prot · GG0967 · 1993-02-24 00:00:00 — Vi har ivåra motioner lagt oss på en nivå som uppgår tilldrygt av BNI eller drygt 7 miljarder kronor.Men i vårt bistånd på ca 7 miljarder räknar vi ävenin biståndet -- eller som regeringen sägerkostnaderna för samarbetet -- till Öst- ochCentraleuropa.Knappt en tredjedel eller 1,8 miljarder vill vi ge imultilateralt bistånd. Vi prioriterar världens störstaoch mest explosiva problemområde -- den snabbabefolkningsökningen, men vi drar ned på mycketannat. Forskare visar att befolkningen i bli fördubblad . Utanfamiljeplanering och utan födelsekontroll blir juhjälpen verkningslös. Våra största miljöproblemskapas just av befolkningsexplosionen. Blandmultilaterala organisationer finns det sådana därSverige är största givare i absoluta tal. I någonorganisation står för av dess budget.Vi har inte råd att hålla på så här.Nästa tredjedel av biståndet vill vi prioritera förkatastrofinsatser och biståndsinsatser genomfrivilligorganisationer som frikyrkor, Räddabarnen, korset och liknande. Vi vill avvecklaidén med programländer. Vi vill skära nedprogramlandbiståndet med 3 miljarder kronor.Vårt tredje biståndsområde är hjälpen till länder ivår närhet, dvs. till , , ,och . Som jag sade tidigare är detenligt vår mening i Ny demokrati skandal att så litethjälp går till våra närmaste grannar. Vi vill ökahjälpen från regeringens föreslagna 871 miljonerkronor till 2 miljarder. Vi vill övergå till merabundet bistånd. Vi vill ge svenskt näringsliv störremöjligheter att få i gång verksamhet genom attutöka exportkreditgarantiramen till 4 miljarderkronor. Detta är en fyrdubbling i förhållande tillregeringsförslaget men innebär också att vi tär på 2-miljardersramen genom anslag för vissaförlustrisker.Strategin beträffande allt bistånd bör enligt vårmening vara att verka för global frihandel. Jag troratt BITS i sin verksamhetsberättelse angivit att omexisterande handelshinder inom EG, , Canadaoch reducerades med hälften, så motsvarardetta hela det internationella biståndet. Varför serdå världens rika länder inte till att man halverarsina handelshinder, skyddstullar,importrestriktioner m.m.? Det är ju ett fantastiskthyckleri att först skall vi hjälpa fattiga länder attkomma i gång med jordbruk, industri,infrastruktur, institutionsuppbyggnad m.m., menså fort utvecklingslandet försöker få avsättning försina produkter möts man av protektionism.Detsamma gäller de s.k. skuldlättnadsåtgärderna.U-länderna har tagit upp lån genom bl.a.Världsbanken till låga räntor. harräntesatserna höjts, ytterligare lån har tillkommitoch betalningsförmågan är ofta lika med noll. Dåförsöker vi och många andra i-länder att skänkapengar för att skall bli av med sinaskulder. Men egentligen -- om man hårdrar det --innebär detta att ger bistånd till andra i-länder. Det syns inte så väl, för transaktionernadöljs genom tal om , m.m.Men egentligen går sådant bistånd från givarlandet,t.ex., till mottagarlandet, låt oss sägaTanzania, för att sedan sändas vidare till t.ex.Canada. Skall vi verkligen främja den sortenstransaktioner? Har vi inte bättre användning förvåra pengar?Anf. 9 ():Fru talman! Anledningen till att jag inte nämndeSydafrika är att kommer att tala omSydafrika i sitt anförande. kommerBerith att ta upp mera konkret i sittanförande.Låt mig säga till utrikesministern att det var väldigtdåliga exempel på länder som skulle visa att EGverkligen är intresserat av den tredje världen --, och , alla gamlakolonialmakter. Det skrämmer mig en aning ochbekräftar hur EG:s biståndspolitik så småningomkommer att se ut.Jag har inte ifrågasatt biståndet till Östeuropa.Sverige gör där en insats. Vad jag ville säga är attdet inte är tillräckligt och att vi måste se på vadkonsekvenserna kan bli om vi inte ökar vårainsatser i . Jag har en siffra på attkatastrofen i och de flyktingar som dåkom till kostade åtskilligamiljarder. Kanske det hade varit bättre att vi ibörjan av 80-talet hade gjort massiva insatser för atthindra bl.a. den ekonomiska katastrofen iJugoslavien. Det är vad jag argumenterar för.Jag skulle gärna vilja höra utrikesministernskommentar till vårt förslag om av BNI ibistånd , som danskarna har fattat beslutom. Hur ser utrikesministern på det? Det skullevara värdefullt att få utrikesministerns kommentar.Om en klok bankchef, det må vara i , gör ettklokt uttalande kan det väl inte vara något fel i attjag som vänsterpartist tycker att det är bra, precissom jag kan säga att de stora kapitalisterna iSverige gör vettiga uttalanden om vilka insatsersom måste göras i Östeuropa.Jag skulle vilja ta upp ett problem, och det gäller demänskliga rättigheterna, en fråga som ju lyfts framsom ett viktigt ämne i våra relationer medomvärlden. Jag tycker att det är väldigt bra. Jagtror att utrikesministern och jag kan vara överensom att man aldrig kan tjata för mycket i denna såviktiga fråga.Det finns i världen ett antal länder med skiftandepolitisk färg som grovt bryter mot de mänskligarättigheterna. Jag skall nämna några: ,, , kommer inte hellerundan kritiken. Problemet här, fru utrikesminister,är att inte uppträder konsekvent och medfasthet i denna fråga.Jag vill ställa några frågor till utrikesministern:Vilka bedömningar ligger bakom det faktum attexempelvis och skall vara betjäntaav svenska biståndsmedel? Vilka bedömningarligger bakom det faktum att exempelvis inteär betjänt av svenska biståndsmedel? Såvitt jagförstår är det därför att man anser att brytermot de mänskliga rättigheterna, vilket jag kaninstämma i. Men det gör ju också ochKina och på, kanske jag skall säga, ett ännu grövresätt. Varför skall de få svenska skattebetalarespengar?Jag får inte det här att gå ihop, utrikesministern.Jag tror att det är viktigt att detta ut på någotvis. Den här selektiva bedömningen förstår jaginte, rent ut sagt. För bryter man mot mänskligarättigheter -- det må vara vilken regim som helst idenna värld -- skall vi vara konsekventa och agerapå ett likvärdigt sätt gentemot alla, nämligen attinte ge sådana regimer biståndsmedel för olikaprojekt. Jag anser att man kan användabiståndsmedel men under förutsättning att dessabiståndsmedel går till insatser för ett kulturelltutbyte eller forskarinsatser. Då får man ju kontaktmed de människor som utsätts för regimensförbrytelser. Dessa människor kan komma hit, ochvåra forskare kan åka till dessa länder. På så sättkan vi bidra till att kampen för de mänskligarättigheterna kan intensifieras. Det är endast så jaganser att man bör använda biståndsmedel.Jag vill att utrikesministern klarar ut detta, för detär en viktig hörnsten i svensk utrikespolitik, inteminst med tanke på att ioppositionen var mycket aktiv i detta avseende,vilket var bra. Men när blevutrikesminister har det blivit något annorlunda. Jagtycker att utrikesministern skall förklara detta.Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skulle kunna kvittera PierreSchoris göteborgska citat med andra göteborgskacitat ur bok ''Även medkänsla'', men jag låter saken bero. Var och en kanläsa själv hur analyserar ochbeskriver socialdemokratins utrikespolitik underden tid också var mycket aktiv i den.Fru talman! Jag beklagar däremot att till vrångbilden att EG-inträde står i motsatsställning till vårt intresse förtredje världen. Jag menar att han görEuropatanken en stor otjänst både hemma ochutomlands. Han gör svensk utrikespolitik en storotjänst.Pierre kritiserar gärna, men var är hanskonstruktiva, alternativa förslag? Jag har noteratett som jag tycker mycket märkligt inslag i åretsmotionsflod. Det är ett socialdemokratiskt förslag,som för resten nämnde i sitt förstainlägg, om att skulle tillsätta en nationellkommission för att se över och stärka Sverigesinternationella ansvarstagande. Därmed avser han,såvitt man kan läsa i motionen, snart sagt hela vårutrikespolitik, FN-politik, säkerhetspolitik,bistånd, Östeuropasamarbete och deinternationella miljö- och flyktingfrågorna. Vimåste formulera en politik och manifestera ettengagemang som svarar mot de internationellautmaningarna, heter det i motionen. Man föreslåratt representanter för de politiska partier som ärberedda att ta ansvar och även andra delar avsamhället, inkl. folkrörelserna och näringslivet,skall ingå i kommissionen.Som jag ser det måste detta udda förslag vara ettutslag av idétorkan och ha tillkommit någon sen nattdå ingen varit närvarande som fullt ut kunnatskönja dess konsekvenser. Det är ettkorporativistiskt förslag som står i strid motregeringsformen och mot svensk parlamentarism. Iregeringsformen heter det att regeringen styr riket,är ansvarig inför , att regeringskanslietskall bereda regeringsärendena och att vidberedningen skall behövliga upplysningar ochyttranden inhämtas från berörda myndigheter. omfattning som behövs skall tillfälligasammanslutningar och enskilda yttra sig. Det ärendast på detta sätt bidrag utifrån kan komma in iberedningsprocessen.När det gäller utrikespolitiken finns det som bekantett särskilt organ, , som erbjuderett forum för överläggningar mellan regering ochopposition i utrikesärenden av större vikt. Ennationell kommission av den skisserade typenskulle alltså ställa åt sidan. Ocksåriksdagens normala roll vid utformningen av svenskutrikespolitik skulle drastiskt minska, omförslagsställarna fick sin vilja igenom.Ett korporativistiskt organ av den typ somSocialdemokraterna föreslår hör helt enkelt intehemma i ett demokratiskt statsskick. Det är intebara kommissionens roll utan också desssammansättning som är dubiös. Det vore intressantatt ställa frågan: Vad menas med ''representanterfrån de politiska partier som är beredda att taansvar''? Vem anger vilka dessa partier är? Är detmotionärerna själva? Man kan ju fråga sig om t.ex.Moderaterna skulle få vara med. Vilka folkrörelserskulle vara kvalificerade? Hyresgäströrelsen, meninte , ellertvärtom? Vilka företag skulle få vara med? ,men inte , eller tvärtom? På vilka grunder skalldetta avgöras?Som utrikesminister måste jag också fråga migvilken roll jag själv skulle spela i förhållande tilldenna konstitutionella innovation. Skulle jag fådelta i komissionens sammanträden, eller skulle jagbara få instruktion att utforma den politik somkommissionen enligt förslagsställarna skall teckna?I så fall borde jag kanske i stället kalla mig förkommissarie för de utrikes angelägenheterna, efterkänd förebild från , där den försteutrikeskommissarien hette Trotskij.Jag tror nog att vi skall låta förslaget försvinna ibarmhärtighetens glömska och fortsätta att bedrivasvensk utrikespolitik i normala banor enligt dengällande författningens regler.Till vill jag säga att jag naturligtvisuppskattar de konstruktiva förslag som han harlämnat i fråga om ESK-arbetet. Det är naturligtvisändå en viss skillnad på att som medlem i denneutrala gruppen i ESK arbeta för konstruktivaförslag och på att sitta i ordförandestolen och ha enmöjlighet att driva ESK-arbetet vidare.De senaste månaderna har som ESK-ordförande medverkat till en utvidgadkonfliktförebyggande roll i Kosovo och enförstärkning av ESK:s insatser för att genomdrivaFN:s mot riktadesanktionsregim. ESK har tillsatt ensanktionssamordnare och har nusanktionsmissioner på plats i alla grannstater --bl.a. är det en svensk som leder missionen iUkraina. Andra insatser av ESK är t.ex.påskyndandet av arbetet att inrätta en domstol förrannsakning av krigsförbrytelser begångna i det f.d.Jugoslavien, Corellrapporten, rapportering tillESK i fråga om tillbakadragande av de ryskatrupperna från , upprättande av enförtroendeskapande ESK-närvaro i ,inledning av minoritetskommissariens verksamhetgenom besök i och , beslut omupprättande av fredsmäklande ESK-närvaro iMoldavien, dialog med Usbekistans regering omESK-granskning av kränkningar av mänskligarättigheter i landet, dialog med FN om samordningav FN:s och ESK:s insatser för att hantera regionalakonflikter och värna de mänskliga rättigheterna,förstärkning av ESK:s operativa förmåga atthantera konflikter genom viss utvidgning av centretför förebyggande av konflikter i , CPC -- jagtror att det var en av de tankar som inne på i sitt förslag.Tagna var för sig kan man kanske säga att dessainsatser är begränsade steg framåt i arbetet för fred,frihet och stabilitet i , men sett i ett störresammanhang är insatserna långt ifrån betydelselösabidrag till den långsiktiga uppbyggnaden av eneuropeisk freds- och samarbetsordning. Detsvenska ordförandeskapet ger oss en möjlighet attbidra till uppbyggandet av ett , i vilketstödet för demokratins och rättsstatens ideal, för demänskliga rättigheterna och förmarknadsekonomin förstärks och fördjupas.Ordförandeskapet ger oss också möjlighet bidra tillatt se till att förändringsprocessen i Central- ochÖsteuropa förs in i fredliga banor och -- vilket inteär minst viktigt -- att alla , ävenRyssland, deltar i de politiska rådslagen. Jag villgärna betona det faktum att vi ser Rysslandsdeltagande i ESK-arbetet som oerhört viktigt, ochvi vill bedriva en bred dialog med Ryssland.Anf. 11 ():Fru talman! Det är något bisarrt attutrikesministern i en utrikesdebatt ägnar sin tid åten föreläsning om regeringsformen. Jag vill baraupplysa om att inför miljökonferensen i Stockholm1972, inför , inför den kommandekvinnokonferensen i osv. tillsatte mannationella kommittéer eller kommissioner för attsamla idéer och styrka bakom angelägna förslag. Jagmenar att vi har ett sådant förslag.Fru talman! Det har sagts mycket om häri dag, minst dock av utrikesministern. Jag tycker attdet är hög tid att tala klarspråk. Apartheid har variten av de vedervärdigaste och mest beständigadiktaturerna i modern tid. har ANCbekämpat detta system av minoritetsdiktatur.Det tillhör ett av svensk utrikespolitiks noblastedrag att ha kunnat vara associerad meddenna frihetskamp. Det finns därför anledning atthylla den demokratiska frihetskampen -- jag tänkerdå inte på de moderater som ständigt poppar uppoch säger att sanktionerna skall avskaffas inomnågra veckor, något som de nu har sagt i ett par år.Jag tänker inte heller på den klassiska repliken häri kammaren, när den dåtida talmannen ,under en debatt om Sydafrikapolitiken, vid enfelsägning kallade högermannen för ''iJohannesburg''.Jag tänker inte heller på den internationellasolidaritetsrörelsen, utan jag tänker framför allt påde människor som har kämpat mot ochlidit under apartheid. De har kämpat och lidit i desjukdomshärdar till kåkstäder som de har bott i, iSoweto, och . Det är idessa getton som kampen för demokrati ochmänniskovärdighet har vuxit. Det är där som ANChar hämtat sin styrka.I dessa dagar talas det mycket om vad vi skall göragentemot . Vi kan göra si och svenskaföretag kan göra så. Men vi tänker inte på det somligger bakom, nämligen syftet med vår politik ochsanktionerna som har varit att stärka demokratin,att hjälpa människorna mot en övermäktigpolisstat. Det är därför som ANC skall hyllas i dag.ANC har efter hårda förhandlingar nått fram till enöverenskommelse med regimen, enöverenskommelse som vi har all anledning attrespektera och underbygga genom att hålla kvarsanktionsvapnet till dess att de formella grundernaär på plats, dvs. att man i det sydafrikanskaparlamentet har anhängiggjort den muntligaöverenskommelsen. Det är därför som man inteomedelbart kan -- som i går till vårförvåning ville i -- hävasanktionerna, men stötte på patrullgenom att solidaritetens centrum -- dvs.Folkpartiet, och Socialdemokraterna --gjorde motstånd.Det finns anledning att uttala respekt ocksåför de , president. Han har genommod och beslutsamhet drivit fram en process somär nödvändig. Man sitter i samma båt i ,och man har en gemensam framtid, vilket germycket hopp om . Det är dock tack vareden internationella solidariteten som kampen harkunnat drivas just , enligt vad man säger iSydafrika. Sanktionerna har haft effekt.Tacksamheten mot och är stor. Detgäller nu att inte snubbla på mållinjen, fruutrikesminister.Fru talman! Allra sist: Det tillhör befrielserörelsenANC:s statsmannaattityd att nu i segerns sötmaockså påta sig ansvaret för att -- som det -- ''befria förtryckarnafrån fruktan för demokratin och framtiden. Vi fårinte bli svarta rasister. ''Låt oss stödja den kampen för fortsattdemokratisering och samhällsutveckling i Sydafrikagenom att fortsätta att ge vårt stöd, också närapartheid väl har försvunnit, till de demokratiskakrafterna i Sydafrika.Anf. 12 (nyd):Fru talman! Det är många frågor som man villbelysa i en utrikesdebatt. I utrikesutskottet har vibl.a. behandlat ett omfattande material angåendemänskliga rättigheter. Jag tycker att detta är ettutomordentligt viktigt område -- vi har ju nuupplevt problemet på nära håll genom rapporterom civilbefolkningens lidanden i . Jagkänner personligen starkt för dessa frågor även omaktiviteterna när det gäller MR-betänkandet intevarit så stora från oss nydemokrater. Man blir dockbeklämd när man ser hur svårt det är att verkligenkomma människor till hjälp när ländernasregeringar helt enkelt struntar i både grannländersoch FN:s fördömanden. Även här gäller det attstärka FN:s roll.I MR-betänkandet behandlas även vår motion omtillgång till . Vi har aktualiseratfrågan och också avgivit en särskild reservation tillbetänkandet. Vi vill att regeringen utnyttjareventuella möjligheter att få tillgång till arkiven.Kanske kan vi då komma närmare en förklaring påRaoul öde, om DC 3-ans nedskjutningliksom vad som hänt flera saknadefartygsbesättningar. Tag vara på möjligheterna attutforska dessa arkiv, om det finns sådana! Andraarkiv som kan vara väl värda ett svenskt officielltintresse -- fast av litet andra skäl -- är de s.k. i . Mycket lär vara förstört mentveka inte att försöka att få tillgång till deninformation som kan vara av svenskt intresse.En aktuell fråga som också är värd att belysa är denom människosmuggling. Det handlar omflyktingpolitik, men frågan har självfallet enutrikespolitisk dimension. Vilka åtgärder planerarregeringen för att möta hotet om illegal invandringvia smugglingsbåtar? Kommer regeringen attföreslå åtgärder i och i för att fåstopp på den här trafiken?Ett av problemen synes vara att balterna inteskriver under . Vägen överBaltikum kommer därför att vara attraktiv förflyktingar som inte vill riskera att sändas tillbaka såsnart de nått . Vilka påtryckningar gör vimot de baltiska staterna -- eller snarare vilken hjälpger vi de baltiska staterna för att de skall känna sigmogna för ett undertecknande avflyktingkonventionen?Ryssland lär ha undertecknat konventionen, ochdär träder den i kraft . Balterna har litetkryptiskt sagt att de inte är tekniskt redo. Vad kanvi göra för att de skall bli tekniskt redo? Behöverde hjälp med lagstiftning, med polisiärkompetensutveckling eller var ligger problemet?Vet regeringen det, och har den några planer på atthjälpa till?När vi nu dragit över till , kan jag inteundgå att ta upp ytterligare en av våra motioner omatt bistå våra grannländer. Det gäller förslaget attadoptera ett land. Vi vill inte ockupera, intekolonialisera, bara adoptera. Det rör sig om enekonomisk adoption.I har man svårt att få i gång handel,näringsliv, industri, miljöinvesteringar m.m. Om viadopterade t.ex. , garanterade för desshandel och valuta och hjälpte till att bygga uppsamhälle och industri, skulle utvecklingen i Estlandgå mycket snabbt. Vi i skulle gesvensk industri ett handtag.Det finns säkert många som i vanlig ordning ropar:''Det går inte, det går inte!'' Nej, har man denutgångspunkten, går det säkert inte heller. Meninta i stället en positiv ställning -- se möjligheterna,inte alltid bara svårigheterna!Denna adoptionstanke har vi även utvecklat i ettförslag om ett givarland -- ett mottagarland. Meden sådan princip -- om man kunde få alla i-länder attta sitt ansvar -- skulle man komma ifrån en mängdbyråkrati och en massa bortkastade pengar påvägen. Ett givarland tar då hela ansvaret förutbildning, teknisk kompetens,institutionsuppbyggnad, jordbruksfrågor,valutafrågor m.m. Mottagarlandet slipper stå medmössan i hand och tacka kanske hundratals olikagivare. Där kan man i stället koncentrera sig på sinhuvuduppgift, att få fart på sitt eget land.Varför inte starta med ett gemensamt nordisktsamarbete, att fem nordiska länder tar tag i hjälpentill fem olika mottagarländer? Inte heller här finnskanske några möjligheter -- bara svårigheter.Jag skall sedan kommentera några saker som harberörts i debatten. tog upp fråganom bundet bistånd till Baltikum påhusbyggnadssidan. Det är en utmärkt tanke. Vi haren liknande motion som heter ''Kreativt bistånd'',som bygger på information från verkställandedirektören i vad jag tror är , Nordic Homes. Jag hoppas att BertilMåbrink och vi gemensamt kan påverka regeringeni den riktning vi önskar i den här frågan.I sitt bemötande av utrikesministerns anförande togPierre upp frågan om avsaknaden av egenidentitet i utrikespolitiken. Vill attregeringens politik skall ha en egen identitet, somskiljer sig från Socialdemokraternas? I andrasammanhang pekar ofta på att vi skallha en utrikespolitik som omfattas av alla. Varfördetta krav på en egen identitet?I sitt senaste anförande tog upp denmärkliga synen på biståndet till ochIndonesien. Det är ju märkligt att gerbistånd till dessa länder. Jag håller med BertilMåbrink om att det är sedvanligt hyckleri. Mansnackar så mycket, men det är precis som Måbrinksäger: Det vinglas fram och tillbaka, och någonkonsekvent politik att yvas över är det inte.Jag tycker att vi i borde föra en merkonsekvent politik. Säger vi att vi är emot ländersom inte tillämpar demokratiska rättigheter ochmycket annat, skall vi också dra oss undan därifrånoch inte se till egenintresset, att det för svenskindustri kanske är positivt att vi är med även isådana länder. Har vi en viss politik, så har vi. Dåtycker jag att vi skall konsekvent hålla oss till den.Anf. 13 ():Herr talman! Jag skall inte gräla påutrikesministern för att jag inte fick något svar ommänskliga rättigheter. Tiden är som bekantbegränsad både för utrikesministern och för ossandra. Men jag tror att vi kan vara överens om attdet är ett väldigt viktigt ämne. Kanske bör detanordnas en särskild debatt viainterpellationer, så att vi får grundligt penetrera detproblemet.Jag vill bara uppmärksamma utrikesministern på ensak. I bilaga 5 till budgeten, alltsåUtrikesdepartementet, står det att vi inte ger någrakrediter till . Det är inte riktigtsanningsenligt, för vi ger faktiskt biståndsmedel,men vi går bakvägen, om jag får uttrycka mig så,via Nordiska Investeringsbanken ochInvesteringsfonden.Detta är inte bra. Det är ett exempel pådubbelmoralen i den här frågan. Så får det inte gåtill. Motiveringen för att inte ge bistånd tillIndonesien är ju att man där bryter mot mänskligarättigheter och fortsätter ockupationen avÖsttimor. Jag tycker att utrikesministern skall ta entitt på detta. Kanske upptäcks då att det går till påsamma sätt i fråga om fler länder. Det skulle varakatastrofalt, om det är på det sättet.Det är inte en sanningsenlig redovisning, när manskriver i budgetpropositionen att inte gerbistånd till . Svenska biståndsmedel gårju dit via Nordiska Investeringsbanken ochInvesteringsfonden.I sammanhanget vill jag också vädja tillutrikesministern. Det pågår en rättegång motFRETELIN:s ledare på . Det är enrättegång som har föregåtts av ohyggliga saker,tortyr inte bara av Gusmao utan också stora delarav hans familj, som dessutom är försvunnen. Enoerhört grym tortyr har tydligen utövats förerättegången.Jag har fått uppgifter om att ett antal länder följerrättegången på men att inte skullegöra det. Vi har ju haft många debatter omÖsttimor, och jag har uppfattat utrikesministern såatt också skulle vara med och bevakarättegången. Jag hoppas att de uppgifter som jaghar fått är felaktiga och att nu harrepresentanter på platsen. Jag tycker att det skullevara olyckligt om skulle utebli från den härrättegången.Avslutningsvis vill jag säga några ord omKambodja. kommer att ytterligare taupp det ämnet, men låt mig säga att insatsen iKambodja är FN:s största, kostsammaste ochsvåraste operation . Här kan det uppstå ettmisslyckande, och allt fler talar om ett fiasko förFN.