prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Jag tror, herr talman, att detvore utomordentligt olyckligt för svensk östpolitikom vi nu skulle avveckla sändningarna förÖsteuropa. Jag tror att det vore en olycka försvensk Europapolitik och för svensk u-landspolitikom vi skulle avveckla sändningarna på franska ochspanska.Anf. 10 ():Herr talman! Liksom tidigare debattörer tänker jaguppehålla mig något kring två ämnen som tagitsupp i betänkandet: och det s.k. F 2-anslaget.Vi hörde just ett replikskifte mellan företrädarnaför och Ny demokrati. Jag tänker då påfrågan om huruvida man skall ha sändningar tillflera språkgrupper. Jag ansluter mig till DanielTarschys syn i denna fråga.Om vi ser på den politiska och praktiska betydelsenoch betydelsen vad gäller goodwill av RadioSwedens sändningar så är det billiga sändningar.Det är billig propaganda, och det är billiginformation. Det är ett billigt sätt att påverkaförhållanden i världen om vi jämför med snart sagtvarje annat sätt att göra det på.Det innebär naturligtvis att vi bör undersöka vilkaytterligare språk vi kan ha sändningar på -- inte hurvi kan minska antalet språk.Detta ställer naturligtvis ökade krav på anslag. IVänsterpartiets motion skriver vi att vi vill ha merpengar till verksamheten. Vi föreslår drygt 76miljoner. Utskottet hamnar på drygt 50 miljoner.Man återkommer naturligtvis alltid till denstatsfinansiella situationen. Det är klart att man dåfår granska vilket budgetförslag som gäller för varjeparti. Jag kan säga att vi för vår del har täckning fören sådan ökning av anslagen.Radio bör naturligtvis finansieras genomanslag och inte via avgiftssystem. Jag tycker attkulturutskottets yttrande på den punkten är tydligtoch klargörande, och jag anser också att vi bör haden inriktningen på lång sikt.Vad gäller F 2-anslaget kan jag säga att 1 promille-målet inte är någon nyhet. Jag vet inte hur länge dethar förekommit i diskussionen, men nog är det dagsatt vi gör allvar av föresatsen att uppnå det. Det ärur varje synpunkt sett en symbolfråga. Man börkunna uppnå målet . Statsfinasiellt finns detnaturligtvis inga bärande skäl till att man inte skullekunna uppnå det. Den militära budgeten är av ensådan karaktär att även pengarna till de insatsernaär små pengar om man tror att insatserna utgör enfredsbevarande faktor. Det var precis det Karl-ErikSvartberg argumenterade för här tidigare.Snart sagt varje område inom den militäraorganisationen rationaliseras. Pengarna bör kunnaskrapas fram. De som vi föreslårkan man jämföra med vad det kostar att ha eninfanteribrigad eller en pansarbrigad boende.Jag kan också konstatera hur stor spännvidden ärmellan åsikterna om det militära försvaretsorganisation mellan partierna i . Det ärinte på något sätt givet hur vi skall hantera defrågorna. Om vi betraktar svenskt militärt försvarsom fredsskapande, fredsbevarande ochnödvändigt för en fredligare värld utanvapen, hamnar anslaget i ett läge där vi har råd meddenna symbol. Det är inte bara en symbol, utanockså ett högst verksamt bidrag till en fredligarevärld.Jag tycker alltså att i sak var riktig, men att den skulleha lett till förslag om en ytterligare ökning avanslaget.Herr talman! Jag står givetvis bakomVänsterpartiets motioner i de frågor jag har berört,men jag nöjer mig nu med att yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen nr 4.Anf. 11 ():Herr talman! Till detta utskotts betänkande är ettsärskilt yttrande fogat. Det är föranlett bl.a. avmotioner som jag och kolleger från ,och kds liksom från Ny demokrati har fåttbehandlade. De rör republiken /Taiwan.20 miljoner människor lever där underdemokratiska förhållanden och med ettparlamentariskt styrelseskick. är en av detre raketerna i och uppvisarkommersiellt, kulturellt, teknologiskt och på andraområden stora framgångar. har ett rasktaccelererande handelsutbyte med . Vi börpå alla möjliga sätt underlätta våra förbindelsermed republiken /Taiwan.Motsättningarna mellan och Taiwanhar sina rötter i inbördeskriget efter andravärldskriget, och de har länge varit oöverstigliga.Men utvecklingen är gynnsam. Taiwaninvesterar kraftigt i näringslivet på folkrepublikensområde, och de mellanfolkliga relationerna mellande båda kinesiska republikerna undergår en stadigförbättring.Så sent som kunde man i Dagens Nyheterläsa en redogörelse för samtal mellan högt uppsattarepresentanter för och . De har möttsi . Det är de båda ländernaspresidentrådgivare som kommer att ta de förstastegen mot en normal samexistens. Det man kanvänta att de kommer överens om är att bekämpabrottsligheten över sundet, vilken är omfattande.Man skall träffa uppgörelser i fiskerifrågor och närdet gäller etablerandet av regelbunden postgång.Sannolikt dröjer det inte länge förrän reguljäraflyg- och sjöförbindelser etableras.Så ser dagens verkligheten ut.Taiwanrepresentationen i utövas i daggenom & Information Office,som i allt väsentligt utför ''diplomatiskverksamhet''.Sveriges förbindelser skulle få ett uppsving på allaområden, om den officiella hållningen till vore mera uppskattande. Sådanasymboliska handlingar som införande av visumrättoch eftergifter på beskattningsområdet och vadgäller införsel av förbrukningsvaror skulleuppgradera de kontakter som Republiken påTaiwan har här i Stockholm.Min partikollege har i det särskildayttrande vid utskottets betänkande som jag nämntförordat en sådan omformulering av SverigesKinapolitik att '''ett-Kina-politiken' gäller med dettillägget att inom ramen för Kinabegreppetaccepteras självständiga regioner undersjälvständiga regeringar, som i definieradeområden samverkar med ochi andra områden intar en självständig ställning.Självständighet inom bl.a. det utrikespolitiskafältet skulle kunna accepteras för en självständigregion av , om denna region uppfyllde defolkrättsligt accepterade kriterierna förerkännande.Med en sådan Kinapolitik skulle kunnastödja den självständiga utvecklingen av republikenKina/, och en utveckling av ochMacao, efter deras förestående anslutning tillFolkrepubliken , till demokratiskt styrda,självständiga regioner, allt inom ramen för ettsammanhållet Kinabegrepp. ''Herr talman! Detta synsätt omfattas av mångamänniskor i . Jag hoppas att regeringenbeaktar dessa synpunkter och agerar i enlighet meddem.Anf. 12 ():Herr talman! En av de tendenser som är mestkarakteristiska för vår tid är internationaliseringen.Världen har kommit närmare. Utvecklingen påkommunikationsområdet och i media är enförutsättning för den starka internationaliseringen ivärlden.Sverige visar på olika sätt sin medvetenhet om denstarka internationaliseringstendensen. Inomutbildningsområdet har framlagts enproposition om skolans internationalisering.Sverige har träffat ett som kommer attinnebära fri rörlighet för varor, tjänster, arbetskraftoch kapital. Vi har ansökt om medlemskap i håller nu på att förhandla.Från dessa utgångspunkter ter det sig enligtutrikesutskottet ''inte självklart, att Radio Swedenskall vara den enda enhet inom som skall underkastas nyabesparingskrav i det svåra samhällsekonomiskaläge som nu befinner sig i''.Enligt min mening är det mycket märkligt att det ärjust denna del av koncernen som skall drabbas avnedskärningar. En förstärkning av just den härdelen av verksamheten hade varit naturligare, omman rätt hade förstått sin tid. I Radio regihar under en lång följd av år ett mycket ambitiöstoch framgångsrikt arbete bedrivits med deninternationella inriktning som börjar göra siggällande på allt fler områden. Man har säntprogram dels för svenskar utomlands, dels för enutländsk publik som är intresserad av att fåinformation om och ha kontakt med . Förnärvarande sänder Radio på åtta språk ochriktar sig till olika världsdelar. Man har varit enpionjär på området, innan internationalisering varpåtänkt som ett perspektiv på nästan allverksamhet.Finns det något som talar för att det blir färresvenskar som behöver ha möjligheten att lyssna tillde svenska programmen ute i världen? Naturligtvisär det precis tvärtom. I och med den pågående ochökande internationaliseringen får vi ett växandeantal svenska medborgare som för längre ellerkortare tid vistas på olika håll i världen. Det skulleockså vara helt fel att nu bara inrikta sig på Europa.Vi måste mer än hålla dörrarnaöppna till hela världen.I propositionen har ett sparbeting om 15 miljonerkronor för Radio verksamhet föreslagits.Man menar från departementets sida att detta intekan genomföras utan att de egenproduceradeprogrammen drabbas. Varför, kan man fråga sig, ärdå de egenproducerade programmen enligt vårmening så viktiga?Det beror på att de nyhetsprogram som vi har iSverige har blivit alltmer snuttifierade. Vi har ettotal nyhetssändningar under hela dagens lopp, ochdet gör att många människor lyssnar på sådana fleragånger . Dessutom har man en bakgrundi form av nyhetsförmedling genom tidningar, ävenpå deras ledarsidor, vilket gör att man håller sigajour även med den typ av nyhetssändningar som vinu har och som kan karakteriseras som merbristfälliga när det gäller överblick, analys ochfördjupning än tidigare.Att bara återsända dessa sändningar i RadioSwedens program, som är riktade till svenskarutomlands, är inte ett lika bra alternativ somegenproducerade program. Dessa ger mycket merav analys och av djup än de svenska programmengör, och man har större behov av detta när manunder vistas utomlands. Man behöver dåfå en ökad förståelse, en bakgrund till det somhänder. Därför vill vi förorda att det skall finnas enmöjlighet att låta de egenproducerade programmenfå fortsätta.Detta gör inte att vi menar att programmen på olikaspråk är oväsentliga, tvärtom. När vi nu på ett heltannat sätt än tidigare skall ut i är detoerhört viktigt att vi gör vår röst hörd där. Att sägaatt engelska skulle vara tillräckligt är ett omoderntsynsätt. Det är redan nu förlegat. EG är t.ex. desmå språkens organisation, och många accepterarinte utan vidare att deras språk negligeras.Om vi t.ex. vill ha en bra kontakt med ,måste vi sända på franska. De flesta fransmän harinte möjlighet att utan vidare lyssna på ett engelsktprogram och tillgodogöra sig det. Att tro att man där behärskarengelska på samma sätt som här är alltså interealistiskt. Utvecklingen går snarare ifråninställningen att engelska skulle vara tillräckligt ochallenarådande till de många språkens variation.Jag vill också säga att inriktningen på att sända tillÖsteuropa är något som verkligen ligger i tiden. Vikänner med all rätt ett särskilt ansvar för de baltiskastaterna, och därför är sändningar också på baltiskaspråk en nödvändighet i dagens har sett negativt på en partielllicensfinansiering. ser däremotinte en sådan som en omöjlighet, och det är faktisktså att Radio har betalats medlicensmedel. Jag vill inte här ta ställning till om detär det som man skall göra, men vi vill verkligen medtacksamhet notera att utrikesutskottet vill attriksdagen skall göra ett tillkännagivande och vill att den här frågan skall bli föremål förregeringens skyndsamma övervägande i syfte atttrygga Radio fortsatta sändningar.Vi har väckt en motion i detta ärende, och det ärbl.a. med anledning av den som den här frågan nuhar skickats tillbaka till regeringen. På grund av detekonomiska läget ställer man sig inte bakom att de15 som man vill skära ned anslagetmed skall finansieras. Jag tar inte ställning till hurdet skall ske, men vi vill verkligen yrka på attregeringen noggrant tänker igenom frågan och,som utrikesutskottet anför, överväger att tryggaRadio fortsatta sändningar. Desändningarna har en större betydelse än de tidigarehar haft, för att skall kunna ge service åtalla de svenskar som bor utomlands men också föratt vi skall göra vår röst hörd i och i världen.Anf. 13 (nyd)replik:Herr talman! Mycket kort: Jag tror faktiskt att fruNäslund får ta tillbaka påståendet att det är ettomodernt tänkande att engelska skulle vara ettvärldsspråk.Jag håller med om vikten av att hjälpa till iBaltikum, och man måste kanske göra det ännumer än någonsin och permanent genom att hjälpabalterna att sätt upp egna radio- ochtelevisionsverksamheter. Man bör i så fall hjälpa tillmed exempelvis expertis på området. Det ärfaktiskt också många i som talar svenska.Jag tror vidare att även balterna i framtidenkommer att ha stor nytta av att lära sig och få tränaengelska.Jag tror inte att tyska och franska sändningar frånRadio skulle vara någon särskilt stor gåvatill . De övriga europeiska länderna harganska bra nyhetssändningar och massmedier.Däremot kan länder utanför den moderna världenbehöva sådan hjälp. Franskan är ett språk somanvänds i många gamla kolonialländer i Afrikaosv., medan däremot tyskan har en rätt begränsadspridning utanför Tyskland.Detta är ganska spännande. Det gäller en ganskaliten fråga, men vi har en debatt där det kommerfram synpunkter. Jag känner att vi, om vi hade litetmera tid till förfogande, säkerligen skulle kunnaenas om något spännande och konstruktivt. Men vihar i en behandlingsordning medutskottsförhandlingar följda av debatt här ikammaren, varefter vi röstar precis som vi gjort iutskottet. Jag tycker att det är en litet stel ordning.Eftersom inte är med i utskottet, harhon utöver motionen inte haft möjlighetatt lägga fram sina synpunkter. Jag tycker att detkänns som vi skulle kunna göra något konstruktivt,men som vi vet är det litet , och vi får välåterkomma nästa år.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det har faktiskt gått bra att utöva ettvisst inflytande även via motionen. Utskottet harställt sig bakom ett förslag om tillkännagivandemed anledning av denna och andra motioner. Jag ärfullt nöjd med det inflytande som jag har haft idenna fråga, särskilt som jag också har möjlighetatt kommentera den i kammaren.Jag vill säga till att det faktisktär ett omodernt synsätt att engelskan ärallenarådande eller så förhärskande som den varitunder en tidigare period. ärinte helt ung längre, även om han är betydligt yngreän jag, men när det gäller dem som går i skolanoch som skall följa den nya läroplan vi snartkommer att anta i denna kammare satsar vi mer påandraspråket efter engelska. Vi inser nämligenbetydelsen av att också behärska t.ex. franska ochtyska mycket bra.Jag talade för inte länge sedan med en kvinna frånEuropaparlamentet. Hon kom från denflamländsktalande delen av , och hon sade:Inte räcker det för mig att använda mitt eget språkeller att använda engelska. När det väl kommer tillförhandlingar är det nödvändigt för mig, om jag villuppnå de verkligt bra resultaten, att också behärskafranska och tyska.När det gäller sändningar på tyska vill jag säga attdet inte på något sätt är meningen att de skallersätta tyskarnas nyhetssändningar. Tanken är attvi skall upplysa om vårt land och göra vår röst hördi . Det är ingalunda oväsentligt nu när viförmodligen snart går in i EG, där är ettav de mycket stora och intressanta länderna. Det ärinte fråga om att vi skall konkurrera med derasnyhetssändningar, utan vi skall göra vår röst hörd idetta sammanhang.Franskan är, som höll med om,ett mycket viktigt språk i detta sammanhang. Jagmenar alltså att det inte är nu som vi skall skära neddessa sändningar. Det går tvärt emot tendensen påalla andra områden i samhället. Det är inte i tidenatt göra på detta sätt, och det har utrikesutskottetinsett. Jag hoppas att också regeringen gör det.Anf. 15 (nyd)replik:Herr talman! Omodern eller inte, ung ellergammal, jag får nog tala med min mor om vad detvar som egentligen gick fel.Nyhetssändningarna i skall inte ersättas,. Det hoppas jag verkligen inte ärambitionen med Radio . Jag håller med omatt vi i så fall borde utöka budgeten i stället.Det emellertid tar upp, som harmed EG-parlamentet att göra, är på ett annat plan.Det kan jag försäkra. Jag sitter med i i en EG-grupp, och där jobbar vi med att bl.afå i gång en tolkskola för att få ordning på hur viskall ställa oss i fråga om språken inom EG. Mennu talar vi om radiosändningar, och jag tror inte attdet som tar upp här är detviktigaste.Vi har delade meningar om detta, och vi har ingenstörre chans att förändra något . Det är bra attIngrid är nöjd med sin motion.Anf. 16 (nyd):Herr talman! Till skillnad från jag gammal och har lärt mig en hel del språk. Jagkan glädja med att säga att hon fårvälja om jag skall tala engelska, franska eller tyska.Min flamländska är däremot något rostig förtillfället.Jag tänker nu tala om regeringens proposition ochutrikesutskottets betänkande UU16. När man läserdessa kan man konstatera hur ett över nattenpolitiskt förändrat klimat kan förändraförutsättningarna när det gäller att internationelltsälja och marknadsföra Sverige.Inför /94 har utrikesförvaltningenställts inför ett kraftigt besparingsbeting, vilket imånga fall har medfört nödvändigaomgrupperingar och nedskärningar av våra mångautlandsmyndigheter.UD har glädjande nog lyssnat på många av Nydemokratis råd. Jag har också kunnat notera, vilketär intressant, att ett flertal generalkonsulat harombildats till honorärgeneralkonsulat ellerhonorärkonsulat. Systemet är både billigt ocheffektivt. Det gäller bara att komma ihåg attomhulda honorärkonsulerna med en och annanmedalj. Konsulerna kan sitt eget land mångagånger bättre än de utsända diplomaterna.Diplomaterna roterar som satelliterkring jorden, och de lär inte känna något landordentligt. De kan därför inte göra någon egentlignytta. Naturligtvis finns det många undantag, menvanligtvis blir man något lätt besviken. Man skallnog satsa mer på att alliera sig med lokalaaffärsmän, som kan hjälpa de oskyldiga svenskasäljarna när de kommer ut.I förra veckan framförde jag i denna kammareytterligare besparingsförslag i samband meddebatten om internationellt utvecklingssamarbete.Jag knöt därvid an till den publiceradeutredningen om styrnings- och samarbetsformer ibiståndet. Även i detta fall hadeEngblomsutredningen tagit upp många av Nydemokratis planer på en ny organisation av desvenska myndigheterna i framför alltbiståndsländer. Vi har nämligen föreslagit enhopslagning av alla myndigheter, ambassader,biståndskontor, exportrådskontor, osv. till enorganisation till ett . Utredningenhar delvis tagit fasta på det.Vi har även föreslagit att man i biståndsländerna iAfrika koncentrerar sig på två huvudpunkter närdet gäller svenskt myndighetsutövande.Johannesburg täcker in de kringliggandebiståndsländerna, såsom , ,, , m.fl. länder. Dessa länder nårman med flyg från på 1--2 timmar.Man kan dela upp och inrättaett exportrådskontor där. Man bör då naturligtvissatsa på olika slags hjälpåtgärder såsom u-lands-och investeringskrediter, samt större garantiramarför exportkrediter, något som fortfarande ärfruktansvärt svårt för regeringen att åstadkomma.Regeringen vill helst inte ta några risker som harmed exportkreditramarna att göra. Jag vill att alla iutrikesutskottet och näringsutskottet bidrar till attsätta press på våra myndigheter.Det gäller emellertid att inte bara bromsa, som vinu diskuterat, utan även att gasa. Det är bra att viöppnar kontor i och . Däremot anserjag inte att vi skall lämna obemannat. Jaghar bott i och startat en organisation där, ochjag tror att återigen kommer att bli centrumför affärsmän och för affärsansträngningar riktademot ''Middle East''. håller långsamt på attåterfå sin normala status, och jag tror att det är tidför att stycka upp detta område.Vi måste också, som vi sagt, satsabetydligt mer österut än vi gör. Den totalaöstexporten ökade med , dvs. till8,-- därav 3 miljarder.Importen ökade . Av en rundfråga somställdes till 100 svenska företagsom jobbar med , framkom det att detfinns utrymme för svenska investeringar till ettbelopp av ca 10 miljarder dollar.Det här är alltså en jättemarknad för oss. Vi bördärför till att börja med satsa på en bättrehandelsrepresentation i finns sju miljoner människor i Stor-S:tPetersburg. Aktiviteten ökar dag för dag. Vi har ettgeneralkonsulat där, med två unga vice konsuler.Den ene av dem arbetar medhandelsfrågor. bör göra enkraftig satsning på detta vårt närområde. I S:tPetersburgsområdet finns det totalt lika mångainvånare som i hela . Den industriellastrukturen är en helt annan. Tyvärr har man mycketstora militära kombinat, men det betyder att manhar en mycket hög procent av kvalificeradarbetskraft.Tiden hastar, och jag hastar österut för att göra denföregående talaren glad. ''Ship me somewhere East of Suez, where the bestis like the worst,Where there aren't no Ten Commandments, an' aman can raise a thirst. ''Det är R som pratar om detta uppvaknandenär det gäller Öst.Så kommer jag till relationerna mellan ochPeoples Republic of . Spelet bakomkulisserna när det gäller möjligheter atterhålla någon lägre grad av dipomatiskterkännande har varit föga uppbyggande. Ibakgrunden ligger det faktum att PRC är en ständigmedlem i säkerhetsrådet och kan som sådanblockera alla beslut som skulle föra in PRC på denvärldspolitiska kartan. Som ni alla vet är tillstor del inriktat på handel och har världens störstavalutareserv på . Även där harjag varit ansvarig för ett bolag, med 2 000 anställda,vilket jag startade från ''scratch''. Jag vet också attdet är ett av världens bäst organiserade ochkraftigast expanderande länder. Ett av landets storaproblem är dess relationer med Mainland China.I dagens läge har endast 28 småländer ochSydafrika vågat utmana PRC genom att erkännaTaiwan. För och övriga sitterfegheten i högsätet, av rädsla för repressalier frånKina. Det är ett enda stort hyckleri.Mitt eget bolag skickade, liksom alla andra bolag iTaiwan, säljare i stora mängder över till MainlandChina. De var välkomna med sina stinnaplånböcker. Xiamen på fastlandssidan är envälmående taiwanesisk stad, som snart förmårbörja utmana som ekonomiskt centrum.Jag tror att det börjar töa även i det röda . håller man på att förhandla iSingapore på hög nivå om hur man skall kunnaetablera handelsrelationer.Jag kan tala om för er att efter sompresident har , som är en mycket storSverigevän. Vid hans senaste besök här iStockholm, i egenskap av borgmästare i ,åt jag middag med honom härifrån, iGamla , innan vi förvillade oss längre in igränderna. Här har vi en tung man, som jag tror attvi kan ha hjälp av när det börjar blåsa.Vi skall inte vara alltför rädda för repressalier. Vifår inte glömma att den enda effekten närFrankrike levererade 60 Mirageplan var att maninte fick vara med och lämna in en offert förtunnelbanebyggandet i Kanton.Vi behöver dessa relationer när vi eventuellt skallofferera de tio ubåtar som ligger på Taiwansinköpslista -- en affär på 12--15 miljarder. Vi harinte råd att inte köra hårdare på grund av prestige.Jag har med glädje läst i utskottsbetänkandet är beredd att ställa sig bakom små men viktigamarkeringar för att visa att är redo atthjälpa att komma in på denhandelspolitiska arenan. Vi måste också snabbt ökavåra satsningar i Mainland . Vi behöverfördubbla handelsrepresentationen i ochöppna handelskontor i . Vi behöversatsa mer på investeringar, och där har vi Invest inSweden. Som jag har sagt i en motion, måste vibygga ut vår verksamhet i , i Taiwanoch , för att få investeringar i . Jagtror att det är mycket viktigt. Det är en annan sakatt jag tror att det skall ligga under , istället för under Sverigebilden.Jag vill till slut säga att jag och vi i Ny demokratimed stort intresse har läst utrikesutskottetsbetänkande UU25 om avtal om upphävande av1905 års konvention mellan och Norgeangående neutral zon och befästningarsnedläggande. Det är ett viktigt steg för att förbättrade handelspolitiska relationerna med . Viställer oss i Ny demokrati helt bakom dettabetänkande, som är för mig personligen specielltglädjande. Den som ordnade med att unionenupplöstes var nämligen min faders morbror,, år 1905.Anf. 17 (nyd):Herr talman!