prot · GH0917 · 1993-10-28 00:00:00 — svarade inte på frågan omdet är rimligt med 9 300 i ränteutgifter. Jag skallinte ställa frågan igen bara för att konstatera attsvaret uteblir.Oskar förde in väldigt mycket idebatten -- frågan om den ekonomiska politiken istort. Allt detta för ju för långt för att diskuteravidare . En sak skall vi dock konstatera: Vi hadeett väldigt svårt utgångsläge när vi inledderegeringsarbetet, därför att vi var på väg in i enekonomiskt mycket besvärlig situation, vilket viförutsåg och redovisade för medborgarna i 1991 årsval. Till skillnad från talade vi inte ivalrörelsen så mycket om vändpunkter. Det fannsingen vändpunkt att förutse, utan vi förutsåg storaproblem för framtiden. Det har lett till allmännaekonomiska problem för många hushåll. Det ärbeklagligt.Då måste vi starta en ekonomiskt politik som gerny växtkraft i den svenska ekonomin. En väldigtviktig sak är att skapa förutsättningar för att få nerräntan. Det gynnar oss alla och inte minstbostadsområdet.Det här är alltså en oerhört stor debatt att föra. Vifår nöja oss med att fundera igenom vad erpolitik innebar och vad vår politik innebär.Siffrorna talar för sig själva, . Jagser fram emot den kommande debatten.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1993/94:10 omåtgärder mot införsel av narkotika i ett EG-perspektivAnf. 20 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund avskatteutskottets utfrågning ''Tullen i ett EG-perspektiv'' frågat mig vilka åtgärder regeringenföreslår för att även i ett EG-perspektiveffektivt skall kunna begränsa införseln avnarkotika.Jag vill inledningsvis framhålla att en ökad illegalinförsel av narkotika till vid ett svensktmedlemskap i är oacceptabel. Regeringen harför avsikt att vidta alla de åtgärder som erfordrasför att upprätthålla ett skydd mot sådan införseläven gentemot andra EG-länder.Detta kan ske främst genom det fördjupadesamarbete med andra som ett medlemskap ger möjlighet tilloch genom en bevakning vid gränserna, dock inte iform av stickprov. I , som har engeografisk belägenhet som påminner om ,har sådana metoder tillämpats med stor framgång.Detta är frågor som behandlas av deninterdepartementala arbetsgruppen för utredningav frågor om gränskontroller och gränsformaliteteri ett EG-medlemskapsperspektiv. Genom rapporten bör vifå en mer detaljerad bild av hur ett sådant skyddskall kunna utformas.Det finns därför goda skäl att tro att vi vid ettmedlemskap i kan upprätthålla ett gott skyddmot illegal införsel av narkotika från eller via andraEG-länder.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på mininterpellation. Den är ställd med utgångspunkt iden oro som vi socialdemokrater upplever ute ilandet och som vi finner bland tullpersonalen överhur effektivt skall kunna bekämpa införselnav narkotika i ett EG-perspektiv.Vi har i motioner till föreslagit åtgärderdär vi klargör de socialdemokratiska kraven omökade befogenheter för Tullen, vilka tyvärr haravslagits av . Vi delgav statsrådet detta iden utfrågning som skatteutskottet hade den 4 maji år. Då som fick vi inga konkreta svar på hurTullverket skall uppträda i ett EG-perspektiv.Statsrådet hänvisar i svaret till att utredningenom gränskontroller och gränsformaliteter väntas attinom kort lämna sin rapport. Här vill jag frågastatsrådet : Hur mycket försenad ärdenna rapport? Hinner springa i kappEG-tåget? För tiden går, och det är väldigt bråttomnu att lämna förslag på hur regeringen tänker lösafrågan om gränskontrollen och Tullens möjligheteratt effektivt begränsa införseln av narkotika,droger och andra farligheter över huvud taget.Får vi tid på oss också för den demokratiska processmed information och inhämtande av synpunkter,som skall föregå folkomröstningen? Det är såledesett demokratiskt krav, att regeringsförslagetkommer i god tid.Mina frågor är: Klarar regeringen att hållatidtabellen? När kan vi förvänta oss ett förslag?Anf. 22 ():Fru talman! Jag får tacka för det svar som statsrådethar givit. Detta är en viktig fråga som behöverdiskuteras. Det finns en stor oro inför EG-medlemskapet och begreppet öppna gränser ochvad detta kommer att innebära förnarkotikahanteringen. Det finns också en oro somföranleds av den debatt som förs i många EG-stater, framför allt i många europeiskahuvudstäder, om att i olika former legaliseranarkotikamissbruk och i kontrollerade former göranarkotika mer lättillgängligt, dvs. det som brukarkallas för harm-reduction. Den oron är självfalletbefogad här i . Statsrådet i Fria moderata studentförbundetjobbar enligt samma linje. Det är oroande att dentendensen finns inom svenskt politiskt liv. Det ärdärför viktigt att vi här och statuerar tydligaexempel och att vi klargör att ett svenskt EG-medlemskap inte kommer att innebära någraförändringar.Personligen är jag, liksom statsrådet, en av demsom är positivt inställd till ett svenskt EG-medlemskap. Just därför är det oerhört viktigt attmarkera vad som skall gälla inför framtiden.Statsrådet har skrivit i svaret att det inte är aktuelltmed stickprovskontroller. De nuvarande reglernaför gränskontroller förutsätter attdet finns en välgrundad misstanke för att man skallkunna kontrollera och göra ingrepp mot dem somreser över gränserna. I tillämpasdetta på ett något annorlunda sätt än vad man gör it.ex. I hävdar man att manaldrig har haft stickprovskontroller. När man göringrepp, gör man det utifrån kännedom om olikapersoner och utifrån generella misstankar. Man harinte alltid så väldokumenterade och välgrundademisstankar. Detta påminner ganska mycket om detsystem som vi har i . Ett striktstickprovssystem innebär ju att man kontrollerart.ex. var sjunde person, men det systemet har viinte i . Här kontrollerar man personer somman av olika anledningar misstänker för att föra inolagliga varor.Kommer vi att kunna behålla det nuvarandesystemet? Ser statsrådet några likheter mellanStorbritanniens och system? Är detstatsrådets avsikt att försöka att upprätthålla detsvenska systemet?Jag delar uppfattning när det gällertidsplanen. Jag är litet oroad över att man inte harkommit längre i de pågående förhandlingarna. Detsitter fortfarande en interdepartemental grupp föratt utreda dessa frågor. Jag tycker nog attregeringen borde försöka att skynda på det hela.Formuleringen ''det finns goda skäl att tro'' gör miglitet oroad. Denna formulering påminner om denformulering som i samband med EG-förhandlingarbrukar användas kring den svenskaoffentlighetsprincipen. Man brukar hävda att detinte behövs några förhandlingar omoffentlighetsprincipen. Frågan kommer ändå attlösas, eftersom offentlighetsprincipen inte avvikerpå något sätt.Några konkreta frågor: Kommer regeringen att taupp dessa frågor i förhandlingarna? Finns detnågon anledning att redan i förhandlingarna slå fastatt den modell som tillämpas i när det gällergränskontroller kommer att gälla även ?Anf. 23 (nyd):Fru talman! Statsrådet svarföranleder mig att ställa en del frågor. Jag skall inteinveckla mig i diskussioner omFrankfurtresolutionen och annat som är på gångute i . Den diskussionen får vi ta en annangång.I anledning av statsrådets svar, att regeringen harför avsikt att vidta alla de ågärder som erfordras föratt upprätthålla ett skydd mot en sådan införsel, villjag ställa följande frågor.Martin talade om den engelska tullens sättatt arbeta. Man gör inte några stickprovskontroller.Man har civil personal som inte är uniformerad.Misstankegraden är lägre, och man jobbaroperativt i hela landet. Med tanke på det somstatsrådet sade om att regeringen har för avsikt attvidta alla åtgärder som erfordras, har Ny demokrativäckt ett antal motioner i vilka vi har begärt att detskall bli tillåtet att använda okonventionellaspaningsmetoder. I är det inte tillåtet meds.k. kontrollerade leveranser, dvs. att polispersonalsköter leveranser till för att eventuelltkunna sätta fast någon här i landet som befinner sighögre upp i narkotikahierarkin. Jag skulle gärnavilja att statsrådet ytterligare utveckladevad han menar med att regeringen skall vidta allaåtgärder som erfordras.Anf. 24 ():Fru talman! talade i sitt anförandeom drogliberalismen i en del av länderna i detövriga . Detta är väldigt viktigt och måstepåverka den och riksdagenshandläggning av dessa frågor.Eftersom vår restriktiva hållning när det gällernarkotikafrågorna är allmänt accepterad -- jag troratt det är en av de frågor där regering, riksdag ochmedborgarna i stort sett är överens -- harnaturligtvis narkotikafrågan i diskussioner om EG-medlemskap blivit -- och kommer att bli -- ett starktslagträ som framför allt kommer att användas avnej-sidan. Rader av mer eller mindre underbyggdapåståenden florerar.När det gäller den specifika fråga som i sin interpellation, är narkotika för Sverigesdel en importvara. Man räknar med att ca 80--90 %av den narkotika som finns i importerasfrån EG-området. I EG-parlamentet finns det oro som är väl underbyggd. I februari 1994skall det hållas en omröstning om huruvida EG-parlamentet skall uttala sig för en legalisering av detsom man brukar kalla lätt narkotika. Det är framförallt gröna partier i , de södra delarna avSchweiz och i som driver den här linjen. Härhemma är det oroväckande nog med de nyliberalakrafterna -- som visserligen ännu är isolerade istudentförbundet, men ändå -- som driver enlegalisering.I anledning av interpellation vill jagfråga två saker. Jag vill först betona den fråga somMartin ställde när det gäller möjligheten tillfortsatta stickprovskontroller. Det är viktigt att vi iriksdagen blir tydliga i vårt budskap tillmedborgarna om hur den fortsatta svenskarestriktiva narkotikapolitiken kommer att se ut.För det andra vill jag fråga: Vilka kontakter harregeringen i sitt EG-förberedande arbete med deolika medlemsländerna, framför allt med de ländersom har skrivit under ,angånde olika metoder och arbetsplaner för attförhindra legaliseringsförespråkarnas frammarsch iEuropa, som vi alla har anledning att vara oroadeöver?Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Det här var många detaljfrågor. Jagskall i det här inlägget försöka utveckla synen påvad som kan göras. Sedan får vi se om någraytterligare detaljfrågor återstår.Först och främst kan jag konstatera att vi alla ärrörande överens om att detta är en synnerligenviktig fråga. Vi har också en gemensamutgångspunkt i att till varje pris förhindra enliberalisering eller legalisering i av det somskulle kunna kallas för lättare droger. Detta tror jagatt vi är överens om. Vi kan därför lämna frågandärhän.EG-medlemskapet kommer att innebära vissaförändringar vad gäller narkotikabekämpningen.Men min bedömning är att det rätt utnyttjat frånvår sida totalt sett kommer att kunna bli förbättrademöjligheter, vilket naturligtvis är vår ambition.Det är givet att det till följd av EG-medlemskapetblir bättre möjligheter till en fördjupad samverkanmed motsvarande myndigheter i de andramedlemsländerna. Det innebär att vi gemensamtmed dessa länder kommer att kunna bygga upp ettbättre skydd och en bättre bekämpning av de storainternationella organisationerna på det härområdet. Detta är ganska oomtvistat. Allt annatgivet innebär reglerna om ett fritt varuflödeproblem. I det sammanhanget kommer bl.a. fråganom stickprovskontroll in. Även här kommer det ifortsättningen att finnas möjligheter bl.a. genomatt vi kan begränsa den nuvarande striktakontrollen så att vi får resurser över som kananvändas för insatser mot just droger och andrafarliga varor. Det är viktigt att komma ihåg attRomfördragets 36:e artikel medger införselförbudbl.a. för att skydda liv och hälsa. Det finns alltsågenom möjligheter att vidta sådanaåtgärder. Syftet med sådana kontroller kanemellertid inte vara att kontrollera det allmännavaruflödet.Vi skall se till att vi också i fortsättningen skallkunna göra kontroller som förebyggernarkotikainförsel. Detta innebär att man får severksamheten som brottsbekämpande snarare änsom en gränskontrollverksamhet. På samma sättsom kan man bygga kontroller påunderrättelser eller erfarenheter av riskprofiler ochmotsvarande. På detta vis jobbar man i storutsträckning , och den möjlighetenkommer att finnas kvar.Inom ramen för det som medges inom EG och sombygger på finns det goda möjligheteratt t.o.m. förstärka just satsningen på den typen avriktade insatser samt möjligheter till fördjupadeinsatser inom landet. I detta sammanhang kommernaturligtvis både Tullen och Polisen att utnyttjasmed den kompetens de har på området. Den exaktafördelningen av arbetet kan alltid diskuteras. Dessafrågor är viktiga och grannlaga, vilket gör att detpågår ett noggrannt arbete för att ta tillvaravarenda möjlighet som finns för att förbättra densituation som är . Jag är övertygad om atttidtabellen kommer att hålla, dvs. att vi inom enrimlig tid efter en rejäl prövning kommer att kunnaförelägga de förslag som behövs.Slutligen när det gäller Tullen och Polisen sköts deinternationella kontakterna i första hand avhandläggare i respektiveJustitiedepartementet.Sammanfattningsvis är min bedömning att det blirförbättringar vad gäller den större samverkan ochnär det gäller möjligheten att bekämpa den störreorganiserade brottsligheten. Vi bör också kunna fåmer resurser för att även i fortsättningen kunnahantera en speciellt riktad kontroll av olaganarkotikainförsel, även om det inte blir en generellvaruflödeskontroll på det sätt som är i dag.Anf. 26 ():Fru talman! Det är riktigt att vi är överens omdenna viktiga fråga, att måste ha ett braskydd och att Tullen i ett EG-perspektiv kommeratt ha en stor möjlighet att bekämpa införsel avnarkotika.Jag skall först uppehålla mig litet vid frågan omstickprov som togs upp av . EG-minister har uttalat en starksympati för tanken om fortsattastickprovskontroller. Han förutsatte t.o.m. att devid misstanke om narkotikabrott skulle kunnaförstärkas. Vi har fått höra av statsrådetLundgren att stickprovskontroller inte är möjliga.Är det ord som gäller eller kan BoLundgren klarlägga varför har enannan uppfattning i frågan? Det är trots allt genomstickprovskontroller som man vid Tullen har gjortde stora beslagen.Jag fick besked om att tidtabellen skall hålla. Jagfrågade också hur försenad rapporten är, eftersomden såvitt jag förstår är styrande. Jag har efterlystrapporten i en debatt här i kammaren med CarlFredrik , och den har också efterfrågats vidandra tillfällen. Den skall ju ge underlag för debeslut som skall fattas.Kan statsrådet ge oss några besked omhuruvida rapporten innehåller förslag om vidgadebefogenheter för Tullens personal? Hur fårpersonalen uppträda om de misstänker eller barafår en intention om att något är på gång? KommerTullen att få verka över hela landets yta såsom iDanmark och bl.a.? Vilka ändringar ärman på gång att föreslå i de svenska lagar sombehöver ändras? Hur långt har man kommit meddet arbetet?Anf. 27 ():Fru talman! Jag instämmer i mångt och mycket i detsom sade. Det är ändå ett positivtbesked att det finns en enighet kring dels densvenska narkotikapolitiken, dels intentionen skall försöka begränsa bruket och införseln avnarkotika.Jag hoppas att jag kan dela statsrådets förhoppningatt det blir förbättringar, men jag tycker att det ärregeringens plikt och skyldighet att nu på områdeefter område försöka lyckas med att bevisa detta förmedborgarna. Vi har ännu inte lyckats speciellt brapå detta område. Detta är ett av de områden därdet råder störst osäkerhet.Det är viktigt att poängtera att EG-medlemskapetinte behöver innebära att man inte kommer att hamöjlighet att göra de kontroller som man gör ,även om de kommer att ske i andra former ochkanske möjligtvis utan uniformer osv. Men detviktiga är att veta att det inte görs reguljärastickprovskontroller där var sjunde person plockasut utan att, som statsrådet sade, i stället riskprofilerosv. Jag uppfattar statsrådets besked så,att det är regeringens intention att försökaupprätthålla möjligheten att göra kontroll avriskprofilsgrupper. Detta hoppas jag kommer attske även i fortsättningen. Även om vi får ett bättresamarbete mellan olika poliser på ett europeisktplan, måste man komma ihåg att den störstamängden tillslag görs just vid gränserna. Detmåste även finnas en riktig bevakningeller kontroll i någon bemärkelse.Det är nu viktigt att få klara besked från regeringenom hur detta kommer att drivas. Exemplet frånStorbritannien visar att det är möjligt. Men jagtycker ändå att det är viktigt att den svenskaregeringen tar upp dessa frågor vidmedlemskapsförhandlingarna och att man talar omvilken linje vi står för samt att vi vill ansluta oss tillden modell som jobbar efter.Om regeringen driver en sådan linje, tror jag att vihar stora förutsättningar att bli eniga kring fråganom hur Tullen i ett EG-perspektiv skall se ut.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om jag uttryckte mig på ettsätt så att missförstod mig. Innan jagkommer in på frågorna om gränskontroller,stickprov och annat, vill jag beträffande det somMartin tog upp om problemen med attövertyga opinionen om att EG-medlemskapet inteleder till negativa konsekvenser på det ena och detandra området, säga att EG-medlemskapet införframtiden är oerhört centralt och viktigt för oss alla.I takt med att förhandlingresultat kommer fram harvi en gemensam uppgift att redovisa dessa. Även defrågor som man kan hantera utan förhandlingar börredovisas.Vi skall ju inte välja att förhandla om frågan om attanvända de nuvarande möjligheterna inom EG. Dåifrågasätter vi ju möjligheterna som sådana.Jag kanske uttryckte mig oklart, men jag sade att vimåste fortsätta att, förutom den övergripandesamverkan, behålla någon form avkontrollverksamhet i anslutning till våra inregränser i syfte att förhindra olaga införsel avnarkotika. Det gäller alltså inte dagens generellakontroll av varuflödet som sådant, utan det måstevara en inriktning på narkotika. Det är det som ärviktigt. Vi har ju goda förutsättningar att utnyttjavår geografiska position för att uppnå detta.Som jag tolkar det, finns det möjlighet att, inomRomfördraget och dess paragraf med förbud motinförsel av sådant som kan hota liv och hälsa, göraden typen av kontroller om man utformar dem påett sätt som inte stör det legitima varuflödet. Detkommer man säkert att kunna göra på ett bra sätt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1993/94:5 omkommunernas kostnader för bosnier som sökerasylAnf. 29 Kulturminister ():Fru talman! har mot bakgrundav regeringens beslut om att i princip ca40 000 bosnier skall få permanentuppehållstillstånd i , i en interpellationfrågat mig om regeringen är beredd att gekommunerna full täckning för de kostnader somuppstår som schablonbidragetberäknas täcka.Staten har ett övergripande ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet under flyktingensintroduktion i det svenska samhället.Enligt den nuvarande ordningen för statligersättning till kommunerna för flyktingmottagandehar kommuner som tagit emot flyktingar och vissaandra utlänningar för bosättning rätt till bl.a.schablonersättning. I denna schablonersättning,som infördes , ingår huvuddelenav de olika former av statsbidrag som före dennatidpunkt lämnades till kommunerna förflyktingmottagande. Den avser bl.a. att täckagenomsnittlig kostnad för ekonomisk hjälp tillförsörjning och bostad under tillståndsåret ochytterligare . Dessutom skallschablonersättningen täcka kostnaden försvenskundervisning och kommunens extrakostnader för barnomsorg, annan social service,skolundervisning, tolkverksamhet ochadministration under den första introduktionstidensamt huvuddelen av de särskilda bidrag somtidigare kunde lämnas av invandrarverket för olikaändamål.Samtidigt som schablonersättningen infördesbetonades behovet av effektivaintroduktionsinsatser för att flyktingar så fort sommöjligt skall kunna bli delaktiga i det svenskasamhället och kunna försörja sig själva. Jag villockså erinra om att kommunerna fr.o.m. den 1januari 1993 i lag har givits möjlighet att ställa somvillkor att flyktingen följer en introduktionsplansom upprättats i samråd mellan den enskildeflyktingen och kommunen för attintroduktionsersättning skall kunna beviljas.När nuvarande schablonersättning tillkommunerna fastställdes var den genomsnittliga tidsom en flykting var beroende av socialbidrag för sinförsörjning 18 månader.Just nu pågår med hjälp av enuppföljning av kommunernas kostnader förflyktingmottagandet . Regeringen kommer då attta ställning till behovet av en förstärkning avschablonersättningen efter överläggningar medSvenska kommunförbundet. Utgångspunkten äratt den princip som gäller skall liggafast: Staten skall även fortsättningsvis ha det fullaekonomiska ansvaret för de kostnaderschablonersättningen är avsedd att täcka.Om uppföljningen visar att kommunerna inte fården täckning av kostnaderna för mottagandet somvarit avsedd kommer regeringen ibudgetpropositionen att lämna förslag omen utökad schablonersättning.Regeringen är medveten om att det tillfälligtkraftigt utökade flyktingmottagandet medanledning av den stora inströmningen avasylsökande från kommer attställa stora krav på kommunernasmottagningsresurser. Om inte kommunerna förmåratt tillfälligt öka sitt mottagande kommer mångaflyktingar att bli kvar på förläggningarna under långtid. Det minskar deras möjligheter att försörja sigsjälva och bearbeta sina i många fall svåraupplevelser. Om flyktingarnas väntan påförläggning förlängs blir totalkostnaden förskattebetalarna högre och en eventuell framtidaintroduktion i det svenska samhället kan försvåras.Regeringen har lämnat förslagtill att kommuner som kraftigt ökar sittmottagande bör få ett extra stimulansbidragutöver den vanliga schablonersättningen.Stimulansbidraget bör även kunna utgå tillkommuner som har ett stortmottagande men ändå ökar detta. Bidraget börvara per mottagen flykting ochutbetalas i två delar: en del när överenskommelseträffats mellan kommunen och Invandrarverketoch en del när flyktingen kommer till kommunen,om det sker för den 1 oktober 1994.För invandrartäta storstadskommuner med storinflyttning av flyktingar som redan tagits emot i enannan kommun föreslås att regeringen skall kunnabesluta om särskilda regler för stimulansbidrag.Det finns även andra statliga insatser som är ägnadeatt underlätta kommunernas mottagande. För denstora gruppen bosniska asylsökande som finnsi förläggningssystem ordnassedan några veckor tillbaka intensifieradsvenskundervisning på förläggningarna. Dessutomskall kartläggning göras av flyktingarnasutbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet isyfte att underlätta kommunernas ochArbetsmarknadsverkets arbete med individuellaintroduktionsplaner.Det är också viktigt att lyfta fram behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser för flyktingar ochandra invandrare. I regeringens riktlinjer till AMSär de redan nu en prioriterad grupp. Särskildamedel har avsatts för åtgärder för invandrare ochflyktingar samt för extra förmedlingspersonal somskall arbeta med gruppen. Regeringen avser attåterkomma i budgetpropositionen med enbedömning av det fortsatta behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder för flyktingaroch av resurser för dettaändamål.Slutsatsen är således att staten även fortsättningsviskommer att ta det fulla ekonomiska ansvaret för dekostnader schablonersättningen är avsedd atttäcka. Genom stimulansbidraget och de beskedsom i övrigt lämnats ges förutsättningar förkommunerna att ställa upp i den nuvarandeextraordinära situationen. Det är min övertygelseatt kommunerna nu ger plats för de flyktingar somfår stanna i Sverige.Det behövs nu också en ordentlig mobilisering avde många frivilligorganisationer och föreningarsom på många olika sätt har ett engagemang iflyktingmottagandet. Föreningsliv ochfrivilligorganisationer kan bl.a. medverka till attskapa de nödvändiga sociala nätverk som denyanlända flyktingarna behöver för sin integrationi det svenska samhället.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag tyckeratt statsrådet gått runt min fråga.Det schablonbidrag som kommunerna fårberäknas täcka kostnaderna för ca 18 månder, somBirgit sade.