prot · GG09119 · 1993-06-01 00:00:00 — Den här frågan har två karaktärer,nämligen en akut situation och en långsiktighistoria.Skredet gick alltså , men efter detdatumet har det gått ytterligare ett skred som dockvar mycket mindre. Det visar på den akutöverhängande faran. De som är ansvariga bör ochmåste agera. Tydligen har man vid Kanalverketbegärt att få överskrida sitt anslag för attomedelbart kunna ta itu med dessa åtgärder, annarskan skred gå när som helst. Det är därför viktigt attKanalverket får klart för sig att staten ställer upp påderas sida.Jag håller med kommunikationsministern om attdessa frågor är svåra. Frågan om vem som skallgöra vad är också oklar, eftersom det är så mångaparter inblandade.Anf. 14 Kommunikationsminister ():Fru talman! Både regeringen, de aktuellakommunerna och länsmyndigheterna är medvetnaom detta. Jag kan försäkra om attdet just nu pågår ett intensivt arbete för att lösadessa mycket akuta frågor.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:703 omÖresundsbronAnf. 15 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågatstatsministern om regeringen har ambitionen attdriva arbetet beträffande Öresundsförbindelsen såatt anläggningsarbetena kan påbörjas underinnevarande år. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Sveriges och regeringar har genom ettavtal om en fast förbindelse över enats omatt gemensamt anlägga och driva en fast förbindelseför järnvägs- och vägtrafik mellan ochKöpenhamn.I avtalet anges bl.a. att det åligger ochDanmark att tillse att arbetet medÖresundsförbindelsen inriktas på attanläggningsarbetena kan påbörjas . Medanledning av detta är det den svenska regeringensambition att driva arbetet medÖresundsförbindelsen så att anläggningsarbetenakan påbörjas under innevarande år.Jag erinrar också om den miljöprövning som, ienlighet med avtalet och riksdagsbeslutet, förnärvarande görs av Öresundsförbindelsen.Regeringen prövar det konkreta förslaget tillutformning av förbindelsen enligt naturresurslagenoch vattenlagen. Avgörande i denna bedömning äratt den s.k. nollösningen vad gällervattenströmningen mellan och Kattegattkan säkerställas.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag vill på engång säga att jag inte uttrycker någon sidovördnadmot kommunikationsministern när jag ändåuttrycker en besvikelse över att inte statsministernsjälv vill svara på denna fråga. Frågan är nämligenställd med anledning av att det uppenbarligen råderoenighet inom regeringen beträffande byggandetav Öresundsbron.Situationen är ganska märklig. har, somnämnts här i svaret, ingått ett avtal med Danmarkom att bygga en bro mellan ochKöpenhamn. Regeringen har uppdragit åt etthelstatligt bolag att genomföra projektet medhänsyn till vad som är ekologiskt motiverat,tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt, som detstår i avtalet. Byggandet skall föregås av enmiljöprövning. Regeringen har då angett att ettavgörande för bedömningen vid miljöprövningenär att den s.k. nollösningen kan säkerställas.Nu framgår det av alla officiella remissvar tillregeringen att en sådan nollösning är möjlig.Oaktat dessa förhållanden fortsätter ministrarna iMiljö- och naturresursdepartementet att görauttalanden emot broprojektet. Det var mot dennabakgrund jag ville utmana och uppmanaregeringens lagledare, statsministern, att trädafram för att avge en förklaring.Till min tillfredsställelse slår nukommunikationsministern fast att regeringensambition är att driva arbetet så attanläggningsarbetena på kanpåbörjas . Jag tackar för det svaret.Den krav på nollösningbeträffande vattengenomströmningen måstesjälvfallet koordineras med den danskaregeringens.Det har uppenbarligen inte skett. Alla beriper ju attDanmark och måste enas om en gemensambro och om ett gemensamt utförande. Jag frågardärför på vad sätt regeringen avser att klara dennanödvändiga koordinering.Anf. 17 Kommunikationsminister ():Fru talman! känner mycket vältill att ett frågesvar är samordnat iregeringskretsen. Alla statsråden står bakom detsvar jag har lämnat. När vi avlämnar svar här ikammaren är det ju definitionsmässigt så, att det ärregeringen kollektivt som svarar. Där kan GeorgAndersson vara lugn.Det har skett en samordning av krav på nollösning.Det finns alltså en gemensam uppfattning om vaddetta innebär. Om kontaktar sinapartivänner i det danska trafikministeriet kommerhan att få bekräftat att så är fallet.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tar gärna emot tipset att kontaktaden danska regeringen. Men mina kontakter medkonsortiet har gett vid handen att det har varitbrister i samordningen. Jag hoppas att detkommunikationsminstern nu säger innebär att dethar blivit en förbättring på det området. Faktum ärju att man presenterar olika projekt från dendanska sidan resp. från den svenska sidan. Detskapar naturligtvis förvirring.Jag är väldigt tacksam över det tydliga besked somkommunikationsministern ger om att svaret ärsamordnat. Jag hoppas att det är slut medkrypskyttet mot från Miljö-och naturresursdepartementet. Det harförekommit i olika sammanhang. Senast gällde detekonomin. Sakkunnige i Miljö- ochnaturresursdepartementet var utepå arenan och ifrågasatte denekonomiska kalkylen.Jag vill gärna fråga kommunikationsministern omregeringen gör någon annan bedömning avden ekonomiska kalkylen än den som låg till grundför riksdagsbeslutet.Anf. 19 Kommunikationsminister ():Fru talman! Svaret på den frågan är nej.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill tacka också för det svaret.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på frågorna 1992/93:714 och 715 omPostens prissättning för tidningsdistributionAnf. 21 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att Postverketsagerande i fråga om prissättning förtidningsdistribution inte skall gå stick istäv med statsmakternas intentioner i fråga omdistributionsstödet till dagspressen. ElvySöderström har frågat kulturministern vilkaåtgärder hon avser att vidta för att tryggadagstidningsdistributionen . Eftersomfrågan avser tidningsdistribution överlämnats till mig.Frågorna är ställda mot bakgrund av att Postverketskulle planera kraftiga avgiftshöjningar förlördagsutbärning av dagstidningar från och medden 1 januari 1994.Vad jag erfarit planerar inga kraftigaavgiftshöjningar för lördagsutbärning avdagstidningar.Anf. 22 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag vet inteom jag skall skratta eller gråta, men jag konstateraratt det är dåligt ställt med kommunikationernamellan ,ochKulturdepartementet. Det gör jag därför att jagstår här med ett brev som är skrivet av BengtBengtsson, regionchef i . Han har sänt dettill tidningen . För att budskapet skallframgå tydligt ber jag att få läsa det brev som ärskrivet.Rubriken lyder: . ''Möjligheten att via Posten få dagstidningarnautdelade inskränkes på många orter iMedelpad och fr.o.m. den1 . På dessa orter kommer vi ifortsättningen att kunna erbjuda två alternativautdelningsmöjligheter;1. Vi fortsätter med lördagsutdelningen i sammautsträckning som , dock till ett pris sommotsvarar portot för . ''I den tabellen står det inte att kostnaden är 30 krper exemplar som vi skrev i vår fråga, utan att denär . Det var fel med -- det är ett högrepris.Brevet fortsätter:''2.Lördagsutdelning av dagstidningar upphör ochkommer att utdelas påföljande vardag.Då vi förstår att detta kan orsaka Er vissabekymmer har vi för avsikt att kontakta Er inomkort för att diskutera de olikautdelningsalternativen samt vilka orter som ärberörda.Vänliga hälsningar , regionchef,. ''Jag tycker att det här är tydligt. Brevet talar om attdet kommer att kosta om man vill ha endistribution i glesbygden. Som upplysning kan jagsäga att det t.ex. för tidningen rör 1/3av huvudupplagan i . Det motsvararen kostnad på . Det innebär attdet inte blir någon utdelning.Vad skulle kulturministern ha sagt om mångfaldenoch om värnandet av yttrandefriheten?Anf. 23 ():Fru talman! Tack, statsrådet, för svaret! Vi är välbåda medvetna om att Postens tidningsrörelse intehar varit någon lysande affär rentföretagsekonomiskt . Posten har ju intebara som uppdrag att göra goda affärer, utan Postenhar ju ett antal väldigt viktiga samhällsuppgifter attsköta därutöver. Till detta regionala och socialaansvar hör faktiskt att man skall medverka till attpå ett demokratiskt sätt sprida information ochkultur. I det ingår också tidningsdistributionen.Som mycket riktigt påpekadehandlar det här i första hand om detidningsprenumeranter som bor på landsbygden.Det finns ett misstag i våra frågor. Vi inriktar osspå att höjningen planeras till . har den redan så att säga trätti kraft. De tidningar som distribueras med posten iStockholms skärgård har redan upphört medlördagsutdelning därför att det är för dyrt.På det sättet kan jag hålla medkommunikationsministern om att det vi påstod varfel, men jag vill i alla fall frågakommunikationsministern om han har för avsikt atti samband med att distribution och moms vad gällertidningar ses över också se överlördagsdistributionen för de dagstidningar som intekan delas ut med hjälp av egna distributionskedjorutan måste delas ut med posten.Anf. 24 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi talar här uppenbarligen om två litetolika saker.Offerering när det gäller postens distribution avtidningar sker samlat för alla utgivare.Posten har en mycket liten andel avtidningsdistributionen i landet. Man har avantalet utgivna dagstidningar, och man får ungefär8 % av pengarna i det särskilda distributionsstödet.92 % går till andra distributörer.Det kan kanske vara litet svårt att föra debatt omen i sammanhanget ganska liten distributör, somdock är dominerande på landsbygden. Där har visäkerligen problemet.Frågan är vilket ansvar Posten har för attdistribuera dessa tidningar i olika delar av landet.Det kan man diskutera, och det gjorde den förraregeringen i en proposition som lades fram 1991.Där behandlades frågan om Postenstidningsrörelse. Propositionen gick ut på attPostens regionalpolitiska och sociala ansvar inteskulle omfatta distributionen av dagstidningar, attPostens distribution av tidningar och tidskrifterskulle ske på marknadsmässiga villkor till fullkostnadstäckning, att skäl saknas för regeringen attfastställa priser eller övriga villkor i Postenstidningsrörelse och att Posten skall vara beredd attpå begäran offerera distribution av tidningar.Det var alltså den förra regeringen och den förrariksdagen som lade fast dessa principer. Man kannaturligtvis diskutera om det finns ett sådantansvar. Jag är inte främmande för att det finns. Dåkan man naturligtvis göra det frågarom, nämligen upphandla tjänsterna som ettregionalpolitiskt stöd för tidningsdistribution. Vihar ett socialt ansvar för kassaservice iglesbygd som kostar . Det ärnaturligtvis fullt möjligt att göra ett motsvarandeåtagande på det här området. Det är dock inteaktuellt.Anf. 25 ():Fru talman! Jag ställde frågan, om ministern lovaratt verka för att regeringen i den totala översynenav presstödet verkligen kommer att ta tag i fråganom distributionsstödet. Det är nämligen en mycketstor och viktig fråga. Distributionsstödet är viktigtför att värna mångfalden av dagstidningar runt omi landet.Ur konkurrenssynpunkt är det helt klartoacceptabelt att man skall behöva betala perexemplar för lördagstidningen. Det måste vi göranågonting åt gemensamt, och då vill jag veta vadregeringen kan tänkas göra. Ställer regeringen upppå de krav som vi socialdemokrater har haft om entotal översyn av vad presstödet innebär? till ett pris av perexemplar är, som jag säger, en omöjlig uppgift.Kommunikationsministern talar om att det är enliten andel det gäller. T.ex. är det en tredjedel avtidningen upplaga i minhemkommun . Det är för oss en stordel.Anf. 26 ():Fru talman! Att tidningsrörelsen inte ingår i detregionalpolitiska och sociala ansvaret har vidiskuterat tidigare. Precis som statsrådet var innepå, ser vi att det får konsekvenser, när det för varjeexemplar av tidningen skall betalas S-porto, som är 35 kr.Faktum är ju att Posten inte precis tjänar på , utan de är egentligen också en dålig affär.Det är inte rimligt att Posten skall ta på sigkostnaderna i det här fallet. Man måste lösa dettapå annat sätt, och jag tolkar statsrådet som att detfinns en beredskap att kunna ta in även den häraktualiserade viktiga delen avtidningsdistributionen i det stora paketet om hurman i fortsättningen skall stötta mångfalden påtidningsområdet.Anf. 27 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kanske skall ägna åtatt sortera begreppen. offererar Postverketutbärning av dagstidningar i denmån tidningarna efterfrågar lördagsutdelning. Detfinns ju tidningar som inte utkommer på lördagar.Därför offererar man sådana tidningar måndag tillfredag. Det finns alltså ingen särskild offerering avlördagsutdelning, eftersom det egentligen aldrigsker någon uppdelning på dagar.Men det förekommer ändå att Posten erbjuder sigatt dela ut s.k. överspridda tidningar, om det redanfinns en utdelning av den lokala tidningen pålördagar. Antag att jag som boende i Stockholmsglesbygdsområden, i , prenumererar påsäg . Om det finnslokala tidningar som delas ut , kan jagockså få min . Annars får jag betaladen särskilda avgiften för att få tidningen utdelad imin region.Fru talman! Frågan om presstöd är jag inteföredragande i, och jag kan alltså inte göra någrauttalanden om vad regeringen kommer att vidta föråtgärder i den typen av ärenden.Anf. 28 ():Fru talman! Jag instämmer ikommunikationsministerns beskrivning när detgäller överspridda tidningar. Men då är detverkligen fråga om överspridda -- jag pratar om enhuvudspridd tidning. Tidningen harsitt huvudspridningsområde i Örnsköldsvikskommun likaväl som i andra delar avÅngermanland.Med tanke på att priserna nu har blivit så höga hardistributionsstödet, precis som kulturministernskriver i budgetpropositionen, fått en mindrebetydelse för de stora tidningarna. De är alltså intelängre så beroende av detta. De kan kanske se bortfrån det, för att själva kunna styra distributionen avden egna tidningen.Det gör att det finns ingen möjlighet att uppfylladen målsättning som och regeringen harnär det gäller distributionen av dagstidningar. Manhar inte tid att vänta på konkurrenternas tidning, såatt man kan dela ut den. Det gör att det inte finnsnågot alternativ till Posten. Ingen annan än Postenkan offerera, och Posten begär . Så serverkligheten ut.Jag tänkte att jag skulle dela med mig av deninformation som jag själv har fått från Postverket.Var så god, kommunikationsministern!Anf.29 ():Fru talman! Utan att förlänga debatten alltförmycket vill jag säga att jag tycker att det är viktigtatt vi talar om vad som är politiskt intressant i detta.Det är alltså att man skall ha tillgång till tidningaräven , även om man inte bor ihuvudspridningsområdet.Det kan också verkligen diskuteras vad som äröverspridningsområde och vad som ärhuvudspridningsområde. Det är administrativatermer som man faktiskt kan ändra på, om mananser att det är politiskt intressant att göra det. Jagmenar inte att det är Posten som skall göra det, utanhär måste det komma signaler annanstans ifrån.Samma sak gäller detta att det inte finns någonsärskild lördagsofferering. Det är alldeles riktigt,men det är bara det att det inte är detta som ärintressant, utan det intressanta är: Vilken tillgångvill vi som politiker att människor, även om de bori glesbygd, skall ha till tidningar även ?Jag tycker att det är viktigt att ge sådana signaler attvi kan lösa det här problemet på ett sätt som ärrimligt för distributören/Posten och också rimligtför tidningsutgivaren men framför allt till båtnadför prenumeranterna.Anf. 30 TALMANNEN:Jag får erinra om de regler som gäller för fråga.Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag är glädjande nogeniga om att det är orimligt att Postens övrigakunder skall bekosta lördagsdistributionen avtidningar utan att det är ett åtagande som skallfinansieras på annat sätt. Det finns naturligtvisolika politiska meningar om detta. Jag har ingetunderlag för att ta ställning i den betydligtstörre frågan.Anf. 32 ():Fru talman! Låt mig då få skicka en hälsningtill kulturministern och till regeringen i dess helhetsom gäller just ett annat sätt att bekosta spridningav tidningarna. Det är genom distributionsstödet,genom presstödet.Vi vill att man på allvar utreder den frågan och dåverkligen tar med dagstidningsdistributionen pålördagar i direktiven, som jag förstår skallfastställas , inte att man återkommer medytterligare nedskärning av presstödet, för då lederdet till tidningsdöd.Anf. 33 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tackar för hälsningen tillkulturministern. Tyvärr har inte hälsning till finansministern om hur förslagetskall finansieras. Att också anvisa hurfinansieringen skall gå till underlättar alltid i denhär typen av frågor.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:721 om utveckling avkollektivtrafiken i StockholmsregionenAnf. 34 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att gynna utvecklingenoch utbyggnaden av kretsloppsanpassadkollektivtrafik i i stället förbyggandet av Österoch Västerlederna.Först vill jag säga till att ÖsterochVästerlederna ingår i den överenskommelse ominfrastrukturens utbyggnad i företrädare för Socialdemokraterna,samlingspartiet och Folkpartietliberalerna träffade med statens förhandlingsmanBengt . Denna uppgörelse utgör enhelhetslösning för trafiken i Stockholmsregionenoch omfattar såväl nya vägar som omfattandesatsningar på en förbättrad och utbyggdkollektivtrafik.Inför genomförandet avstorstadsöverenskommelserna beslutade riksdagenatt ett villkor för att utbetala de medel som anvisatsför att fullfölja överenskommelserna var att syftetmed uppgörelserna kunde uppnås i sina huvuddrag.Jag anser att en utbyggnad av såväl ÖstersomVästerleden är väsentliga huvuddrag i denuppgörelse som träffats om trafiken iStockholmsregionen.Ett flertal av de olika projekten iöverenskommelsen håller nu på att förverkligas.Det gäller inte minst kollektivtrafiksatsningen. Såhar regeringen beslutat om medel tilldubbelspårsutbyggnad på järnvägen mellan Älvsjöoch . Regeringen har även beslutatom medel till av en snabbspårväg samt upprustning avtunnelbanan och Roslagsbanan.I ingår även ett s.k.stomnät för busstrafiken i innerstad.Endast kollektivtrafikfordon med bästaavgasrening, miljömässigt bästa drivmedel samt lågbullernivå kommer att trafikera stomnätet.Exempel på sådana fordon är bussar som drivs mednaturgas, etanol, metanol etc. Totalt beräknas ensatsning på miljövänliga bussar att kosta ca 340miljoner kronor och finansieras dels genom medelsom frigörs från de statliga väganslagen då bl.a.utbyggnaden av Ringen sker genom vägavgifter,dels genom landsting.Trafikeringen av stomnätet påbörjas i takt med attbiltrafiken dämpas och Ringens olika länkarfärdigställs.Förutom kollektivtrafikåtgärderna som ingår iDennisöverenskommelsen innebär regeringenspolitik en kraftig upprustning av järnvägssystemet iSverige. Det program som regeringen har redovisati propositionen om investeringar i trafikensinfrastruktur innebär bl.a. att byggsut, vilket kommer att minska resandet med bil ochbuss till . Utbyggnaden av ochSvealandsbanan, snabbtågsanpassning avOstkustbanan och en ny höghastighetslinje viaNyköping innebär att järnvägen i framtidenkommer att kunna erbjuda fler snabba ochbekväma alternativ till bil och flygtransporter.Regeringen har också tillsatt en utredning om attbegränsa utsläppen av koldioxid m.m. fråntrafiken. I uppdraget till kommittén ingår att lämnaförslag till åtgärder för att reducera utsläppen avkoldioxid och andra klimatpåverkande gaser frånalla trafikslag samt att överväga huruvida och påvilket sätt olika åtgärder kan förverkligas. Iuppdraget ingår också att utreda förutsättningarnaför att införa miljözoner i vissa tätorter för fordonmed nollutsläpp. Kommittén skall avlämna sinaförslag den 1 juni 1994.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag konstaterar att vi i stora delar är överens, t.ex.om hur väsentligt det är att kollektivtrafiken byggsut -- miljömässigt sett.I ögon är den del iDennisöverenskommelsen positiv som avhandlarhur stomnätet skall byggas ut och att det skall varaen miljömässigt bra trafik. De delar som handlarom att järnvägsnätet skall byggas ut m.m. är ocksåväldigt positiva.Däremot har det inträffat en del saker efter det attDennisöverenskommelsen har träffats. Riksdagenhar bl.a. fattat beslut vad gäller kretsloppet, dvs. skall försöka att ha ett kretsloppstänkande ialla avseenden vid utbyggnad, framför allt när detgäller trafiken.Koncessionsnämnden har inte bara yttrat sig omÖstersjön utan har även tagit upp frågor omtrafiken, nämligen att det måste finnasmiljöaspekter när man bygger ut kollektivtrafik,motorleder osv. Därför undrar jag varförkommunikationsministern inte har övervägt att tatag i frågan om Öster- och Västerleden iStockholmsområdet. Ur miljöaspekt förefaller de vara en sämre satsning än de kanske var när dehär frågorna först började diskuteras.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är bra att tycker attåtminstone vissa delar av Dennispaketet är bra.I mitt svar har jag hänvisat till att regeringenfaktiskt har att hålla sig till vad harbeslutat. har krävt att helheten skalluppfyllas för att de här pengarna skall utbetalas.Dessutom kommer pengarna till en stor del av dehär kollektivtrafikprojekten från intäkter av deleder som inte tycker om.Det är viktigt att hålla i minnet att det här är enhelhet. De här kringfartslederna fyller det dubblasyftet att dels få ut trafik från innerstadsområdet,som inte behöver finnas där, dels vara med ochfinansiera utbyggnaden av kollektivtrafiken.Bilavgifterna kommer ju att också minska trafiken iinnerstaden som vi får förutsättningar attbygga ut kollektivtrafiken och den miljövänligadelen av trafiken.Anf. 37 ():Fru talman! Självfallet är det rimligt att man begärbilavgifter om de här trafiklederna införs. Det ärnågonting som har krävt sedanmånga år tillbaka. Jag tror också att det leder tillmindre trafik, men det försvarar ändå inte enutbyggnad i den här storleksordningen.Jag vill återigen fråga kommunikationsministernhur han ser på yttrande, ivilket man just har tagit upp problemen medtrafiken, att den är klart dålig för miljön.Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! tycker inte om ett antalprojekt: , Österleden, Norra länkenoch Yttre tvärleden. Tillsammans svarar de för ettstort antal miljarder. Det som dock är gemensamtför dessa projekt är att de finansieras medbilavgifter. De här projekten gör det samtidigtmöjligt för den här regionen att genomföra ett stortantal kollektivtrafikprojekt, t.ex. upprustning avtunnelbanan, för att nämna en mycket viktig sak.Det är väldigt svårt för att ge någontrovärdighet åt tanken att själva förutsättningen fördenna stora upprustning av kollektivtrafiknätetskulle kunna tas bort. Då blir det ju en ökning avtrafiken i innerstaden och det blir ökademiljöproblem. Allt detta går att utläsa ur detrafikprognoser som finns tillgängliga.Eva väljer att inte se verkligheten sådansom den är.Anf. 39 ():Fru talman! Jag menar att det inte räcker med attden här utbyggnaden ger intäkter. Den ärmiljömässigt inte försvarbar.Jag vill upprepa min fråga tillkommunikationsministern vad gäller just yttrandetfrån . Där står: ''Engrundläggande uppgift är att förändra systemet såatt det klarar de krav som resenärer ochtransportköpare ställer, som miljö- ochhälsoproblemen bemästras. - - - Med begreppet ettmiljöanpassat transportsystem avses ett sätt attorganisera och genomföra transporter av personeroch gods inom de ramar som uppställs av vadmänniskor och natur tål. ''Hur tolkar kommunikationsministernKoncessionsnämndens yttrande?Anf. 40 Kommunikationsminister ():Fru talman!