prot · GG0988 · 1993-04-01 00:00:00 — Det kanske skapar en bättrekonkurrensneutralitet jämfört med konkurrerandeinstitutioner i i övrigt.Mot denna bakgrund kan det te sig något märkligtatt vi föreslår en ökning av kreditramen från 70 till100 miljarder kronor. Men vi bedömer det somangeläget mot bakgrund av den enormaexportpotential som finns för svensk industri ifrämst . Vi utgår då från att EKN delssänker sina krav på företagen och kostnaderna förkreditgarantierna, dels mer aktivt marknadsför sinatjänster gentemot hela den svenska industrin.Visste ni för övrigt att EKN har en särskild ram förinvesteringsgarantier på , avvilka -- hör och häpna -- endast 174 miljoner kronorutnyttjades /92? Det här får man väl,förhoppningsvis, se som ett dåligt resultat avmarknadsföring från EKN:s sida snarare änointresse från industrin. Vi utgår från att denna ramför investeringsgarantier kommer att gälla även för1993/94. Vi förväntar oss då en bättremarknadsföring och marknadsinformationgentemot främst småföretagen.I vår motion tar vi även upp frågan om . kommer, motbakgrund av sin marknadserfarenhet, att utvecklanågra intressanta synpunkter om detta. ärEKN för de flesta småföretagen faktiskt en okändmyndighet och möjlighet. Däremot är EKNvälkänd och utnyttjad främst av storföretagen.Ny demokrati anser att EKN:s image måste ändrasmed hjälp av en aktivare information ut till helasvenska industrin. Det innebär att EKN ocksåmåste, herr talman, vara beredd att arbeta med enstarkt vidgad kontaktyta -- och mot bakgrund avden förändrade inriktningen även behovsanpassaorganisationen.Herr talman! Mot bakgrund av de här framfördasynpunkterna yrkar jag bifall till våra reservationer2, 3 och 4 i näringsutskottets betänkande 23.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Jag vill hålla med närhan uttrycker sin vilja och ambition att stimulerasvenska företag att exportera. Där tror jag inte attvi har några delade meningar. Det är självklart attdet är viktigt att stimulansen och hjälpen finns förexporten. Men jag är inte beredd att därifrån tasteget till att hjälpa företag på ett sådant sätt att deti praktiken blir fråga om subventioner, dvs. att manbetalar en del av deras export. Ju mer man sänkernivåerna på säkerheterna, desto högre förluster blirdet. Förlusterna uppstår därför att företagen stödspå olika sätt.Det är inte meningen att EKN:s kreditgarantierskall utgöra subventioner. Den ökade ram som Nydemokrati föreslår skall ställas i relation till vadsom har utnyttjats och vilka behov som finns. Jagtycker att det är riktigt att öka ramarna om deverkligen utnyttjas. De skall då utnyttjas med hjälpav riktiga regler, som harmoniseras medstödinstitut i andra länder.Jag kan inte undgå att ställa mig frågan varifrån Nydemokrati tar de 30 miljarder som man vill sätta in?Även om det är fråga om garantier, förstår jag attNy demokrati inser att en hel del av dessa pengarskall falla ut, eftersom man vill sänka nivåerna påsäkerheterna. Det är kanske lätt att föreslå 30miljarder nya pengar när man inte harregeringsansvar. Men vi gör inte det.Anf. 104 (nyd)replik:Herr talman! Jag tycker att det är att ta litet välstarka ord i munnen när man talar om subventionervid en liten förändring av kraven på säkerheterna.Det här har också med riskbedömningar att göra.EKN gör kanske tuffare bedömningar som i enkonkurrenssituation försvårar och fördyrarföretagens exportkrediter gentemot omvärlden.Det är där jag ser anledningen till att en stor del avkrediterna tydligen är outnyttjade.Dessutom är det kanske så -- jag har ingendokumentation för påståendet, annat än att vikanske får höra något mer från motbakgrund av hans erfarenhet -- att det är fråga omokunskap hos svensk småföretagsamhet ochmedelstora företag. Det gör att det som GudrunNorberg ser som en outnyttjad ram faktiskt äroutnyttjad. Det här gäller i kombination med desynpunkter jag framförde om säkerheter ochriskbedömningar.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Jag håller med om att reglerna intestämmer överens med reglerna hos kreditinstitut iandra länder. Den frågan tog jag upp i mittinledningsanförande.Jag tycker att det är riktigt att arbeta medutgångspunkten i den andra ändan. Man arbetarinom på att komma fram till bramätmetoder som gör att det går att skapaharmoniserade regler. Det är svårt att sägagenerellt att svenska regler är sämre. Jag troratt det finns många sådana motsvarande fall. Det ärbättre att försöka harmonisera reglerna och att i detsammanhanget göra den översyn somSocialdemokraterna vill ha. Då kan man se hurharmoniseringen skall gå till.Men att generellt säga att våra regler är sämre, attsäkerheterna skall sänkas och att det skall sättas in30 miljarder kronor ytterligare är oansvarigt.Anf. 106 (nyd)replik:Herr talman! Jag har en fråga till skall pengarna tas från? I det här fallet är detinte fråga om att ta några pengar, utan det är frågaom att utfästa garantier. Jag tycker inte att jag kansätta likhetstecken med detta. Kanske GudrunNorberg eller vet hur mycketgarantierna kostade i reda pengar under förra åreteller ? Jag vet faktiskt inte det. Detvore intressant att få veta, mot bakgrund av att manifrågasätter vårt förslag till höjning och då detskulle innebära stora risker för ökade kostnader.Tredje vice talmannen anmälde att GudrunNorberg anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 107 (nyd):Herr talman! Jag har under dagens lopp rört migbland frågor som hör till ochkulturutskottet. Det har varit frågor som jag inte ärså jätteväl insatt i -- som kanske herr talmannen harmärkt.När det gäller export och exportkrediter är jag i allafall på min mammas gata. Precis som BengtDalström indikerade har jag jobbat med dessafrågor . Jag har varit Elektroluxkoncernensexportansvarige, och jag har jobbat praktiskt meddessa frågor dag och natt.Jag har en annan uppfattning än nästan samtligatalare. pratade om att manskall göra en utvärdering av exportkrediter. Dettycker jag är bra. Man skall göra det ,för håller på att gå under. Vi har inte råd attvänta en enda minut med en sådan här utvärdering.Det är action som behövs omedelbart.Bengt talade om att fattigdomen hindrarsvensk export. Det gäller därför intebara att ha bättre exportkreditramar utan också attha de investeringskrediter som om.Exportkrediterna utnyttjas mycket dåligt, och detberor på att EKN har mörkat dem -- man har integjort tillräcklig reklam för dem -- och på att man harför höga räntesatser. Det är genom att sätta i gånginvesteringskrediterna som man kan få fart påexporten.Andra länder har investeringskrediter. Det är justsådana som behövs framför allt om man skall kunnaöka exporten till östblocket.Exportrådet har gjort en utredning. I denstår det att om man får investeringskrediter påhyggliga villkor så behövs det 10 miljarder kronorför att få fart på affärerna bara i Ryssland.Hur gör man då för att komma till tals på dettaområde? Jag tror att en åtgärd är att moderniseraExportkreditnämnden. EKN är en byråkratiskinstitution. Av 13 personer i styrelsen kommer 7från . I styrelsen finnsordföranden, som är affärsman, och VD:n. 3personer kommer från organisationerna inomnäringslivet och en är facklig representant.Jag tycker att det är stor skandal att det inte finnsrepresentativa företagare i Exportkreditnämnden.Dessa skulle kunna se till att det görs reklam förEKN, inte minst bland de småföretagare som intehar mycket aning om vad Exportkreditnämndengör.Nämnden är för byråkratisk och för litet utåtriktad.Om man börjar att sätta fart på styrelsen medaffärsmän som vet hur det är att göra affärer iRyssland -- det är ohyggligt svårt -- kan man lämnafler exportkrediter och komma ifrån det bedrövligafaktum att de ramar som är givna inte utnyttjas. Jagtror att detta i mycket beror på dåligmarknadsföring.I dagens läge gäller det inte att som många avtalarna har sagt se framåt och sätta sin tillit tillutredningar. Det gäller i stället att handla . Detär när landet är i kris och har ett fruktansvärtbudgetunderskott som vi måste sätta fart påexporten. Det kan man göra med exportkrediter.Det är det medlet som man skall sätta sin tillit till.Det sade också . Det kostar så litet.Jag tar gärna en förlust på ett par hundra miljonerom jag på så sätt kan få affärer för ett par miljarder.Det behöver vi i dagens läge.Om man som inte tar någrarisker, gör man heller inga affärer. Det är skamligtatt exportkrediterna är så dåligt utnyttjade. Jag troratt regeringen bör börja med att taExportkreditnämnden i kragen, bestycka upp den,se till att den tar risker och vara glad om den görsmärre förluster.Det är ju exportkreditgarantier man till stor deltalar om. När man ökar exportramarna från 70 till100 miljarder, vilket vi vill, är det bara de förlustersom kostar landet någonting som man gör.Det är fel att tänka tillbaka , då vi gjordestora förluster, och , då det ju dock varhögkonjunktur. är det lågkonjunktur, och det ärnu man behöver chansa och ta risker.Det är tråkigt att utskottsmajoriteten har intagit enså negativ inställning till vårt förslag. BengtDalström och jag kommer att fortsätta att jobbamed dessa frågor och skriva tidningsartiklar ochliknande. Jag tror att man har en jättelik möjlighetatt genom exportkrediter och investeringkrediterpå ett billigt sätt få fart på landet igen. Det ärsysselsättning och inte försiktiga byråkrater somskall styra exporten som vi behöver i dagens läge.Anf.108 () replik:Herr talman! Jag tackar för att hansjälv argumenterade mot sitt inledande påståendeom att det är viktigt att göra den utvärdering somSocialdemokraterna vill ha. Han sade litet senare isitt anförande att han inte har någon tillit tillutredningar, utan att det är action som behövs. Påden punkten delar jag hans uppfattning. Det äroftast inte utvärderingar som skapar aktivitet.Simon Liliedahl kom sedan in på frågan ominvesteringskrediterna och prissättningen påinvesteringskrediterna, och han nämnde i detsammanhanget Ryssland.Även bland exportchefer råder väl denuppfattningen att ur ekonomisksynvinkel är ett så osäkert land att alltför storaåtaganden med alltför stora risktaganden ärliktydigt med att man helt enkelt subventionerar enverksamhet och att pengarna försvinner i ett stortsvart hål.Det finns uppgifter om att man arbetar på ett annatsätt i andra länder och skaffar sig rejälamotköpsgarantier innan man går in med åtgärder.Ett exempel som jag själv har läst om gällerMercedes-Benz, som i något fall har fått löften ommotköp av gas motsvarande de investeringarföretaget gör i någon lastbilsfabrik eller liknande.Vad beträffar småföretagens möjligheter attutnyttja vet vi att vi genomtidigare beslut fortfarande driver en verksamhetmed utvecklingsfonder. Det är väl genom denverksamheten man bäst får kontakt medsmåföretagen. Det borde vara en enkel sak för deansvariga för dessa fonder att genom kontaktermed EKN kunna ge besked om vilka villkor de skallkunna erbjuda sina kunder.Till sist vill jag tala om styrelsen. Det verkar pånågot sätt tafatt att börja röra i en styrelse när manvet att det finns verksamhetsansvariga. Det sitterdock tre näringslivsrepresentanter i denna styrelse.Ny demokratis normala syn på representation gårju ut på att det inte är antalet utan kompetensensom skall avgöra om någon lyssnar på en.Jag utgår ifrån att har valt kompetenta ledamöter iEKN:s styrelse.Anf. 109 (nyd)replik:Jag börjar med att tala om det sista . Det är trevligt att få kommentarer och att få igång en diskussion.Det räcker inte att det finns valda representanterför och för istyrelsen. De är tjänstemän -- nästanstatstjänstemän. Det är de som själva har varit iRyssland och gjort affärer som kan göra nytta ochberätta hur det går till. Det räcker inte att enrepresentant från hör medbankerna vilka affärer som har gjorts.Jag tror att det skall sitta företagsledare mederfarenhet från länderna i styrelsen. Jävsfrågankommer naturligtvis upp, men den tror jag att mankan lösa. De får inte vara med när ärenden där denegna företagsgruppen är involverad behandlas.Det är en defaitistisk inställning att säga att maninte kan göra affärer i . Det finns mångaundantag. Se på Tetra , som har 6 storafabriker. De går visserligen med förlust , men iLeningradsområdet, där man håller på att sätta uppverksamheten, är man på god väg. Om man hargjort någonting i satsar man på framtiden.Därför är vi i Ny demokrati så ledsna för att det integår tillräckligt med biståndspengar till Ryssland.Det är ju dock privata företag som är med ochsatsar pengar, och de går inte in med sina egnapengar och gör dåliga affärer. Att de är med och taren viss risk är en garanti för att affärerna inte skallgå åt pipan. Jag håller helt med om att det är svårtatt göra affärer med Ryssland.Vad jag vill med den här diskussionen är bara att fåbort försiktigheten hos EKN. Där skall man tarisker och ta förluster. I dagens läge behöver vi fåjobb åt de svenska exportföretagen, och det fårgärna kosta litet förluster. Det är en risk som jagoch Ny demokrati är väl beredda att ta.Anf. 110 ():Herr talman! och jag har motioneratom en översyn av riktlinjerna för Sverigesmarknadsföring av alkohol och tobak. Skälet tillden motionen är att vi tycker att det är dubbelmoralatt å ena sidan i ,, och också här hemma arbetar för attbegränsa skadeverkningarna av alkohol och tobakoch å andra sidan genom ochVin satsar på export av de varorna.Svenska Tobaks AB, som ju tillhör ,investerar nu samt tekniskutrustning i en ny cigarettfabrik i där kommer att bli 6 miljardercigaretter . Det räcker till 235 000 rökare i tioår, om man räknar med en konsumtion av 20cigaretter , vilket är ganska vanligt.Den förväntade livslängden för den gruppenkommer att vara kortare än icke-rökarnas.Antalet tobaksrelaterade dödsfall i gruppen,baserat på WHO:s beräkningar, kommer att liggapå lågt räknat 59 000.Om nu vill satsa i , tycker jagatt det vore rimligare att man satsade på ett av sinaandra företag, nämligen , somproducerar nikotintuggummi och nikotinplåster,vilka används i samband med rökavvänjning.Kanske avser man senare att ägna sig åt sådanexport också, men jag tycker att det vore snyggareom man satsade i den ändan och inte på attstimulera rökningen. Det här är ju dubbelmoraloch minskar trovärdigheten i engagemangi folkhälsofrågorna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till bordläggning aviserade ärendenaväntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 20.30.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:191 Ytterligareanslag till Invandrarverketsförläggningsverksamhet /931992/93:Sf28 av (-)1992/93:Sf29 av och (nyd)med anledning av prop. 1992/93:196 Överföring avRiksskatteverkets beskattningsavdelning i Ludvikatill i , m.m.1992/93:Sk30 av (-)1992/93:Sk31 av m.fl. (s)med anledning av prop.1992/93:215Försäkringsöverdomstolen1992/93:Ju19 av (-)1992/93:Ju20 av m.fl. (s)med anledning av förs. 1992/93:RFK4 Riksdagensförvaltningskontors förslag till en lag om riksdagensinformationssystem RIXLEX1992/93:K29 av (-)betänkande1992/93:EU2 Provisorisk tillämpning av bilateraljordbruksöverenskommelse mellan ochEGc5p > betänkande1992/93:AU19 Arbetsmarknadspolitik (förnyadbehandling)15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 31 mars1992/93:114 av () tilljordbruksministern om villkoren för s.k.omställningsstöd:Riksdagen fattade ettjordbrukspolitiskt beslut. För att stimulera ensnabb och varaktig omställning till annanproduktion än till livsmedel ingick, som en del idetta jordbrukspolitiska beslut, beslut om ettomställningsstöd. Stödet, som måste sökas, utgicki form av villkorslån. Bland de villkor som ställdesingick bl.a.:att marken skall överföras till annat änlivsmedelsproduktion, således till sådanproduktion som ej konkurrerar med befintlig, samtatt odling av prisreglerade grödor måste minskasmed samma antal hektar som man erhålleromställningsstöd för.I enlighet med fattade beslut har enligt cirkulär nr SJVFS 1991:19meddelat att det ej är tillåtet att användafabrikspotatis vilken odlats på omställd areal somunderlag för rabattering av potatisstärkelse tillderivat- och pappersindustri.Under senare tid har en stärkelsefabrik med vetesom råvara startat i landet. Den skall enligt uppgiftförsörjas med vete odlat på omställdåkermark och, i likhet med landets traditionellapotatisstärkelseproduktion, vara kontraktsbundenmellan odlare och fabrik. Den vid dennavetestärkelsefabrik producerade varan skall enligtinhämtade uppgifter levereras till en annan svenskindustri för tillverkning av glykos, ett gränsskyddatlivsmedel. Denna vetestärkelse, odlad på omställdareal, kommer därmed att ersätta potatisstärkelsefrån fabrikspotatisarealer på icke omställdåkermark.Enligt mitt förmenande kan inte denna produktionav vetestärkelse ligga i linje med vare sigriksdagsbeslutet eller med de av utgivna föreskrifterna.Det är självfallet viktigt och riktigt att konkurrensfår ske på lika villkor, och det är därför av störstavärde att produktionen av svensk potatisstärkelseinte missgynnas i förhållande till den produktion avvetestärkelse på omställd som harstartat.Då det inträffade måste ses som en icke avseddföljd av riksdagsbeslutet är min fråga:På vilket sätt avser jordbruksministern att agera såatt intentionerna i det jordbrukspolitiska beslutet idetta avseende blir de avsedda? Kan det skejusteringar så att även fabrikspotatisodlare kansöka omställningsstöd på samma villkor som hargällt för de aktuella veteodlarna?1992/93:115 av i (m) tillkommunikationsministern om en tunnel mellanMalmö och Köpenhamn:Sverige och har kommit överens om atten fast förbindelse mellan och Köpenhamnskall byggas i form av en kombinerad bil- ochjärnvägsbro.Ett av skälen till att detta alternativ valdes var attbilisterna som trafikerar bron, och således ejskattebetalarna, i huvudsak skall finansieraförbindelsen. Detta innebär att tågtrafiken överbron kan subventioneras kraftigt.Nu börjar man åter tala om att den kombineradebil- och järnvägsbron bör ersättas av enjärnvägstunnel. Skulle detta alternativ bliverklighet kommer skattebetalarna i ochDanmark att få betala de stora underskott som dåskulle bli följden av en sådan lösning.Tågtrafiken kan nämligen aldrig inbringa deintäkter som är nödvändiga för att betalaamorteringar och räntor för den fasta förbindelsenmellan och Danmark.Vilka blir de ekonomiska konsekvenserna förskattebetalarna av att det i stället byggs enjärnvägstunnel mellan och ?Är det regeringens uppfattning att tidigareriksdagsbeslut avseende en fast förbindelse mellanMalmö och ligger fast?16 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 31 mars1992/93:508 av (nyd) tillstatsrådet om hjälp med energitekniktill de baltiska staterna:Den 17 februari 1993 i hade jaginne en artikel om behovet att hjälpa balterna medenergiteknik. Förslaget går ut på att upprätta en''energibrigad'' för att på ett massivt sätt överförasvensk teknologi och energikunskap till Baltikum.Jag hoppas att ministern tagit del av artikeln.Fråga:Kan ministern tänka sig att med biståndspengarhjälpa balterna enligt de intentioner som minartikel redovisar?17 § Kammaren åtskildes kl. 20.31.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8 §anf. 18 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf.51 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajournering ochbeslut om uppskjuten votering ,av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.