonblick om vad domstolen kommer fram till.Man tänker helt enkelt bara säga upp den härpersonen ändå och betala litet grand.Jag tycker att det finns anledning att görauttalanden om att lagtrots inte är något som vi skallha. Samarbete för att konstruktivt höjaproduktiviteten, skapa förbättrademarknadspositioner och hävda miljöintresset ärvad vi skall ha på svensk arbetsmarknad.På bord ligger nu förslag som bl.a.bygger på ett fall av den här typen. De skall varamöjliga att genomföra. Det skall bli svårare ochväsentligt dyrare att vara lagtrotsare.Rent generellt måste den utveckling och offensivmot fackföreningsrörelsen och de anställda sompågår på många håll i landet få ett stopp. Därförkrävs det ett uttalande frånarbetsmarknadsministern.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:43 omdemokrati och kärnkraftAnf. 29 Näringsminister ():Herr talman! har frågatstatsministern om regeringen kommer attrespektera folkomröstningens beslut attkärnkraften skall vara avvecklad och,om så är fallet, på vilket sätt regeringen kommer attverkställa folkomröstningens och beslutom kärnkraftsavvecklingen. Interpellationen haröverlämnats till mig.Låt mig först erinra om hur det faktiskt förhållersig. Den folkomröstning som hölls varrådgivande, inte beslutande. Resultatet avomröstningen var i huvudsak följande. Ingenytterligare kärnkraftsutbyggnad skulle förekommautöver de tolv reaktorer som då var i drift, färdigaeller under arbete. Kärnkraften skulle avvecklas iden takt som var möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättningoch välfärd. Säkerhetssynpunkter borde varaavgörande för i vilken ordningsföljd reaktorernaskulle tas ur drift.Kort efter folkomröstningen behandladesenergifrågorna av . Alla dåvaranderiksdagspartier utom ett -- nämligen Vänsterpartietkommunisterna -- ansåg att resultatet avfolkomröstningen borde ligga till grund förinriktningen av den framtida energipolitiken.Riksdagsbehandlingen ledde fram till ett uttalandeom att den sista reaktorn i skulle tas ur driftår 2010.Riksdagen har fattat en radenergipolitiska beslut med utgångspunkt iresultatet av folkomröstningen. Det senastebeslutet av mer principiell räckvidd fattades i juni1991. Beslutet grundades på den s.k.energiöverenskommelsen i januari samma årmellan Socialdemokraterna, . Iregeringsförklaringen för den nya regering somtillträdde efter valet uttalades attenergiöverenskommelsen låg fast. Därmed ställdesig ytterligare två riksdagspartier bakomöverenskommelsen, nämligen Moderatasamlingspartiet och Kristdemokratiskasamhällspartiet.Vad innebär då beslut om energipolitikensåvitt gäller frågan om avvecklingen avkärnkraften?Frågan om när kärnkraften skall vara slutligtavvecklad var inte föremål för förnyad prövningeller nytt ställningstagande under deöverläggningar som ledde fram tillenergiöverenskommelsen. Den följanderiksdagsbehandlingen ledde heller inte till någotuttalande av i frågan.Däremot berördes frågan omkärnkraftsavvecklingens start och genomförande ienergiöverenskommelsen. Jag citerar:''När kränkraftsavvecklingen kan inledas och ivilken takt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. ''En rad åtgärder med sikte på att underlätta enomställning av energisystemet beslöts av riksdagenår 1991, bl.a. ett program för effektivareanvändning av energi och stöd för elproduktionbaserad på bioenergi och vindkraft. Resultaten avdessa åtgärder har redovisats för riksdageni budgetpropositionen. Så kommer att ske även ibörjan av nästa år.Jag reagerar starkt mot om att regeringen försöker sättariksdagens beslut ur spel med tvivelaktiga metoder.I själva verket finns det knappast någon fråga omvilken ges en sådan utförlig ochkontinuerlig information som just omställningen avenergisystemet. har därmed också godamöjligheter att bedöma behovet av ytterligareåtgärder på området, liksom att ta initiativ tillsådana åtgärder.Regeringen har ett starkt parlamentariskt stöd försin politik i frågan om kärnkraftsavvecklingen.Vänsterpartiet är i sin fulla rätt att ifrågasätta dennapolitik. Jag kan dock försäkra omatt regeringen inte avser att föreslå någon ändring iförhållande til vad som har uttalats avriksdagen om kärnkraftens avveckling.Anf. 30 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför detta svar. Jag hade inte väntat mig att det skullelyda annorlunda än att regeringen inte kommer attgöra någonting åt den här frågan. Det är väl detsom är kontentan av de här sidorna.Jag skall kommentera svaret. Näringsministernsade att var det enda parti som inteställde sig bakom tolkningen av folkomröstningen.Det berodde på att vi ansåg att den tolkning somgjordes av majoriteten var alldeles för oprecis. Viville dessutom ha en snabbare avveckling ochtydligare signaler om att en avveckling skulle bliverklighet. Vi ville undvika formuleringar somskulle kunna ge upphov till den typ av schackrandemed folkomröstningsresultatet som vi nu kan se ipraktiken.Så till frågan om den fortsatta behandlingen iriksdagen. Jag är medveten om hur frågorna hardiskuterats. Jag är medveten om denenergiöverenskommelse som man har fattat. Denhar inte varit föremål för förnyad prövning vadgäller ställningstagandet till avvecklingen. Såvittjag förstår måste det innebära att liggerfast. Vi närmar oss det årtalet med stormsteg. Omavvecklingen skall vara genomförd är det juganska många reaktorer som skall avvecklas. Detsom jag och många med mig undrar över ärnaturligtvis hur det skall gå till vi när aldrig börjarmed avvecklingen. Det är den stora frågan. Hurskall vi kunna tro att det härfolkomröstningsresultatet och de politiska beslutsom har fattats i den här kammaren skall bliverklighet om vi aldrig sätter fart och inte tar ettförsta steg i den här avvecklingen?Näringsministern sade i sitt interpellationssvar attdet har fattats beslut om en rad åtgärder med siktepå att underlätta en omställning. Jag undrar vilkaåtgärder det är. Man har pratat om den här frågani . kommer mindre än en procentav vår energi från alternativa energikällor. Så är detfaktiskt. Fortsätter vi i den här takten, så kommervi inte att klara en avveckling under överskådligframtid.Man hänvisar till de rapporter som skall föreläggasriksdagen och som skall ligga till grund för nyabeslut. Det är väl de rapporter som gör.Jag har den senaste rapporten med mig här. Mantalar om hur det är men kommer inte med någraförslag på vad som skall göras, något som har blivitmycket, mycket kritiserat.Jag försöker inte antyda att regeringen skall sättariksdagens beslut ur spel med tvivelaktiga metoder.Men jag betvivlar starkt och regeringensvilja att i praktisk politik genomföra det somfolkomröstningen gav besked om.Grundorsaken till min interpellation var en artikeli . Där kunde man läsa attFolkpartiets talesman i dessa frågor -- en kvinna --sade att är en skrivbordsprodukt. Honkunde mycket väl tänka sig att ersätta den gamlakärnkraften med en ny typ av kärnkraftverk.Moderaternas talesman i den här frågan -- medandra ord en person från näringsministerns egetparti -- säger att det är orealistiskt att avvecklakärnkraften och att om det är något sombehövs så är det nya kärnkraftverk. Det här tyckerjag inte är en särskilt förtroendeingivande hållningfrån regeringens sida.Det är mycket oroväckande för många människor att se att ledande politiker ochregeringspartierna agerar på detta sätt och öppetifrågasätter folkomröstningens resultat. Jag tror attdet är förödande att man låter det här ske nu när vistår inför en ny folkomröstning som rör en mycketstor och viktig framtidsfråga, nämligen frågan omSveriges medlemskap i den europeiska unionen.Det gäller faktiskt nu att vi -- och framför allt ni --skapar ett stort förtroende förfolkomröstningsinstitutet såsom den institution ochden möjlighet för demokratisk påverkan som detborde vara. Skall man skapa förtroende förfolkomröstningsinstitutet måste man hanteraresultaten på ett sådant sätt att en majoritet känneratt det resultat som har kommit fram ifolkomröstningen respekteras och följs upp iriksdagen av politiska beslut som säkerställer attbeslutet i folkomröstningen blir verklighet.Jag tycker att det är bra att ett avregeringspartierna -- -- har tagit upp den här frågan. säger att det är en fråga om demokrati.Han undrar hur väljarna skall kunna lita påpolitikerna om de går emot folkomröstningen ochinte vill följa upp sina egna politiska beslut. Dettasäger som är minister i denborgerliga regeringen. Jag säger exakt samma sak.Hur skall vi kunna lita på politikerna? Hur skallmänniskor utanför det här huset kunna lita på sinaförtroendevalda om man inte får bekräftelse i formav politiska beslut?Anf. 31 Näringsminister ():Herr talman! Folkomröstningens rådgivande beslutfullföljs fullt ut, varken mer eller mindre. Dentrepartiöverenskommelse som slöts vintern 1991följer mycket väl upp folkomröstningens resultat.Jag återknyter gärna till det korta citatet som välsammanfattar vad som stod på de segrandevalsedlarna i folkomröstningen. skrevs: ''Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser''.Folkomröstningens resultat fullföljs med full kraft.Den överenskommelse som slöts mellan tre partieroch som denna regering har ställt sig bakom, harockså följts upp med betydande extra program ochinsatser för energisparandet och för att ta framresurser för att kunna få fram alternativakonkurrenskraftiga energikällor som även kanupprätthålla sysselsättning och välfärd, som detstod på valsedeln . Besluten måste hållakravet på stabilitet och långsiktighet, eftersominvesteringar i energisparande och kraftproduktiongörs med mångårig framförhållning. Det är precisdet vi håller på med. Avrapporteringen sker intedirekt via utan i budgetpropositionen.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tror att vi har mycket olikauppfattningar om vad som inbegrips i uttrycket''med kraft''. Jag tycker att den sittande regeringen,i det här avseendet, visar allt annat än kraft. Mankan väl inte, Per , säga att ni med kraftgenomför folkomröstningens resultat när mindreän en procent av vår energi kommer frånalternativa energikällor. Jag tycker inte att det ärsärskilt kraftfullt.Vad ni möjligen gör med kraft i regeringen är attdriva era egna partipolitiska åsikter i den härfrågan. På det sättet blockerar ni fullständigt enkonstruktiv diskussion och konstruktivaframåtsyftande lösningar som skulle innebära att viskulle kunna avveckla , dvs. , ochatt vi då har väl fungerande alternativaenergikällor. Det gäller inte omöjliga tekniskalösningar.Runt om i världen finns exempel. Vi kan tavindkraften i som ett exempel. Det gåralldeles utmärkt. Det går faktiskt att driva sådanahär saker. Solkraften har också utvecklats. Trots inte har fått särskilt mycket stöd i regeringensekonomiska politik går det framåt. Det måste varamöjligt att driva på i mycket större utsträckning.Om det skulle fattas ett politiskt beslut i dennariksdag med innebörden att avvecklingen skall varagenomförd punkt slut, skulle det vara ensignal till hela energisektorn. Producenterna ochövriga delar av den branschen skulle naturligtvissätta fart och vara med och utveckla de alternativaenergikällorna som dessutom skulle utgöra enutmärkt exportvara. Men det behövs en tydligsignal så att också branschen förstår att vi menarallvar.När jag lyssnade till Per svar undradejag om avvecklingens slutår fortfarandeexisterar. Är det inte innebörden av de politiskabeslut som har fattats här? Det jag får som svar ochtill livs här är citatet om när avvecklingen skallinledas. Vi kan väl inte vänta ?Anf. 33 Näringsminister ():Herr talman! var uttolkningen av resultatetsom skedde efter en socialdemokratiskriksdagsmotion i näringsutskottet . Jag varsjälv med i näringsutskottet . Vihar sedan haft flera energipolitiska beslut i dennariksdag, , som har fortsatt attuttolka resultaten och som har gällt vilka åtgärderman behöver vidta för att försöka nå de mål manhar ställt upp och för att fullfölja beslutet ifolkomröstningen.Vi har inte en planhushållning där vi säger att vibara skall fasa ut ett antal kärnkraftverk. Även påfolkomröstningens valsedel fanns krav på att manskulle upprätthålla sysselsättningen och välfärden.Det ställer även krav på hur utfasning av kärnkraftskall gå till i Sverige.Vi har satt in betydande resurser påenergibesparande, så betydande att vi även får enhel del kritik för detta, beroende på vad det kaninnebära för hälsoläget vid energibesparingar ibostäder.Vi har satt in insatser för att få fram de alternativaenergikällorna. Det finns restriktioner även fördem, både ur säkerhets- och miljösynvinkel, menockså ur kostnadssynvinkel. De skall varakonkurrenskraftiga, så att vi kan upprätthållasysselsättningen och välfärden i landet. Därför ärdet inte självklart att man bör fasa ut i jämn takt --man gör det vartefter resultat uppnås inomrespektive område.Vi är konsekventa och långsiktiga. Vi för en stabilenergipolitik i enlighet med folkomröstningensresultat för att kunna möjliggöra långsiktigainvesteringar. Det är nödvändigt för att man skallkunna få bra investeringar som ärkostnadseffektiva och därmed uppfyller demålsättningar som har ställt upp.Anf. 34 ():Herr talman! Det är nog så att näringsminister undviker att svara på min fråga. Denvar mycket enkel och konkret: Är det inte så attbeslutet om avveckling ligger fast?Har fattat några politiska beslut sominnebär att det datumet har upphört att gälla?Jag anser att datumet ligger fast och undrar: Hurskall vi i praktiken kunna förverkliga avvecklingentill om vi inte börjar nu? Jag tror inte att detär möjligt att genomföra avvecklingen eller att vi på en gång kan stänga avalltihopa . Vi måste börja nu om viskall ha den planmässighet och den kontinuitet itillförsel av el som behövs.Det innebär att vi avvecklar i takt med att andra,förnyelsebara energikällor kommer fram.