prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — Jag tror att den som har ambitionen att varaförst med måtta ganska snabbt blir förbisprungen.Jag får bara hoppas att, om detta gäller Nydemokratis inställning till sig själva, det ocksågäller för politiken.Jag tycker mig märka av miljödebatterna att det ärmånga som menar att det inte är någon meningbemöta Ny demokrati när partiet har lågaambitioner på detta område, men jag anser det varaviktigt. Ny demokrati är uppenbarligen ett partisom får allt större inflytande på regeringspolitiken.Det är därför viktigt att avkräva också detta partikonkreta förslag, och att ställa det till svars förbristen på politik på detta område.Anf. 44 (nyd) replik:Herr talman! använder sammamodell igen. Jag kan bara säga att det inte finnsnågon brist på politik. Det finns inte någon brist påengagemang. Men det gäller att vi jobbar globaltöver hela världen med miljögrejorna. Det gäller dåatt påverka dem som inte har nått någonstans allsatt nå någonstans och inte bara hålla på att ivra föratt vi skall dra in på vår välfärd genom att ha enmassa överidéer.Anf. 45 (-) replik:Herr talman! ''Miljögrejorna'' gäller visserligenglobalt, som uttrycker sig. Men detmåste väl också inbegripa ? I övrigtuppmanar jag alla som funderar över Nydemokratis miljöpolitik att läsa deras motioner ochreservationer. De talar för sig själva.Anf. 46 ():Herr talman! Vi står nu inför att godkännaklimatkonventionen som skrevs under vid om miljö och utveckling iRio de Janeiro . Detta är ettgrundläggande beslut för framtida miljöarbete ochen milstolpe i det globala miljöarbetets historia.Det känns högtidligt att få vara med att fatta dettabeslut. är vi medvetna om attkonventionen behöver skärpas, och måstedriva på i denna utveckling.Jordbruksutskottets betänkande innehållerdärutöver en rad ytterligare frågor, varav jag villkommentera några.Sverige måste även bli pådrivande när det gäller attanvända ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Det är glädjande att det nu finns en storsamstämmighet här i i denna fråga,eftersom har verkat för detta i mer änett . Det måste gå fortare än så att fåinternationell acceptans för tankarna på olikamiljöavgifter. Det är viktigt att få internationelltharmoniserade regler om de ekonomiskastyrmedlen för att skapa en konkurrens på likavillkor. Jag tänker bl.a. på koldioxidskatter ochenergiskatter. Detta underlättas om blirmedlem i EG.Vi måste fortsätta arbetet med en skatteväxling såatt vi mer beskattar miljöutsläpp och användningenav naturresurser. I gengäld kan man minskabeskattningen av arbetskraft.Ett annat exempel på ekonomiska styrmedel som viliberaler anser bör prövas är överlåtbarautsläppsrätter. Det är en intressant metod att tamarknadsekonomin i miljövårdens tjänst. Rättanvänd bör sådana utsläppsrätter kunna varaeffektiva i att bekämpa vissa globala och regionalamiljöproblem.Det är bra och effektivt för miljön med insatser iexempelvis , och . Dockmåste man avvisa idéer som ibland framförs om attanvända våra insatser i andra länder som enmotivering för att inte göra någonting alls påhemmaplan.I betänkandet behandlas också den blyadebensinen som vi alla strävar efter att få bort. I daghar det dock verkat på som om Nydemokrati inte har det målet. Frågan är vilkenmetod som skall användas. Jag anser att skatten påblyad bensin borde höjas ytterligare, utöver denhöjning som genomfördes , för attstimulera en snabb övergång till det blyfriasortimentet.Vi hörde tala omatt det finns en socialdemokratisk reservation omatt regeringen borde upprätta en avvecklingsplan.Här visas skillnaden mellan min tilltro tillmarknadskrafterna och ett socialistisktplanekonomiskt tänkande.Det är viktigt att man beaktar klimatproblemen närframtida beslut fattas i riksdag, regering och påandra håll. Det är många olika beslut som måste blikonsekventa för att vårt klimat skall utvecklas påett rimligt sätt. På denna punkt är jag allvarligtbekymrad över riskerna att mänskligheten kommeratt ta ett antal små steg i fel riktning. Då blir densammanlagda globala effekten djupt olycklig.Jag skall inte här nämna några konkreta exempel.Då skulle vi kunna få en debatt om Öresundsbron.Men det är uppenbart att trafiksektorn är ettbekymmersamt område. Här känner jag storsympati för de synpunkter som framfördes avLennart Brunander tidigare i debatten.Herr talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande i dess helhet.Anf. 47 ():Herr talman! säger att hanföredrar marknadskrafternas lösning av problemetmed den blyade bensinen. Jag och mitt partiföredrar att inte vänta på att marknadskrafternaeventuellt skall behaga gå i den riktning som vi vill.Vi vill se till att vi blir av med den fullständigtonödiga tillsatsen bly i bensin så snabbt sommöjligt.Anf. 48 ():Herr talman! Det är inte frågan om att vi skall väntaför att använda marknadskrafterna. Det är snararetvärtom så, att skall myndigheterna besluta om enstrikt plan, får den inte vara så tajt att man inte kangenomföra den i praktiken. Det är snarare risk föratt det kommer att dra ut längre om mangör upp planer, än om man användermarknadskrafterna på ett positivt sätt.Anf. 49 ():Herr talman! Som jag sade tidigare till MaxMontalvo vet vi allihop i utskottet vad det beror påatt det inte blev en avvecklingsplan. Att det inteblev enighet i utskottet berodde helt och hållet påNy demokratis inverkan på majoriteten.Anf. 50 (nyd):Herr talman! Att säga att vi är emot avvecklingenav blyad bensin helt och hållet är väl att ta i. Är detett påhopp från eller vad är det? Såvittjag vet var med när vi gjorde uppskrivningen om hur det här skulle gå till.Vi är med på en avveckling av blyad bensin när manser att det är teknisk och ekonomiskt möjligt,dvs.det får inte bli så att de som har fordon som gårpå denna bensin, inte har möjlighet att användadessa. Det är det vi är ute efter. Vi vill se till att dekan använda sina fordon.Så länge man inte kan lägga ansvaret att ersättaeventuella skador på oljebolagen -- det var tydligensvårt ur lagsynpunkt -- måste vi ta det försiktigt medatt avveckla. Det är inte meningen att människorinte skall ha någon valfrihet att kunna utnyttja sinafordon.Anf. 51 ():Herr talman! tyckte jag att det lät påMax Montalvo som om vi inte borde avveckla denblyade bensinen här i , utan att det var merangeläget att vi satsade på att införakatalysatorrening i andra länder runt om i världen.Det är ett exempel på att man tar insatser på annathåll till intäkt för att inte göra något här i vårt egetland.Vi har möjlighet att använda ekonomiskastyrmedel. Om vi gör det garanterar vi ävenmöjligheten för veteranbilar att till en något högrekostnad få tag i sin bensin. Veteranbilarna kör ju åandra sidan inte så mycket på våra vägar. Denkostnadshöjningen bör man gott kunna ta i detsammanhanget.Anf. 52 (nyd):Herr talman! Jag menade inte att det fanns någonmotsättning med det ena eller andra, LennartFremling. Jag tycker att vi gott och väl kan behålladen blyade bensinen i så länge vi behöverden. Om man sedan sätter ett högt pris på den,drabbar det inte oss veteranbilsälskare så hårt. Dethar vi råd med, eftersom vi bara kör några hundramil . Men den måste finnas. Det var det jagpåpekade.Att vi sedan i stället skulle arbeta för att ökamedvetenheten om detta i utlandet i högre grad haringet med varandra att göra. Det är bara en strävanefter att få en hårdare linje även i utlandet, så att vihar samma villkor. Det löser sig säkert.Anf. 53 ():Herr talman! Jag tackar för de beskeden från MaxMontalvo. Då kan jag dra slutsatsen att vi allagemensamt strävar efter att få bort den blyadebensinen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 3 §. )3 § Vissa energipolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU28 Vissa energipolitiska frågor (prop.1992/93:100 delvis och prop. 1992/93:179 delvis).Anf. 54 AXEL ():Herr talman! När det gäller det betänkande, NU28om vissa energipolitiska frågor, som vi nu står ibegrepp att behandla, råder det samstämmighet iutskottet på flertalet av de områden sombehandlas. Så är t.ex. fallet när det gällermyndighetsorganisationen på energiområdet, närdet gäller bioenergiforskningen och när det gällerinsatser för en ny energiteknik.Enligt min mening är det av stort värde för landetmed en politisk enighet i så stor utsträckning sommöjligt, när det handlar om ett för ett industrilandsom så viktigt område som energin.Samtidigt måste vi tyvärr konstatera att det råderdelade meningar i utskottet på några viktigaområden.Herr talman! Det är därför vi socialdemokrater harfogat åtta reservationer till det här betänkandet.För att kammaren skall vinna tid skall jag inte yrkabifall till alla dem, även om vi naturligtvis stårbakom samtliga. Jag vill yrka bifall tillreservationerna 1, 3, 8 och 9.Låt mig sedan övergå till att kommentera våruppfattning där den skiljer sig frånutskottsmajoritetens.I reservation 1 gällande riktlinjer förenergipolitiken anser vi att utskottets borgerligamajoritet alltför okritiskt svalt propositionenskommentar till hur det går med programmen föromställning och utveckling av energisystemet. Ipropositionen heter det att dessa program i stortsett löper som planerat och att resultaten hittillssynes motsvara de mål som låg till grund för 1991års energipolitiska beslut.Vi socialdemokrater i utskottet anser attprogrammet för en effektivare energianvändningsuccessivt måste kompletteras och vidareutvecklasför att ge företag och enskilda tydliga motiv förhushållning med energi och för en övergång tillförnybara energikällor. Det är därför jag yrkarbifall till reservation 1.Utskottets borgerliga majoritet godtar de riktlinjerför en svensk klimatstrategi på energiområdet somförordas i propositionen. Det gör inte visocialdemokrater. I likhet med vad som sägs imotionen från vår utskottsgrupp anser vi att det ärabsolut nödvändigt med en skärpt politik på det härområdet. I regeringens förslag saknar vi en merlångsiktig strategi för hur, och i vilken takt, nyaenergikällor och tekniska lösningar skall tas i drift.Att ha en energipolitik som ger klara spelregler föraktörerna inom industrin har varit en styrka förindustrin. Att just nu befinner sig i enindustriell kris beror på flera faktorer, dels deninternationella lågkonjunkturen, dels på attföretagen inte tror på den låtgåpolitik som förs avden borgerliga regeringen på det här området.Herr talman! För att svensk industri skall kunnahävda sig och också återta förlorade positioner påvärldsmarknaden måste det finnas en långsiktigenergipolitik i . Det finns inte . Enligtvår mening tappar i tempo med den passivahållning som regeringen visar i det här avseendetoch som utskottets majoritet så okritiskt ställer upppå. Därför yrkar jag bifall till reservation 3 som ärfogad till betänkandet.Herr talman! Vi framför i vår motion att det är avstor betydelse för vår framtida energianvändning iSverige att det nu slutligen fattas ett avgörandebeslut om utbyggnaden av den planeradegasledningen mellan och . I sambanddärmed bör en avsättningsmarknad i Mellansverigesäkras samt ledningsnätet integreras i helaregionen.I reservation 8 framför vi att förslaget är såintressant att frågan genom regeringens försorg börutredas. En sådan utredning bör också omfattaförslag till gasledningens geografiska sträckning.Jag yrkar bifall till reservation 8.Vår sista reservation, nr 9, handlar om statensansvar för sina anställda. Frågan är generell, ävenom den här specifikt handlar om anställda vidVattenfall. Många statliga företags verksamhet iskogslänen har medfört både sysselsättning ochmöjligheter till industriell utveckling.Den privatisering av statlig egendom som denborgerliga regeringen är i full färd med attgenomföra kommer att få allvarligaregionalpolitiska konsekvenser. De kraftigt höjdaavkastningskraven på bl.a. kommer attmedföra avfolkning av hela bygder i framför alltNorrlands inland.Vi socialdemokrater anser att regionalpolitiskttänkande måste prägla alla politikområden för attregional balans skall kunna uppnås. Det ärregeringen som har ansvaret för att så skall ske. Närhela bygder drabbas, som i fråga om Vattenfallsmycket kraftiga arbetskraftsneddragningar, måsteregeringen ta sitt ansvar. Detta vill vi att riksdagenger regeringen till känna. Därför yrkar jag bifall tillreservation nr 9.Herr talman! några ord om avregleringenav elmarknaden. I ett särskilt yttrande som fogatstill betänkandet upprepar vi vår uppfattning,nämligen att det finns goda skäl att skyndalångsamt. Innan beslut fattas om avregleringenmåste det finnas möjligheter att utvärderaerfarenheterna från motsvarande avregleringar iandra länder. behöver inte upprepa deeventuella misstag som andra länder har gjort. Vivänder oss också med all kraft mot den kopplingsom vissa nyliberaler har fört fram mellanavregleringen och privatiseringen av Vattenfall.Herr talman! Vi förutsätter att regeringenåterkommer till med förslag i ämnet medanledning av den utredning som skallvara färdig. När den situationen föreligger kommervi socialdemokrater att ta ställning.Anf. 55 ():Herr talman! Jag vill börja med att framföra deyrkande jag har, så att jag inte rör till det för migsenare i anförandet.Först och främst yrkar jag bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring till mom. 1, som gäller riktlinjer förenergipolitiken. Jag yrkar också bifall tillmeningsyttringen till mom. 8, som gäller satsningpå biobränslebaserd kraftvärmeproduktion.Vidare yrkar jag bifall till meningsyttringen tillmom. 10, som gäller satsning på ny energiteknikoch framför allt vindkraft och sol. Dessutom yrkarjag bifall till meningsyttringen till mom. 21, somgäller avveckling av kärnkraften. Jag vill ocksåinstämma i den socialdemokratiska reservationennr 9, som handlar om ansvarstagandeför friställd personal.Axel hänvisade i sitt anförande till denenergiuppgörelse som finns mellanSocialdemokraterna, och som hela den borgerligaregeringen ställer sig bakom. Han menar att dettaär ett stort framsteg och att det är en bra grund fören stabil energipolitik. Det ges spelregler till såvälkraftindustrin som den energiberoende industrin.Det är möjligt att Axel i viss mån harrätt. Jag vill nog hävda att denna överenskommelsehar en mängd olyckliga inslag. De har förmedlatsignaler till framför allt kraftindustrin vilket i sin turhar försinkat introduktionen av de s.k. alternativenpå den svenska energimarknaden. Det har skett pågrund av att det på nytt finns frågetecken kringkärnkraftsavvecklingen. Det är fråga om väldigtgrundläggande frågor, bl.a. om kommanderegeringar, som bygger på de partier som omfattasav överenskommelsen, avser att avveckla densvenska kärnkraften. Jag vet att Socialdemokraterbestämt hävdar detta och att Centerpartiethela tiden med bestämdhet har hävdat detta.Folkpartiet och har åtminstonetidigare glidit i sina formuleringar i fråga omkärnkraftsavvecklingen.Jag vill gärna tro folk på deras ord. Här får talarnamöjlighet att deklarera hur de just ser på dessafrågor. Jag kommer dock att bedöma vad de säger irelation till vad som har sagts tidigare.Kärnkraftsdebatten har -- som alla vet som har varitmed under de senaste 10--20 åren -- präglats avlöften och tyvärr av många svikna löften. Den harpräglats av löften om årtal, dvs. närkärnkraftsavvecklingen skall inledas, men också avupphävda löften om årtal. En tung invändning motenergiöverenskommelsen är att partierna upphävtdet riksdagsbeslut som finns omstartdatum för kärnkraftsavvecklingen, dvs. att denförsta reaktorn skall ställas av 1995 och den andrareaktorn skall ställas av 1996. I överenskommelsenoch i utskottets betänkande står det att kärnkraftenskall vara avvecklad 2010. Men det framgår inte näravvecklingen skall inledas.Jag tycker att detta är dåligt från två synpunkter.Det är dåligt därför att det skapar förvirring. Vi haren överskottssituation på elmarknaden. Det är ettöverskott på energi som motsvarar istorleksordningen vad två kärnkraftsreaktorer inormal drift kan producera. Det innebär att manutan att det skulle uppkomma brist eller osäkerheti elförsörjningen kan stänga av två reaktorer i dag.I dag står en reaktor, och man kan alltså ställa av enreaktor till.Det här skulle möjligtvis kräva en vissuppgradering av kraftöverföringsnätet.Vänsterpartiet föreslår i en av sina motioner tillbetänkandet att det skall ske en sådanuppgradering av överföringsnätet med 300 miljonerkronor.Vi har alltså ett lysande tillfälle att inledakärnkraftsavvecklingen. Det har urelförsörjningssynpunkt inte varit sakligt motiveratatt upphäva beslutet om 1995 och 1996 somtidangivelse för de två första avställningarna.En annan effekt av beslutet är att det har skapatosäkerhet hos producenterna. Det finns ingetincitament till att på allvar introducera ny teknik fört.ex. elproduktion från biobränslen, vilket ärnödvändigt ur klimatsynpunkt. Elproduktion från sol, vind ochvåg är inte heller viktigt. Det finns heller inte någotriktigt starkt incitament till att intensifieraeffektivisering eller besparing inom energiområdetpå grund av att vi har ett elöverskott och på grundav att det har skapats osäkerhet om huruvidaavvecklingen över huvud taget kommer attgenomföras.Beslutet och den stora enigheten kring det är ursaklig energipolitisk synvinkel ett dåligt beslut,eller åtminstone ett beslut med mycket storabrister. Jag tror att alla energidebattörer är överensom att utvecklingen mot förnyelsebar inhemsktbaserad elproduktion måste komma. Den måstekomma av miljöskäl och av en mängd andra skäl.Det är en utveckling som pågår världen över.Att vi i så stor utsträckning tvingas lita tillkärnkraften -- den står för av vårelförsörjning -- är också dåligt av flera olika andraskäl, t.ex. av säkerhetsskäl. Sannolikheten förstora, katastrofala kärnkraftsolyckor även i Sverigeär inte försumbar. Vi har under det gångna åretkunnat konstatera påtagliga problem i de svenskareaktorerna, vilka betecknas som världens bästareaktorer, då fem reaktorer har stått avställda iungefär ett halvårs tid på grund avsäkerhetsproblem. Som jag sade tidigare står enreaktor fortfarande avställd på grund avsäkerhetsproblem.Hela den händelsekedjan har visat på stora bristeri det interna säkerhetsarbetet på kärnkraftverken.Säkerhetskommittén i erkänner detta iDagens Nyheter . Det har också visat sig finnasstora brister hos de övervakande myndigheterna.Kärnkraftinspektionen har visat stark självkritik,och den har blivit kritiserad utifrån för senfärdigheti sitt agerande.Kärnkraften är alltså en säkerhetsrisk och ettmiljöhot. Kärnkraften är också en risk på så vis attden innebär en bristande tillförlitlighet och ensårbarhet. Jag hänvisar till att fem reaktorerställdes av. Det ledde inte till några påtagligakonsekvenser när det gällde elförsörjningen pågrund av att vi hade en sällsynt gynnsamväderlekssituation när det skedde.Herr talman! Detta är skälen till att en del avVänsterpartiets meningsyttring utgör en markeringav nödvändigheten i avställning av den svenskakärnkraften och i att avställningen inleds snabbt.Den måste inledas snabbt för att den skall kunnaske på ett ordnat sätt. menar att vibehöver en lag som möjliggör en stängning avsvenska kärnkraftverk. Det lagstiftningsarbetet harinte påbörjats. Det behövs en plan föravställningen, och det behövs ensnabbavvecklingsplan i reserv, om vi skulle hamnai en situation som är värre en den som rådde och om man verkligen snabbt skullebehöva dra ned på de svenska kärnkraftverken ochkompensera med elförsörjning från andra källor.Herr talman! Jag ser att jag har använt det mesta avmin tid till denna viktiga fråga. Jag vill erinra omtvå andra viktiga moment i Vänsterpartietsenergipolitik. Det ena är en ytterligare markeringav och satsning på bioenergi. Vi föreslår ett anslagsom är större än det somföreslås i betänkandet. Det är av energipolitiskaskäl viktigt att ytterligare snabba på introduktionenav bioenergi. Man bör i det läge vi har stimuleraintroduktion av energisnål teknik, ny energiteknikav typen bioenergi, solenergi och vindenergi. Detskapar jobb, och det rustar svenska företag och detsvenska samhället för framtiden.Vi menar att det är självklart att som ettstort statligt företag skall ta sitt sociala ansvar förde bygder där företaget har verkat och för dem somvarit anställda och hjälpt till att bygga uppföretaget.Jag vill slutligen instämma i de synpunkter som försfram i det särskilda yttrandet frånSocialdemokraterna om avreglering avelmarknaden. Jag tror att en sådan avreglering ärnödvändig och i huvudsak bra, men dess tempo ochhur den skall genomföras bör diskuteras noggrant.Anf. 56 ():Herr talman! Egentligen finns det ingen störreanledning att diskutera de framlagda alternativentill regeringens förslag på det energipolitiskaområdet. Detta understryker också AxelAndersson i sitt inledningsanförande, där hankonstaterar hur samstämmiga vi egentligen är imånga avseenden på det energipolitiska området idenna riksdag.Avvikelserna är trots allt mycket små. finnsdet bara 9 reservationer, vilket är betydligt mindreän under det 80-tal som på något sätt emanerade urBirgitta Dahls energipolitik. Vi har enenergiöverenskommelse som stårinskriven i den borgerliga regeringensregeringsdeklarationer både från 1991 och 1992.Jag noterar att Socialdemokraterna vill styra bortpengar från satsningar på biobränsleforskning iSverige. De föreslår inte lika mycket pengar somregeringen när det gäller ytterligare anslutning tillfjärrvärme, och de tar bort alla pengar förutvecklingen av elbilar. De vill hellre satsa påBaltikum. Jag vill inte ifrågasätta om det är rätteller fel. Jag tror att den mängd pengar somregeringen anslagit är tillräcklig i den osäkrasituation som råder i . Vi är mera betjäntaav att satsa på just biobränsle, fjärrvärme ochutveckling av elbilar för att framöverkunna hjälpa vidare.Alla dessa avvikelser är i det stora sammanhangetmycket små anteckningar eller bockar i marginalensom varken gör till eller från. Spännvidden mellanolika uppfattningar i har till syneskrympt. Det är det korta perspektivet som gäller.Vi skjuter tveklöst problemen framför oss iförhoppning om att forskning och tekniskutveckling skall lösa problemen åt oss.Tror vi att det blir på det sättet? Svaret blir ja -- menkommer det att ske inom det korta tidsperspektivsom vi arbetar inom? På den frågan blir det med ensmycket svårare att svara ja. Enligt min mening ärdet mer troligt att svaret på frågan blir nej.Den mycket infekterade energipolitiska debatt vihar haft och som skakat våra industriellagrundvalar har även fått utlandet att lyfta påögonbrynen en eller två gånger. Det har kostat ossmycket i pengar och arbetstillfällen.Men debatten har också bidragit till en lång radpositiva saker. Allmänheten och inte minstpolitiker har tvingats att engagera sig, lära sig vadenergi är och vad den betyder för oss som individeroch för vår nation.Säkerhetskraven har skärpts vad gällerkärnkraften. Stora insatser har gjorts ikärnkraftstekniken i vårt land. tillhör i dageliten på detta område och kan därmed bidra till attkärnkraften i andra länder -- inte minst iöststaterna -- kan ges en ökad säkerhet. Detta skallvi vara glada över.Vi har också tack vare denna intensivaenergipolitiska debatt kunnat anslå stora medel förforskning på alternativa områden och även där nåtten kunskap och kompetens som kan bidra till att vilättare kan ta till oss erfarenheter fråninternationell utveckling på energiområdet.Men det vi kan notera är att det, trots att enormainsatser gjorts i och inte minstinternationellt på FoU-området, just nu inte finnsnågra alternativ av större betydelse till vårkärnkraft. Allt talar för att det dröjer många årinnan kommersiellt intressanta alternativ tillkärnkraften kommer i tillämpning.Det är i det sammanhanget värt att notera att vi harlagt locket på när det gäller utbyggnad avvattenkraften. Vi har som ett slagsriktmärke för avveckling av kärnkraften. Det somstår till vårt förfogande är olja, kol och naturgas,dvs. fossila bränslen med alla deras problem.Det förvånar mig därför litet grand, herr talman,när säger att kraftindustrin harförsinkat alternativen på energimarknaden.