prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — Målet är också attupprätthålla en fortsatt hög ambitionsnivå på detregionalpolitiska området.Utskottet tillstyrker regeringens förslag omförlängning av det temporära exportsystemet förköp fram till . Det innebär attytterligare tillförs systemet.Även i övrigt tillstyrks regeringens förslag omindustrins råvarukostnadsutjämning. harvissa begränsningar funnits i möjligheten att fåexportbidrag för vissa varor, som t.ex. mjölkpulveroch torkade äggprodukter. Syftet var att förhindraatt sådana varor som tidigare kunde få exportbidraginom den gamla jordbruksprisregleringen skulleflyttas över till RÅK-systemet. Konsekvenserna avden begränsningsregeln har emellertid blivit attvissa industrier i ökad utsträckning använderimporterad råvara -- det kan gälla mjölkpulver, äggoch kött. Sedan kan man vid export av färdigvaranansöka om restitution för erlagd införselavgift.Därigenom kommer svensk råvara attdiskrimineras då det gäller vissa förädladelivsmedel avsedda för export. Dessa problemkommer genom dagens beslut att tillrättaläggas.En svensk etablering på EG-marknaden kräver nuspeciella åtgärder för att svensklivsmedelsproduktion skall kunna hävda sig.Svenskt lantbruk och svensk livsmedelsindustri harinte tidigare varit inriktade på export av livsmedel.Trots det har vissa specialprodukter kunnat hävdasig väl på exportmarknaderna.Men i och med att EG-ansökan inlämnats harförutsättningarna radikalt förändrats. Gränsenöppnas mot utlandet för den svenska marknaden,och öppnas på motsvarande sätt för . måste alltså satsa på export.Ökad konkurrenskraft genom effektivisering ochökad marknadsföring krävs. Mycket har redanskett på jordbrukets område, och just nu görsenorma satsningar inom livsmedelsindustrin för skall kunna möta de nya utmaningar som manstår inför.Fru talman! Det gäller nu att lära sig exportera ochatt etablera affärskontakter för export av förädladelivsmedel. Det är alltså inte fråga om generellaexportstöd, som finns inom EG och som tidigaretillämpades i . Det här är en nödvändigbörjan, och det är glädjande att vi kan uppnåenighet på den här punkten vid dagens beslut.Som ett led i anpassningen till förhålandena inomEG tas gränsskyddet för proteinfodermedel bortden . Då kommer den svenskaproduktionen av fodermedel att utsättas för ökadkonkurrens. Av detta skäl anser utskottet attgrönmjölsproducenterna, som särskilt hårt skullekomma att drabbas, bör kompenseras på ett sådantsätt att produktionen kan fortleva. I EG-perspektivet skulle denna produktion kunnafortleva, genom att det där utgår betydande stöd tillsådan produktion. Inte minst av detta skäl är det välmotiverat att stödja grönmjölsproduktionen, somnu utskottet har förordat.Då det gäller oljelinet, där proteinfodermedelutvinns som en biprodukt till oljeproduktionen,förutsätter utskottet att regeringenuppmärksammar effekterna. Frågan omarealersättning, som togs upp i det sammanhanget,bör rimligen kunna övervägas i och med attarealersättningen också gäller övrigoljeväxtproduktion.I betänkandet tas också trädgårdsnäringensanpassning till EG upp. Det är uppenbart att manockså inom denna näring känner en viss oro för detsom komma skall. I propositionen har regeringenföreslagit att en klumpsumma på 25 miljoner skallanvändas för att hjälpa näringen i dennaanpassning. Vi har emellertid vidutskottsbehandlingen föreslagit en flexiblareanvändning av medlen till gagn för näringen, inteminst då det gäller information om EG:s betydelseför näringen och möjligheten att bedriva vissakonsumtionsinriktade informationsinsatser.Utskottet har tillfredsställt ett parmotionsyrkanden som tar upp fruktodlarnasspeciella problem. gjordes enmassiv satsning på fruktnäringen. Orsaken till dettavar att fruktnäringen utsattes för en direktkonkurrens utifrån genom att en del skydd somtidigare funnits hade tagits bort. Detta gjorde attmånga nappade på det stöd som staten gav,nämligen röjningsstödet, och att det gjordes storasatsningar på nyodlingar. Inte mindre än 1 000hektar fruktodlingar etablerades på nytt, och detvar fråga om nya typer av fruktträd,näringstillförsel, osv.Effektiviteten för dessa odlingar kan därmedframöver bli väldigt god, men då krävs det också attodlarna får rimliga möjligheter att försälja fruktentill konkurrensmässiga priser, inte minst så att dekan konkurrera med odlare i omvärlden. Det harunder de här åren haltat ganska betänkligt. Deförsta åren var skördarna små, men under förra åretfick man en mycket god skörd. Man höll emellertidpriser som det över huvud taget inte finns någonmöjlighet att leva vidare på.Vi har därför begärt en snabbutredning, och vihoppas verkligen att jordbruksministern nufullföljer vår begäran, så att odlarna kan få beskedinför höstens säsong. Vi har från sidagjort en satsning på detta område, tillsammans medmånga odlare som har satsat ibland mångdubblabelopp för att bli konkurrenskraftiga införframtiden. Det är då väldigt angeläget att dessasatsningar tas till vara och inte äventyras.Åke Selberg har i debatten tagit upp en hel delfrågor. Jag skall i det här sammanhanget barakommentera det han sade om Norrlandsstödet.Han sade att vi borgerliga är på spridd reträtt ochatt vi har ändrat oss i förhållande till tidigare fattadebeslut och lämnat tanken på kalkylmässigaunderlag. Även om vi är väldigt positiva tillNorrlandsstödet och menar att det skall utvecklasäven i fortsättningen, måste vi ju inse att det beslutsom fattades i den här frågan var förknippat ocksåmed andra beslut rörande jordbruket i hela landet.Vi kan nu konstatera att det har skett enormaförändringar när det gäller jordbruketsförutsättningar, i och med EG-ansökan och i ochmed att våra förväntningar om att GATT-förhandlingarna skulle avslutas fullständigt hargrusats. GATT-förhandlingarna pågår , efter det att de enligt vårabedömmningar skulle vara avslutade. Detta har letttill stora problem för jordbruket i hela landet.I det läge som har uppstått menar vi att det ärrimligt att vi också har en press på jordbruket iNorrland, liksom vi har på jordbruket i övriga delarav landet. Vi menar att det är nödvändigt om viskall få den konkurrenskraft som krävs av oss allainför fortsättningen. Det står definitivt inte i stridmed eller skulle på något sätt äventyraambitionerna i de krav på regionalpolitiskt stöd förNorrland som vi hävdar i EG-förhandlingarna.Våra ambitioner i det avseendet är väl kända. Dettalas dels om subarktiskt jordbruk, dels omjordbruk i missgynnade områden i andra delar avlandet. Vi måste framöver ha mod att diskuterahela det perspektivet. Det finns ju faktiskt områdeni som har precis lika besvärligaförutsättningar som vissa områden längs Norrlandskuster men som inte får ett enda öres stöd. Vi troratt det i det sammanhanget är viktigt att fullföljaambitionerna i EG-förhandlingarna. Jag villtillbakavisa de anklagelser som riktarmot regeringen.Också var kritisk på den punkten.Han talar t.o.m. om en omfördelning inom landet.Jag vill då fråga: Tycker att det ärrimligt att sydsvenskt jordbruk, inte minstjordbruket på det småländska höglandet, medförutsättningar som inte är bättre än de i Norrlandskustland, skall vara med och betala till ettNorrlandsstöd? Det är ju vad härförordar.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i detta betänkande, 1992/93:JoU20.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja börja där IngvarEriksson slutade. Han tog upp de sydsvenskajordbruken på småländska höglandet, men det varinte de som fick det ökade spannmålsstödet, utandet gick naturligtvis ut till andra områden.Jag skulle också vilja fråga: Var tanken att ensänkning av stödet till skulle ge utrymmeför en höjning av inlösen på spannmålspriset ochsedan möjliggöra de förändringar som nigenomförde i budgetpropositionen?Jag tycker också att det är viktigt att påpeka attförändringen när det gäller sker just närvi går in i förhandlingarna. Naturligtvis kan detuppfattas på ett negativt sätt och leda till bekymmervid förhandlingarna.Det var en förhoppning beslut att GATT-förhandlingarna skulle vara klara när beslutetskulle börja gälla. Anledningen till att vi vidtog endel åtgärder och justerade t.ex. djurbidraget var juatt vi inte fick till stånd den uppgörelsen.Jag vill sedan uttrycka tillfredsställelse över attIngvar ytterligare en gång slår fast att viskall hålla en hög nivå på djurskyddsområdet. Detär också Socialdemokraternas ambition.Ingvar efterlyser samstämmighet. Det varjust den diskussionen vi förde i samband meddebatten om budgeten för jordbruket. Vi sade dåatt vi ville behålla samstämmigheten.Jag vill instämma i att det är trevligt att jordbruksministernär på plats här . Jag hoppas att vi skall få vetalitet grand om hur regeringen har tänkt sigförutsättningarna inför 1994.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag vill först beklaga atthögtalaranläggningen i denna kammare inte tycksfungera. Det är svårt att föra en debatt när man intehör vad motdebattören säger. Jag skall ändåförsöka kommentera det jag uppfattade av ÅkeSelbergs inlägg.Vi korrigerade spannmålspriset något, ochanledningen var att vi uppfattade attlönsamhetsnivån höll på att underskridas. Vi vet jualla att en fortsatt sänkning av lönsamheten inomvegetabiliesidan medför uppenbara risker för i mer och mer går över tillanimalieproduktion, och det om något skulle varaen belastning för norra . En av orsakerna tillatt vi har tvingats stanna upp med uppräkningen avNorrlandsstödet är att vi befinner oss i ett trängtekonomiskt läge.Just i det perspektiv som jag här redogjorde för, attdet av jordbrukare i krävs en oerhördansträngning och en effektivisering och att detdessutom krävs en ökad effektivisering inomlivsmedelsindustrin, måste ju en del av kraven gällaäven jordbrukare och livsmedelsindustrier i norraSverige, detta just för att åstadkomma den ökadekonkurrenskraft som vi alla ser som önskvärd ochnödvändig. Säkert kommer jordbrukareatt överleva det här.Jag vill definitivt säga ifrån att det skulle vara tal omatt vi på något sätt skulle vilja diskrimineraNorrlandsjordbruket inför EG-förhandlingarna. Viställer oss helt eniga bakom det som regeringen harsagt när det gäller de svenska kraven påregionalpolitiska lösningar. När det gäller densaken tycker jag inte att det behöver råda någonoenighet mellan oss.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag förstår att jag inte talar in imikrofonen, men det är alltid svårt att stå medryggen mot den man talar med. Jag tycker inte detkänns särskilt trevligt.Jag håller med om att de flestajordbrukare har en tuff uppgift, oavsett om debefinner sig i södra eller norra . Jag reserganska mycket i landet. Jag träffar mångajordbrukarorganisationer även i , såjag är nog ganska väl införstådd med vad somhänder. Men vi tyckte det var negativt att man justinför EG-förhandlingarna ändrade på detregionalpolitiska stödet till . Det måsteförsämra läget i förhandlingarna att man redan nuprutar på stödet.Anf. 21 () replik:Fru talman! Vi kan inte komma ifrån den krassaekonomiska verklighet vi lever i. Det är den somligger bakom detta. Det finns inget annat skäl.Däremot vill jag gärna i detta sammanhang uttalavikten av att vi som politiker inte bidrar till attskapa motsättningar mellan norr och söder genomen kraftig ökning av Norrlandsstödet just i dennasituation när det sydsvenska jordbruket pressas såhårt.Jag vet hur det är -- jag lever i den sydligaste delen.Det skulle vara mycket ödesdigert för oss allaoavsett om vi bor i norr eller söder. Det är därförjag gärna vill understryka vikten och betydelsen avatt vi är eniga när det gäller satsningarna kringregionalpolitiken och EG. I de satsningarna talarman om Norrlandsstödet med en ny accent, mantalar om ett subarktiskt jordbruk, och man talarockså om andra missgynnade områden i ,som man har tagit upp i dessa förhandlingar.Jag tycker det är viktigt att vi här inte bidrar till attskapa motsättningar mellan bönder i norr och söderresp. politiker i norr och söder. Sådant skulle integagna oss i den fortsatta processen.Anf. 22 (nyd)replik:Fru talman! På tal om att ha ryggen mot den mandebatterar med så står väl jag väldigt illa till.Fru talman! Jag gläder mig mycket åt IngvarErikssons ordval och hans lyriska beskrivningar avhur viktigt det är att bönderna i Norrlandunderställs samma krav på effektivitet ochrationalisering som bönderna i övriga . Hanuttrycker sig så att det låter som om han citerademin reservation. Om han menar vad han säger ochtycker som han uttryckte det, ser jag inte hur hanskall klara sig undan att rösta med mig på minreservation.Anf. 23 () replik:Fru talman! Vi har ju i vår skrivning tagit uppekonomin. Jag tror inte det skall behöva rådanågon missuppfattning om den.Christer Windéns reservation kanske i vissutsträckning är ett spel för gallerierna. Jag tyckerinte vi behöver frångå propositionen på dennapunkt.Som uttryckte det är han i stort settpå samma sida som jag i detta sammanhang. Jagtror det är viktigt att vi försöker vara så eniga sommöjligt.Anf. 24 () replik:Fru talman! kommenterade mittinlägg vad gäller Norrlandsstödet med att det finnsjordbruk också i som har besvärligaproduktionsförhållanden, liksom det finnsjordbruk i Norrlands kustland som har det någotgynnsammare än i inland.Självklart är det så. Men Norrlandsjordbruket somsådant har generellt sett mer svårigheter änjordbruket i . Därom är vi ju allaöverens.Vi löser inte Norrlandsjordbrukets problem genomatt hänvisa till att det finns jordbruk på småländskahöglandet som också har det besvärligt. Den delenfår vi försöka behandla för sig.Jag menar att jordbruk, speciellt iinlandet, har en avgörande betydelse förbefolkningens möjlighet att bo kvar. Jordbrukethar på det sättet ytterligare en funktion iförhållande till i . Jag tror att vi äröverens också om den punkten.Anf. 25 () replik:Fru talman! Självfallet löser vi inte problemen inorra genom att hänvisa till att det finnsproblem också på andra håll. Jag har ingen annanuppfattning än att det finns problem i Norrland.Men jag tror inte att man löserNorrlandsproblemen bara genom att öka anslagen.Det finns en lång rad andra orsaker till att det harvarit en vikande tendens på vissa håll i Norrland.Man bör nog angripa problemet på andra sätt.Om vi gemensamt tar ansvaret för att slå fast att viskall ha en stark svensk livsmedelsproduktion i helalandet och lever efter de principerna, så tror jag attdet kan leda till att de som är unga stannarkvar i näringen också i . Även i Sydsverigeär det så att ungdomen flyr från denna näring.Det är ett tungt och arbetsamt jobb. Är detdessutom olönsamt, är det inte så lockande. Det ärdär huvudorsaken till flykten från jordbruketligger. Det är så även i , och där tror jag attvi kan bli överens om andra insatser också.Jag tror dock att det generellt från svenska folketssida krävs en positiv inställning till svensklivsmedelsproduktion. Då vill det till att vi, närmarknaderna öppnas, fortsätter att köpa svenskavaror. Det gäller att vi alla gemensamt ser till --både konsumenter och producenter -- att verkligenslå vakt om den svenska marknaden. är det tidatt göra detta.Då tror jag också att Norrlandsjordbruket kommeratt klara sig. Detbehövs för att vi behöver folk i . Det finnsmånga goda skäl till det. Vi kommer att fortsätta attarbeta för att skall ha sin rättmätiga deloch sina chanser att leva kvar somjordbruksområde i framtiden.Anf. 26 () replik:Fru talman! Inte heller jag tror att vi löserproblemen med enbart anslag. Men jag och IngvarEriksson har olika uppfattning omanslagsinstrumentets betydelse. Jag tror att vibehöver det i högre grad än vad som förutsätts iregeringens förslag och i utskottsmajoritetensuppfattning.Vi kanske inte kommer längre på den här punkten.Jag menar dock att en omfördelning av resurser ärnödvändig. Det anser också . Vadvi träter om är i vilken grad vi tvingas utnyttja dettamedel.Anf. 27 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag hade egentligen tänkt nöja migmed att lyssna på denna debatt, men eftersom dethar ställts ett par frågor vill jag göra ett inlägg.Först och främst skulle jag vilja säga attjordbruksutskottets betänkande i huvudsakstämmer överens med regeringens proposition. Detfinns ett par tillägg som, om de går igenom,naturligtvis innebär ett påpekande från riksdagenatt regeringen bör göra ytterligare en del. Bl.a.handlar det om trädgårdsnäringen.Jag ser inte några problem i detta. Jag ser detsnarare som om i så fall vill påskynda ettarbete som jag redan kommit i gång med genom atttillsätta . Det harlagts fram vissa förslag. Jag tror det kan vara bra attgå vidare på den vägen.En annan fråga som varit uppe till diskussion ärNorrlandsstödet. Jag vill bara förklara förkammaren att det inte är fråga om någon sänktambition. Jag har tidigare diskuterat detta här ikammaren. Det fanns alltså en modell föruppräkning som man kan hävda var den somtillämpats tidigare. Den gav ett något högre utfallän det vi har föreslagit. har ocksåräknat på ett annat alternativ som gav ett lägreutfall . behåller vi alltså i principsamma stöd som med en viss mindreuppräkning.Detta är inte någon sänkt ambition, utan ett mycketklart tecken på att vi i ett mycket besvärligtbudgetläge upprätthåller den ambitionsnivå som vihar haft.Jag vill också understryka att frågan om detnorrländska jordbruket är den mest framskjutandefrågan i förhandlingarna med EG om medlemskap.Jag ser det som nödvändigt att få ett bibehållet stödtill jordbruket i norra i samband med ettinträde i EG.Medlemskapsförhandlingarna påverkar givetvisvår situation i hela landet, inte minst när det gällerjordbruket. Den gemensamma jordbrukspolitikeni EG är mycket omfattande och ganska speciell.Redan i samband med budgetpropositionen harriksdagen beslutat att göra vissa anpassningar. Mankan säga att socialdemokraterna delvis ställde sigutanför den diskussionen. Jag har i och för sig medviss tillfredsställelse noterat att utskottetsordförande, , i sittkvinnoförbunds tidning har sagt att det behövs vissjustering i politiken.Jag är av den uppfattningen att man inte bör frångå1990 års beslut -- det har jag uttalat väldigt mångagånger -- men att vi måste göra de nödvändigajusteringarna.Jag tror att det är viktigt att vi fullföljeromställningsbeslutet. Vi bör låta det löpa ut underden tid som kontraktet med jordbrukarna gäller.Men bör vi göra det möjligt atttransformera denna omställning in i ett EG-program för roterande träda, som man har,och införa en kompletterande fast träda som jag såsent som i förrgår diskuterade medkommissionären i Bryssel.Det har efter förra beslut ominlösenpriset för spannmål inträtt vissaförändringar i det förslag till justering avreferenspriser som fanns med i propositionen ochsom finns med i det beslut som skall fattas här ikammaren.Jag inser naturligtvis detta som jag kankonstatera att den sänkning av referenspriset somföreslagits är försiktigt tilltagen. I de flesta fall ärden förändring som en höjning av spannmålsprisetinneburit inte så stor att vi skulle komma utanförden möjliga förändring som ligger i de föreslagnasiffrorna.Den försiktighet som gettuttryck för i propositionen tidigare, skall vinaturligtvis efter påpekande fullfölja,efter den ändring som gjorts när det gällerinlösenpriserna. På någon punkt kan det blinödvändigt med justeringar, och sänkningen avreferenspriset kan bli något mindre.Jag vill dock understryka en sak i det härsammanhanget. När vi beslutade att sänkakostnadsläget, ta bort handelsgödsel- ochbekämpningsmedelsavgifter, sänkaproteinfoderavgifterna och låsa spannmålsprisernapå en lägre nivå, innebär detta enkostnadsbesparing i jordbruket. Denna besparingmåste åtminstone till en del kommakonsumenterna till del. Det är därför rimligt attföljden av det riksdagsbeslut som kan fattasblir en justering av referenspriserna vidhalvårsskiftet.Det ställdes här några frågor om nästa årsväxtodling. Jag har haft ambitionen, och harfortfarande, att vara tidigare än någonjordbruksminister varit, inom den närmaste tidenbakåt, med att förslå det som skall gälla innanhöstsådden kommer i gång mot slutet avsommaren. Det är min ambition att återkommamed en proposition till inom den allranärmaste tiden.Den här propositionen är naturligtvis intimtförknippad med medlemskapsförhandlingarna. Vihar diskuterat de positioner som under dennamånad -- kanske något senare -- skall föreläggas EGnär det gäller jordbruket. Det har dragit ut påtiden. Jag vill inte påstå att det har varit någraproblem i egentlig mening. Men man skall vara klaröver att både acquis-genomgången, som rör 18 000sidor, och diskussionen om alla detaljer är en långprocess. Jag kan erkänna för kammaren att jagtidigare varit något optimistisk när det gällt attbedöma den nödvändiga tidsutdräkten. Menarbetet är på gång. Vi är ganska klara överpositionerna. Därefter blir det möjligt att förslåriksdagen de system som skall gälla ienligt med vad jag tidigare skrivit i propositionen.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern förinlägget. Jordbruksministern resonerar något omomställningsprogrammet. Det bör löpakontraktstiden ut, säger han. Jag har ingen annanuppfattning.Jordbruksministern resonerade också något ominfasningen i EG när det gäller frågan om träda.Det skulle givetvis vara mycket intressant omjordbruksministern något kunde lätta på förlåten.Blir det någon form av EG-träda ?Anf. 29 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag skall lättaså mycket mer på förlåten. Det skall göras bitvis.Väntan behöver nog inte bli så lång innan vi har dethär något så när klart. Men frågorna är känsliga,och när man för förhandlingar gäller det att man vetvad man säger. Jag skall inte gå längre in på detta.Principen bör dock vara att vi skall kunna fullföljaprogrammet. Men vi skall försöka göra det möjligtatt användas i ett EG-sammanhang. Den omställdaarealen som inte är skogsplanterad eller omlagd tillvåtmarker skall kunna ingå i den basareal somtillämpas i EG, och som skall vara föremål för stödi framtiden.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag vill tacka för det beskedet. Jagförstår att det ur förhandlingssynpunkt kan varakänsligt att lätta för mycket på förlåten. Men det ärmycket angeläget att situationen inte blir som denvar , då besked om träda och annat kommycket sent.Jordbruksministern har redan angett att beskedskall lämnas före höstsådden, då är det inteså kvar, herr jordbruksminister. Jaghoppas, väntar och tror att jordbruksministern ärberedd att ge de besked som svenskt jordbrukbehöver för att kunna planera . Detär oerhört viktigt.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jordbruksministern säger attförändringarna i propositionen är små. Visocialdemokrater tycker nog att de är ganskabetydande när det gäller vad som händer påanimaliesidan. Socialdemokraterna begärde därföratt få tillbaka ärendet till för att kunna taställning. Det handlar ju alltid om budgetfrågor ochpengar. Precis som så många tidigare talare sagt ärdet viktigt att vi är varsamma med resurserna.Upplevs det inte som fel signal att man nu drar nedpå Norrlandsstödet, att man håller en lägre nivå änvad som föreslås i de olika utredningarna? I andrasammanhang försöker man ju hålla upp nivån föratt få en så bra situation som möjligt. Kanjordbruksministern säga när vi kan räkna med att fåbesked om positionerna i förhandlingarna?De förändringar som sker inomanimalieproduktionen gör att vi får brev frånköttproducenter, animalieproducenter, som ärmycket oroliga över vad som kommer att hända vadgäller den produktionens kostnadssida. Det voredärför bra om vi kunde få ett klarläggande på dennapunkt.Till sist vill jag hälsa från fru ordförande, somverkligen uppskattar att jordbruksministern läsertidningen . 32 Jordbruksminister ():Herr talman! Vad gäller foderkostnaden ochpriserna på animalieprodukterna, vet vi att detstora problemet både när det gäller nötköttoch när det gäller griskött inte är att referensprisetär för lågt. Problemet är i stället att man medavräkningspriset inte når upp till referenspriset.Det är här som vi har det storalönsamhetsproblemet.Vi kommer naturligtvis att ta nödig hänsyn till denlitet dyrare spannmålen.