prot · GG0990 · 1993-04-13 00:00:00 — Därmed är dock inte sagt att det inteskulle vara möjligt att på någon punkt ändrasystemet så att ett svenskt fängelsestraff förpersoner från länder med lägre levnadsstandardinte ter sig lockande.För att förhindra att brottslingar från andra länderkommer till och begår brott här måsteåtgärder vidtas på många olika områden. viktigt att ha kunskap om dessa länder och denbrottslighet som finns där och i vad mån dennabrottslighet berör , så attbrottsförebyggande åtgärder kan vidtas. Här är detinternationella samarbetet väsentligt och dåframför allt det polisiära samarbetet mellanberörda länder.Anf. 224 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Jagmåste säga att det gläder mig att det pågår enöversyn inom departementet på detta område. Jagkänner att det är väldigt nödvändigt. Jag ser ocksåatt min fråga kommer att behandlas där och att detfinns en viss öppning i svaret för att det inte skallvara omöjligt att finna metoder så att vi inte lockarhit brottslingar från andra länder. Även om bara ettfåtal lockas hit på grund av våra ersättningsregler,är det ändå stötande, som jag skrev i min fråga.Jag tycker att det är självklart att man skall se överersättningsnivåerna totalt. Detta säger jag motbakgrund av att vi i detta land har sänktsjukersättningen och arbetslöshetsersättning ochinte kompenserar pensionärerna för derasextrakostnader. Självklart måste vi se överersättningsnivåerna totalt för alla ikriminalvårdsanstalter. En sådan här utredning kanockså göra jämförelser med ersättningen tillvärnpliktiga, som diskuteras mycket i samhället.Jag har ett exempel till, och jag tänker då påföräldrar med lägsta föräldraförsäkringen, som har60 kr per dag för en förälder med barn att leva på.Då är ju per dag i en kriminalvårdsanstaltganska mycket för cigaretter och telefonsamtal.Jag ser fram mot att man skall göra en översyn aversättningsnivåerna för utländska medborgare. Ettannat sätt att komma åt den eventuella lockelsen attkomma hit skulle vara om fick utlämningsavtal medfler länder än de nordiska länderna. Det skulle jagvilja eftersträva. Hur ser justitieministern på denfrågan?Anf. 225 (nyd):Herr talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret. Men jag undrar om regeringen ämnar göranågonting åt de socialförsäkringskonventioner,som vi har med andra länder, som reglerar dessasociala förmåner.I svaret säger justitieministern att det är viktigt attvi har kunskap om andra länder och ombrottsligheten där. Men detta handlar ju om brottbegångna i och om konsekvenserna när desom har begått brott blir utvisade. De får då ettslags livstidslön, som pensionen innebär. Förmånga människor i landet anses det stötande attdessa brottslingar på sätt och vis belönas förbegångna gärningar här i landet.Anf. 226 Justitieminister ():Herr talman! frågade mig ommöjligheterna till ytterligare utlämningsavtal.Om utvecklingen i de tidigare blir somvi hoppas på, skall det också resultera i att vi fårutlämningsavtal med ytterligare länder. Det anservi helt klart är eftersträvansvärt.Karl ställde ett par frågor. Eftersomfrågorna rör och de socialaförsäkringarna kan jag inga detaljer. När det gällerkonventionsfrågorna kan jag helt enkelt inte svara.Vi förde en diskussion om vi skulle lämna över KarlGustaf fråga till . Meneftersom vi uppfattade att den huvudsakligen rördekriminalvården och den var ställd till mig, behöll viden på Justitiedepartementet.När det gäller pension i utlandet vill jag påpeka attpensionerna, om vi undantar folkpensionen, ärgrundade på arbetsinkomst. De är intjänade. Dettappar vi lätt bort när vi talar om i tidigarebosatta personer, som får pension när de sedanlämnar landet och bosätter sig någon annanstans.Övriga delar grundar sig på konventioner. Det harjag, som sagt, inte möjlighet att kommentera.Anf. 227 ():Fru talman! Jag tackar också för det andra svaret.Det står klart att även eftersträvarytterligare utlämningsavtal. Vi är väl bådamedvetna om svårigheterna att motivera dessamycket fattigare grannländer till detta. I det härsammanhanget måste regeringen räkna inkostnaderna för att ha dessa människor fängslade ivårt land.Man skulle ju faktiskt kunna använda en del av dehär pengarna för att hjälpa mottagarländerna attbygga fler humana anstalter. Jag tror att vi allaeftersträvar en humanare kriminalvård, även i våragrannländer.Min följdfråga blir alltså: Skulle man i kostnadernakunna räkna in att vi över en del av dem tillmottagarländerna?Anf. 228 (nyd):Fru talman! Det är synd att jag interiktigt får svar på den här frågan.Konkret rör det sig om en person som blir utvisad.Det handlar inte om någon som flyttar. Det är dettasom anses stötande. Personen har begått ett brott.Jag åsyftar det s.k. Bettinafallet i Skåne.Vederbörande dömdes till sluten psykiatrisk vård.När han befinns vara frisk är han livstidsutvisad.Vid det tillfället får han pension för resten av livet.Det handlar inte om folk som flyttar, utan omsådana som utvisas från landet på grund av att dehar begått grova brott.Anf. 229 Justitieminister ():Fru talman! Om jag skall börja med att ytterligarekommentera fråga kan jag sägaatt den som blir utvisad inte får folkpension menintjänad ATP. Jag tror att till att det är åtskilliga år med viss inkomstsom man skall ha arbetat för att vara berättigad tillATP. Det är alltså det som man har tjänat in somman får med sig även när man blir utvisad.Det finns vissa undantag när det gällerfolkpensioner. Det är de fall som grundar sig påkonventioner, men de konventionerna kan jag intekommentera. får ställa sin frågatill rätt departement.Ingbritt Irhammar frågade mig om det fannsmöjlighet att skeppa över en del av våra kostnader.Kriminalvården har faktiskt inga pengar över. Vimåste snarare göra omprioriteringar för att klaraden situation som vi har.Anf. 230 ():Fru talman! Jag är medveten om att kriminalvårdenoch har ont om pengar. Dethar även hela regeringen och hela landet.Jag menar att detta får bli en typ av bistånd, medde få pengar som vi har.Anf. 231 (nyd):Fru talman! Jag får tacka för svaret som jag fick avjustitieministern. Jag får väl återkomma medfrågan om de försäkringskonventioner som vi harmed andra länder och ställa den till socialministern.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1992/93:521 om civiltutnyttjande av militära helikoptrarAnf. 232 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag och regeringen kommer att acceptera förslagetfrån Chefen för armén om att bestämmelser omkonkurrensregler justeras så att de inte behöverbeaktas när armén genomför sjuktransporter medhelikoptrar.Regering och riksdag har vid olika tillfällen beslutatatt sjuktransportkapaciteten med helikoptrar skallöka för att tillgodose behoven i krig. Detta skallgenomföras så att även behoven i fred kantillgodoses.För drygt sedan fick regeringens uppdrag att upphandlasådana helikoptrar.Under våren kommer Chefen för armén attförhandla med sjukvårdshuvudmännen omprissättningen på helikoptertjänsterna.Som jag svarade KarlGustaf , vilket han också refererat till i sinnya fråga, är det viktigt att se till att prissättningenav helikoptertjänsterna blir rimlig och att den inteutformas så att illojal konkurrens uppstår. Jagframhöll då också att det är rimligt att kostnadernases ur total samhällsekonomisk synpunkt när detgäller utnyttjandet av en resurs av det här slaget.Ingenting har hänt sedan förra frågetillfället somgivit mig anledning att ändra uppfattning.Anf. 233 (nyd):Fru talman! Jag tackar försvarsministern för svaret.Min konkreta fråga är: Kommer regeringen atttillgodose önskemålen i det brev från arméchefendär han nämner just dessa frågor, att hänvisningentill 2 § i förordningen 1986:1111 7 § första stycketbör tas bort. Vad vill arméchefen ta bort?Jag vill dessutom veta om det verkligen ärnödvändigt med en sådan kostnad förhelikopterinköp, även om man har beslutatom det? Är verkligen hotet mot så stort just måste satsa på helikoptrar?Statsmakterna borde väl också spara i dessa tidermed galopperande budgetunderskott. Dessutomtror jag säkert att de privata helikopterföretagenvill höra hur försvarsministern och regeringen serpå frågan om konkurrens mellan försvaret ochsmåföretagarna i Sverige.Anf. 234 Försvarsminister ():Fru talman! undrar om viverkligen skall genomföra dennahelikopteranskaffning. Jag är tvungen att följa detmycket entydiga riksdagsbeslut som har fattats omdetta. Det beslutet har regeringen nu effektueratefter min föredragning.Karl kan rimligtvis inte mena att jagskall bryta mot ett kristallklart riksdagsbeslut. KarlGustaf får i stället försöka få påandra tankar. Såvitt jag vet har den frågan intebehandlats av sedan vi förra gångendiskuterade det här ärendet.Det gäller självfallet, som jag sade i mitt svar, att setill att någon illojal konkurrens inte uppstår. Jagskall svara direkt på sista frågasom gällde reglerna för detta. Min utgångspunkt --jag understryker att det är en utgångspunkt -- förförestående prisförhandlingar omhelikoptertjänsterna mellan chefen för armén ochsjukvårdshuvudmännen är att det för närvarandeinte behöver ske några förändringar i denförordning som styr arméns kommande verksamhetnär det gäller fredstida sjuktransporter medhelikopter.Anf. 235 (nyd):Fru talman! Detta svar kan tolkas som attframställningen från Chefen för armén i varje fallinte kommer att vinna regeringens gehör.Anf. 236 Försvarsminister ():Fru talman! Som jag sade skall vi först se om maninom ramen för nuvarande regler kan lösa detta.Först när det har visat sig att det inte går är jagberedd att överväga om några förändringarbehöver göras. Men den frågan tycker jag inte äraktuell innan vi inom ramen för nuvarande reglerhar sett om vi kan uppfylla riksdagsbeslutet.Får jag ändock understryka att det här är en frågasom måste ses från en total samhällsekonomisksynpunkt. Det handlar om skattebetalarnas pengar.Jag tycker att det är riktigt att en såpass dyrverksamhet som helikoptertransporter utgör -- detär dyrt, även om det är snabbt och effektivt -- skerpå ett sådant sätt att de totala resurserna i samhälletkan tas till vara, nämligen såväl det militära som detcivila helikopterbeståndet.Anf. 237 (nyd):Fru talman! En liten utvikning: Är det verkligen såsvårt att ompröva dessa frågor? när vi har ettgalopperande underskott och en oerhört djupekonomisk kris i landet borde det verkligen vararimligt att ompröva varje fråga där det finns enmöjlighet att spara på skattebetalarnas medel.Anf. 238 Försvarsminister ():Fru talman! Det här är en fråga som har diskuteratsi . Man har gjortbedömningen att detta är den samhällsekonomisktriktiga lösningen på problemet med sjuktransportersåväl i fred som i krig. Bedömningen är således attdetta är ett sätt att spara.Jag upprepar att jag inte har någon möjlighet attändra på ett beslut som har fattats av riksdagen.Den rimliga tidpunkten för att försöka få till stånden ändring måste i så fall vara den allmännamotionstiden. För säkerhets skull vill jagunderstryka att jag tycker att detta är ett bra beslutoch att det kommer att leda till att effektiviteten närdet gäller sjuktransporter i såväl krig som fredkommer att förbättras. Vi ligger långt efter en radandra länder när det gäller service medhelikoptertransporter för sjukvård. Vi behöverbara gå över Kölen för att få ett exempel.Anf. 239 (nyd):Fru talman! Jag betvivlar inte riktigheten iförsvarsministerns uttalande om att armén verkligenhar behov av dessa helikoptrar. Jag är mest oroadför att det skall bli illojal konkurrens gentemot desmå helikopterföretagen i landet. Det är de som äroroliga för den här konkurrensen.Anf. 240 Försvarsminister ():Fru talman! Får jag avslutningsvis säga attambulanstransporter med helikopter trots allt utgören mycket liten del av helikopterföretagensverksamhet. Det kan inte röra sig om något störreintrång i deras verksamhet. Jag vill dessutom gärnamedverka till att det inte uppstår någon illojalkonkurrens genom att arbeta för en rimligprissättning.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1992/93:543 omflygförbindelserna till GotlandAnf. 241 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omgotlänningarna kan räkna med samma statligaansvar för sina flygförbindelser som de norrländskaorter som saknar tillfredsställandetransportalternativ.Som frågeställaren känner till besvarade jag enfråga om flygförbindelser häri kammaren. Jag konstaterade då bl.a. att det på enavreglerad flygmarknad är de olikamarknadsoperatörerna -- flygbolagen -- som avgörpriser och trafikprogram. Detta gäller även SASsom genomgår ett hårtrationaliseringsprogram för att kunna möta den nyamarknadssituationen med konkurrens. I dettaarbete är det naturligt att även bolagets linjenätdiskuteras.Medan de flyglinjer i inland som UllaPettersson jämför med har ett begränsattrafikunderlag på ca 10 000--20 000 passagerare perår, vilket motiverat regering och riksdag att ta ettsärskilt ansvar för denna trafikförsörjning, harflyget till ett trafikunderlag på mer än tiogånger denna siffra. 1992 hade flygplatssåledes drygt 438 000 passagerare. Även om SASmed sina särskilda förutsättningar skulle välja attdra sig ur sin nuvarande linje --,finns mot denna bakgrund andra flygbolag som ärintresserade av att ta över linjen och som bör hagoda förutsättningar att göra detta med vinst.Någon fara för trafikförsörjningen med flyg tillGotland finns således inte.Anf. 242 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Sedan den fråga som kommunikationsministernrefererade till besvarades de har vi fåttbekräftat att Visbylinjen har varitnedläggningshotad. Man har dessutom sagt attnedläggningshotet kommer att kvarstå om linjeninte blir lönsam och framtill oktober.Jag tror också att en flygförbindelse mellanGotland och fastlandet har förutsättningar att blilönsam. Men det handlar inte bara om lönsamhetoch om att ha någon trafik över huvud taget. Dethandlar också om turtäthet och pris. Somkommunikationsministern sade är detmarknadsoperatörerna, flygbolagen, somfastställer priset.På har vi blivit luttrade av vår färjetrafik.Jag utgår ifrån att kommunikationsministernkänner till att vi under större delen av året har enavgång . morgon till finns över huvud taget ingen trafik.Mot den bakgrunden anser jag min fråga vara fulltberättigad. Jag kan nog påstå att hela Gotlandväntar på ett klargörande från regeringen i detavseendet. Anser kommunikationsministern att detfinns ett statligt ansvar för att vi skall ha entillfredsställande flygförbindelse?Anf. 243 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vad som aviserades av SAS var enneddragning av antalet turer på linjen --från sju till fem per dag. Jag tycker att vi skallhålla detta i minnet. Det är denna neddragning dethandlar om.Bakgrunden är naturligtvis att motsvarandenedskärningar i trafikprogrammet har genomförtspå andra håll i landet. Totalt minskade den inrikesflygtrafiken med och medytterligare . Därtill kommer attutbudet har ökat genom avregleringen och med denya operatörer som har inträtt på den inrikesflygmarknaden. Det är givet att dessa siffror sätterpress på operatörerna att minska kostnaderna överhela fältet.Jag tycker ändock att det är glädjande att UllaPettersson och jag har samma grundläggandeuppfattning att det faktiskt finns förutsättningar attdriva lönsam flygverksamhet när man under ett århar över 400 000 passagerare mellan ochfastlandet. Jag tror att det är den utgångspunktensom också måste ligga till grund för regeringensbedömning.Jag vill gärna säga till att regeringennaturligtvis får ta upp frågan på nytt om det motförmodan skulle visa sig att ingen operatör skullevilja flyga mellan och fastlandet.I dagsläget finns det ingenting som talar för att detskulle behövas några som helst statliga insatser föratt tillgodose en bra försörjning med flygtrafikmellan och fastlandet.Anf. 244 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det är ennedskärning från sju till fem turer som äraktuell. Det är i och för sig allvarligt nog, eftersomdet innebär att en stor del av möjligheterna tillprivatresande försvinner, bl.a. under helgerna.Men det var inte det som var SAS utgångsbud. Detär inte heller det som ligger i potten . Detfinns ett reellt hot. Om denna nedskärning sätts iverket sätter det naturligtvis sina spår i detgotländska näringslivet. Det är inte lätt att raggaföretag och annan verksamhet om man lever underett sådant hot.Det som står i min fråga är ett direkt citat frånbudgetpropositionen. Där sägs att samhället har ettsärskilt ansvar för att flygtrafik kan bedrivas iNorrlands inland till orter som i många fall saknartillfredsställande transportalternativ. Det är alltsåantalet transportalternativ som statsrådet harmotiverat sitt ställningstagande med, inteunderlaget i antal passagerare. Jag vill därför gärnafråga: Vilket tillfredsställande transportalternativanser kommunikationsministern att det finns tillGotland?Anf. 245 Kommunikationsminister ():Fru talman! ställer nu en fråga somom det inte fanns något alternativ till flyget. vet lika väl som jag att staten satsar ca160 på att upprätthålla året runt-trafik med färjor till och från . Detalternativet finns.Det är givetvis inte tillfredsställande för ettsamhälle som att enbart vara hänvisat tillfärjetrafik, hur väl fungerande den än mår vara. Vivet att ett fungerande näringsliv kräver att det finnsflygförbindelse till en sådan destination somGotland.Det är därför som man med stor tillförsikt kanstudera statistiken. Låt mig ta den sämsta månadenförra året som exempel. Det var januari månad. Dåflög 24 990 passagerare mellan ochfastlandet. Detta skall jämföras med linjen --, som hade 10 000 passagerare under helaåret. Det är den enda linjen där explicithar sagt att samhället har ett konkret ansvar för attupprätthålla trafiken, detta på grundsjuktransporterna mellan och Umeå.Anf. 246 ():Fru talman! Jag noterar med tillfredsställelse attstatsrådet nu har fastslagit att våra färjetransporterinte är att betrakta som ett tillfredsställandetransportalternativ.Det statsrådet sade i budgetpropositionen, vilketjag refererade, handlade om de orter somsaknade tillfredsställande transportalternativ. Jagräknar därmed till dessa, och jag utgår frånatt också statsrådet gör det. Vi skall väl intesärbehandla delar av vårt land.Jag är i och för sig inte särskilt intresserad av vilketbolag som sköter trafiken. Men det måste finnas enlångsiktighet. Trafiken till måste varajämförbar med den i andra landsändar, och denmåste finnas. Vi kan inte försätta oss i ett läge därman i ett län som i stor utsträckning är beroende avturism kanske eller intehar klart för sig när transporter kan ske och vemsom kommer att stå för transporterna.De socialdemokratiska ledamöterna itrafikutskottet har begärt ett riksdagsuttalande omatt regionalflyget bl.a. till bör garanteraspå en avreglerad marknad. Tyvärr nöjde sigriksdagen med kommunikationsministernsuttalande i budgetpropositionen som jag tidigarerefererade, där alla områden utom Norrlandutesluts.Jag är då tillbaka till min ursprungliga fråga. Kan viräkna med samhällets stöd och samma statligaansvar för flygförbindelser till som för denorrländska orter som saknar tillfredsställandetransportalternativ?Anf. 247 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig först och främst konstatera attdet var en regering som leddes av det parti som UllaPettersson företräder som avvecklade det tidigaretransportstödet för flyget till . Det är klartatt det alltid går bra att i opposition komma medolika bud. Det vore naturligtvis ännu bättre omman också anvisade olika trovärdiga alternativ förhur man skall finansiera de olika bud som manlägger i oppositionsställning. Men detta, frutalman, är en annan debatt.Låt oss ändå konstatera att flyget till och frånGotland har en mycket ljus framtid. Varje enskildmånad i statistiken uppvisar ungefär såmycket trafik som de svaga linjerna i harunder . Underlaget för att bedriva lönsamflygtrafik till och från finner jag sommycket gott. Det finns alltså ingen anledning att nugöra några uttalanden om statliga insatser iframtiden. Om den situationen uppkommer får viåterkomma.Anf. 248 ():Fru talman! Jag har inte begärt ett enda öre i dennadebatt. Jag kan då heller inte avkrävas någonfinansiering. Det jag begär är att skallbehandlas på samma sätt som de orter i Norrlandsinland som liksom saknar tillfredsställandetransportalternativ. Där är vi överens. Jag utgårfrån att statsrådet har haft någon tanke påfinansiering när han har gjort detta uttalandebeträffande andra orter i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1992/93:546 om PostensprissättningAnf. 249 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att Posten i fortsättningen skallagera i överensstämmelse med kravet på sundkonkurrens.Konkurrensverket har i en promemoria som i slutetav mars tillställdes Posten framfört vissasynpunkter på Postens prissättning av s.k. EPS-tjänster, dvs. utskrift och kuvertering av räkningaroch fakturor samt postbefordran av dessa tilladressaterna. I promemorian ifrågasätts omprissättningen innebär ett missbruk av Postensdominerande ställning på marknaden.Vad jag erfarit pågår diskussioner mellan Postenoch med anledning avKonkurrensverkets promemoria.Postens ensamrätt till brevbefordran avveckladesden . Regeringen har därmed tagit ettviktigt steg för att uppmuntra konkurrensen påbrevmarknaden.I och med bildandet av det nya Konkurrensverketoch den fr.o.m. nyakonkurrenslagstiftningen, bedömer jag attstatsmakterna har redskap att värna om en sundkonkurrens på postmarknaden lika väl som påövriga marknader.Anf. 250 vice talman ():Fru talman! Tack för svaret,kommunikationsministern. Jag ville hörakommunikationsministerns reaktion på ärendet,framför allt därför att det tydligare än vanligt pekarpå det problem som uppstår när man blandarmonopolverksamhet med verksamhet som ärkonkurrensutsatt.Det är inte första gången som Posten figurerar imindre smickrande sammanhang. Det har t.ex.handlat om budbilar, och diskussionen med CityMail pågår ju fortfarande. Men man är på Postensannerligen inte ensamma om detta. har förorsakat liknande problem. Dettycks över huvud taget vara mycket svårt för våraaffärsdrivande verk att klara omställningen från enmer skyddad verksamhet.I detta fall handlar det enligt min uppfattning omatt Posten klart missbrukar sin dominerandeställning. Man kan här verkligen tala om endominerande ställning. När det gällerbrevdistribution har Posten avmarknaden. Även om ensamrätten, somkommunikationsministern mycket riktigt redovisari svaret, har försvunnit är detta ett faktisktmonopol.Man tar för denna tjänst totalt , inkl. porto.Det innebär att EPS-tjänsten i praktiken blir heltgratis. Med konkurrenslagens termer handlar detdels om underprissättning, dels omprisdiskriminering. Men det mestanmärkningsvärda, kommunikationsministern, ärenligt min mening bristen på förståelse för kravetpå konkurrensneutralitet. Varför rättar inte Postentill detta utan att man skall behöva gå tillMarknadsdomstolen?Kommunikationsministern säger att redskapenfinns, och så är det säkert. Men regeringen måstebli ännu tydligare när det gäller att slå vakt om denfria konkurrensen. Det gäller framför allt medadress till våra affärsdrivande verk. Jag hoppas attkommunikationsministern är beredd att göra enännu tydligare markering.Anf. 251 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att deverktyg finns som behövs för att se till att viupprätthåller en fungerande konkurrens även på deområden som hanteras av affärsverken, dvs.Posten, och . har utomordentligamöjligheter att anhängiggöra denna typ avbeteende hos talar om bristen på förståelse. Jagtycker att det kanske är för tidigt att uttala sig omdetta. Om jag är rätt underrättad har Posten nuytterligare på sig att komma in med ettyttrande över promemoria. Vifår väl se vad som står i detta yttrande innan vi kanbedöma hur pass stor förståelse man har för detta.Vi skall komma ihåg att de marknader som finnsinom kommunikationssektorn är gamla s.k.naturliga monopol. Jag tycker att vi i dettasammanhang kan påminna om att harvärldens mest öppna postmarknad.