prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — Det pågårförhandlingar, men det finns inget avtal. Parallelltkan vi nu se en nedrustning av företagshälsovårdentill men för de arbetstagare som är i behov avföretagshälsovårdens insatser.Till detta kommer att trots att företagsläkarna haren egen specialitet, har de ingen egen taxa. Detta ärproblem både för , som behöverremittera patienter till företagsläkarna, och förhusläkarna, som också behöver tillgång till dennaspecialistkompetens. Utan avtal och utan taxa blirdet ju problem med ersättningen för dem somarbetar inom företagshälsovården. Utöverföljderna för de enskilda människorna kan detta påsikt leda till stor ekonomisk förlust för samhälletgenom försämrade rehabiliteringsinsatser och ökadutslagning.Det behövs en reglering på detta område,så att de som arbetar inom företagshälsovården inteförsvinner därifrån. Jag vill avsluta med att frågaarbetsmarknadsministern: garantier kanutfästas när det gäller framtiden för dem somarbetar inom detta område?Anf. 44 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har personligen talat med mycketledande företrädare för mycket stora viktigaområden, såväl på arbetsgivarsidan som på denfackliga sidan, om vikten av att de sätter sig ned ochträffar ett avtal på detta angelägna område. Allasom jag har talat med säger att området är mycketviktigt för företagen och för framtiden. Det är engemensam syn som man har.Det ligger en färdig proposition på departementet.Men när jag läser den, får jag en mycket starkkänsla av att det hela blir trubbigt i förhållande tilldet fina som man kan uträtta om man sätter sig nedoch diskuterar vars och ens specialområde.På fredag och lördag skall jag på ochträffa en hel del som har stor makt över detta. Dåkommer jag att fortsätta dialogen, eftersom jag villha ett avtal snabbt.Anf. 45 ():Herr talman! Det är väldigt många som talar sigvarma för vikten av en god företagshälsovård.Sverige har ju varit ett bland de ledande länderna ivärlden på det området. Men det är inte tillräckligtför att övertyga dem som arbetar inomföretagshälsovården om att de har en framtid ochatt de har en lön. Många av dessa är utbildade inomandra områden -- inom t.ex. husläkeriet har man enallmänmedicinsk utbildning. Risken är nu att vimycket snabbt får en avtappning av personer inomdet här fältet.Jag tror inte att vi kommer längre i den härdiskussionen. Jag hoppas naturligtvis attArosmässan leder till något positivt och konkret,för det brådskar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:126 omsysselsättningen i Stockholms skärgårdAnf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagämnar vidta några åtgärder för att öka antaletarbetstillfällen i . Honhänvisar till hög arbetslöshet, svårigheter attupprätthålla servicen samt otillräckligastödmöjligheter.Vad gäller regionalpolitiskt stöd fastställerriksdagen vilka områden som skall ingå istödområde 1 och 2 och har därmed också sagt varde långsiktiga problemen är svårast.För övriga områden, t.ex. ,står länsanslaget till förfogande förglesbygdsstöd och regional projektverksamhet.Det är ansvar att fördela länsanslagetså, att det främjar utsatta områden på bästa möjligasätt. Jag kan notera att i Stockholmpå detta sätt medverkat till etableringar av Folksampå och på Ingmarsö.Jag är givetvis medveten om de problem somskärgårdsbefolkningen, liksom andraglesbygdsboende, brottas med. Vad särskilt gällerskärgårdsfrågorna vill jag påminna om densärskilda utredning som kartläggerförutsättningarna för en levande skärgård.Utredningen skall bedöma behovet av och föreslåförändringar för att underlätta bosättning ochföretagande i skärgårdsområdena.Glesbygdsfrågorna i sin helhet kommer även att gesstor vikt i den kommande regionalpolitiskapropositionen.Slutligen vill jag säga att trots att i dagupplever en förhållandevis hög arbetslöshet harregionen stora förutsättningar att efter enkonjunkturuppgång åter stå stark. Jag vill t.ex.peka på regionens differentierade näringsliv medett stort inslag av forskning och utveckling. Låt ossinte heller glömma bort att ,trots många problem, har haft en mera gynnsamutveckling än många andra skärgårdar ochglesbygder.Anf. 47 ():Herr talman! Först vill jag tackaarbetsmarknadsministern för svaret. BörjeHörnlund har ju gjort sig känd som enarbetsmarknadsminister som vill värna omglesbygden. Däremot är intresset för storstädernaoch deras växande problem ljumt. Men är inteStockholmsregionen av enbart storstadskaraktär,utan här finns också ett utpräglat glesbygdsområde,som mycket väl kan likställas med vissa skogslän it.ex. inlandet.Stockholms skärgård med sina 7 000 öar och skär ären ovärderlig tillgång. På goda grunder kan dethävdas att det nationella intresset av att bevaraStockholms skärgård som levande bygd blir alltstarkare. Såväl ur säkerhets- som ur miljösynpunkthar skärgården stor betydelse.Det finns således goda möjligheter för endifferentierad arbetsmarknad, som kan locka ocksåunga familjer att bosätta sig och verka i skärgården.Av skärgårdens 10 000 invånare bor 5 000 på öarutan fastlandsförbindelse. En positiv utvecklingställer därför krav på ekonomiskt stöd ochsamordnande av statliga insatser för entillfredsställande samhällsservice.Det är självklart, , att man reagerarnär man i massmedierna läser att t.ex. växeln till och att rederiet får 6miljoner kronor av staten för detta. Ett företag iStockholm får alltså skattepengar för att etablerasig i annan ort i landet. håller det inte längremed att flytta från tätbebyggda storstadsområdentill glesbygd, de värst drabbade av arbetslösheten ärkvinnorna i skärgården. De har en störrearbetslöshet än kvinnorna i landets stödområden.Vad tänker arbetsmarknadsministern göra? Trorinte ministern att det finns glesbygd istorstadsområdena eller, vilket är ännu värre ochsom faktiskt svaret antyder, inte känner tillförhållandena?Anf. 48 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Först och främst vill jag säga attStockholm får sin andel av samtliga medel som hörtill mitt ansvarsområde. Det är t.o.m. så att det inteär jag som fördelar de stora beloppen, utan det ärandra organ.Sedan kan jag tala om för att jagi i talade inför ett stort antalbelgiska och svenska investerare. Det kommer attbetyda mycket mer för än för andraregioner. Jag anser att det är så man bör arbeta ochinte visa, som , en förfärligavundsjuka mot alla små orter ute i landet. Vissa avdem har sett halva ungdomskåren flytta till dennastad. Jag tycker att det är mycket illa av ensocialdemokrat att stå i talarstolen och visa dennaattityd mot de riktigt glesa bygderna av vårt land.Beslutet om flyttning är . Jaghar inte haft anledning att studera det. Fullmaktentill har också somriksdagsledamot varit med att ge.Sedan till erfarenheterna från mitt eget län. från , som är en snabbt växande ort,lokaliserat ut delar av länsmyndigheter ochorganisationer till övriga delar av länet, som har detväsentligt sämre. Det finns rika möjligheter attarbeta vidare med det inom denna region.De här små sakerna som jag har nämnt är bra, mendet finns mycket mer att göra. Jag föreslår SylviaLindgren, som har ett förflutet i länslandsting, att också arbeta med dessa frågor.Anf. 49 ():Herr talman! Det handlar inte om avundsjuka. Dethandlar om att skapa förståelse för den glesbygdsom finns i skärgårdsområdena. Jag känner mycketväl till förhållandena när det gäller ochTaxi växel, som flyttades ut. Detgenomfördes inte minst på initiativ avSocialdemokraterna i landstinget.Jag vet också att man haft idétävlingar för attkomma till rätta med problemen och för att seutvecklingsmöjligheter för skärgården. Jag vet attlandstinget och gjort en utredning omStockholms skärgård . Jag vet att detpågår en utredning om kommunikationerna somgörs av en dansk kommunikationskonsult på direktbegäran av skärgårdsbornas egna organisationer.Alla dessa exempel visar på att det finns en vilja tillutveckling och nytänkande bland skärgårdsborna.Allt är givetvis beroende på att fler tillfällen tillarbete skapas. Småföretagandet utgör en viktig del.Men får vi ingen del i det här, blir det naturligtvissvårt.Anf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Dagens regeringspartier försöktegång på gång under förra valperioden att fåarbetsmarknadsutskottet att direkt beställa enskärgårdsutredning. Det visades inget intresse fördetta från dåtida regionalpolitiskt ansvarigtstatsråd. Den här regeringen har tillsatt enskärgårdsutredning, i syfte att uppnå goda resultat.Jag hoppas att förslagen, när de kommer, kan tasemot positivt också av dem som inte tidigare var såpositiva.Jag hoppas verkligen att man inom den stora starkaStockholmsregionen diskuterar den totalautvecklingen inom länet. Där menar jag attskärgården utgör en viktig del. Jag hoppas att intebehöva höra prov på den avundsjuka som gång pågång kommer till uttryck. Det handlar omkommuner som har förlorat 30--av sinfolkmängd och bara har gamlingar kvar.Anf. 51 ():Herr talman! Det handlar inte om avundsjuka, utandet gäller att försöka förklara att det finns problemi skärgården. Av 28 arbetssökanden är 26kvinnor. Av Ornös 24 arbetssökanden är 23kvinnor. På Rumnarö är 19 av 27 arbetslösakvinnor, på Utö 15 av 16. Listan kan göras lång.Därför blir det ett problem om statligtlokaliseringsstöd blir avgörande för om verksamhetetableras i annan glesbygd i stället för glesbygdenStockholms skärgård, där förutsättningarna i fleraavseenden är likartade med förutsättningarna påmånga andra håll i landet. Det är detta, BörjeHörnlund, som vi försöker skapa förståelse för. Jagtycker faktiskt att vi i storstäderna, inte minst i vårregion, saknar den.Anf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har alltid mycket stor förståelseför kommuner och delar av län där serviceunderlagoch annat är hotat, så ock för Stockholms skärgård.På mitt departements initiativ träffas nuregelbundet företrädare för iStockholm, och departementet för attinformera varandra om pågående eventuellalokaliseringsobjekt, i syfte att det inte skall uppståkonkurrensförhållanden. Om en verksamhet är påväg ut i skärgården skall det inte bjudas över, omman söker alternativa möjligheter. Jag kanskeskulle ha berättat om detta initiativ tidigare idebatten. Jag gör det , i alla fall.Anf. 53 ():Herr talman! Alla initiativ mottages medtacksamhet, . Tyvärr blev det baraFolksams etablering på och taxiväxeln påIngmarsö. Därefter tog det stopp. Men det kanockså ha betydelse att vi fick en lågkonjunktur. Detskall jag verkligen erkänna. Än viktigare är det dåatt vi inte glömmer bort skärgårdsbefolkningen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:129 omföretagshälsovårdenAnf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att utan dröjsmålgarantera företagshälsovårdens framtida rollutifrån det förändringsarbete som pågår inomhälso- och sjukvårdens område.Företagshälsovårdens uppgift är att vara en resursför arbetsgivare och arbetstagare i detförebyggande arbetsmiljöarbetet och i denarbetsplatsinriktade rehabiliteringen.Företagshälsovårdens verksamhet grundar sig iförsta hand på avtal mellan arbetsmarknadensparter.Avtal om företagshälsovård finns inomdet statliga området. På det kommunala områdethar parterna i en särskild överenskommelse, träffadi , redovisat ett gemensamt synsätt omkompetens inom arbetsmiljö- ochrehabiliteringsområdet omfattande såväl resurser ilinjeorganisationen som särskilda expertresurser,bl.a. Inom den privatasektorn har träffats ett antal avtal, ochförhandlingar pågår inom ytterligare ett antalavtalsområden.Företagshälsovården är sålunda inte någonsjukvårdsorganisation, och det förändringsarbetesom pågår inom hälso- och sjukvårdens områdepåverkar inte direkt företagshälsovårdensmöjligheter att fullgöra sina uppgifter. Däremotkan företagshälsovårdens behov av kontakter medsjukvården i det enskilda fallet, t.ex. i sambandmed rehabilitering, underlättas när den enskildegenom ''husläkare'' får en fast kontakt i hälsoochsjukvården.Jag vill informera om att jag givitArbetsmiljöfonden i uppdrag att stödjautvecklingen av ett kvalitetssäkringssystem inomföretagshälsovården. Det finns ett intresse hossåväl samhället som arbetsmarknadens parter attföretagshälsovården får en inriktning somkännetecknas av överblick och helhetssyn påarbetsmiljö- och rehabiliteringsfrågorna.Anf. 55 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag har ocksålyssnat på den diskussion som har förts här tidigare.Jag skulle vilja ställa en direkt fråga tillarbetsmarknadsministern. Hur serarbetsmarknadsministern på den utredning somRiksförsäkringsverkets chef lämnade för ett antalmånader sedan? Där fanns klara tankegångar omhur företagshälsovården skulle kunna organiseras.I dag pågår ett förändringsarbete inom hälso- ochsjukvården. Det har också skett en radikalförändring när det gäller företagshälsovården, såtill vida att statens engagemang har väsentligtminskat genom bl.a. statsbidragsförändringen.Statsrådet säger att de beslut vi har fattat när degäller hälso- och sjukvården inte direkt påverkarföretagshälsovården. Det finns ändå en klarindirekt påverkan. Låt mig nämna ett par exempel.Vi har resonemanget om specialistläkartaxan, somutan tvivel kommer att påverkaföretagshälsovården i gränslandet mellan derehabiliterande uppgifterna och de direkta hälso-och sjukvårdsuppgifterna, som automatisktkommer att hamna inom företagshälsovården. Detfinns ingen klar gränsdragning.Det andra problemet gäller husläkarsystemet. Detberor på vilket avtalssystem somsjukvårdshuvudmännen, landstingen, väljer närdet gäller sådant som t.ex. kostnaderna förröntgenundersökningar, laboratorieverksamhetosv., där också företagshälsovården anlitar denoffentliga sjukvårdshuvudmannen.Företagshälsovården kan där komma i en mycketnegativ konkurrenssituation. Därför är detangeläget att man ser över företagshälsovårdensförutsättningar också med anledning av deförändringar som har skett inom hälso- ochsjukvården.Anf. 56 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har mycket noga studeratSchermans utredning. Huvudbudskapet är där upplever lagstiftning som en nödlösning ellerandrahandslösning. Lösning nr 1 är avtal mellanparterna. Jag är uppriktigt sagt litet besviken överatt parterna inte har kunnat snabba på detta mera.Jag skall villigt erkänna att jag inte minst väntar påde stora inom verkstadsindustrin. Som jag ser detär det viktigt att de kommer till skott.I uppdraget till Arbetsmiljöfonden ligger att denexpertis som finns på detta område tillsammansmed representanter för arbetsgivare ocharbetstagare skall arbeta fram ettkvalitetssäkringssystem. Jag hoppas att mandärmed indirekt får en bred förankring, så att mankan arbeta vidare på bred front inomföretagshälsovården.Anf. 57 ():Herr talman! Jag tror nog, liksomarbetsmarknadsministern, att uppläggningen medArbetsmiljöfonden är en viktig del i dettasammanhang. Kvalitetssäkringen är viktig iföretagshälsovården lika väl som inom hälso- ochsjukvården. Jag har ingen annan uppfattning påden punkten. Problemet är att mångaföretagsläkare och anställda i företagshälsovården upplever en stor osäkerhet om hur framtidenkommer att bli.Jag kan också dela arbetsmarknadsministernsuppfattning när det gäller trögheten inom ramenför avtalsslutande parters aktivitet på dettaområde. Här har företagen fått ett ökat ansvar fört.ex. Jag tror också att det finnsanledning för arbetsmarknadsministern att se på deindirekta konsekvenserna av förändringarna ihälso- och sjukvården. Jag pekade på detta medhusläkarsystemet och specialistläkartaxorna. Jagskulle också vilja fråga: Hararbetsmarknadsministern någon möjlighet att göraen bedömning av tidsramen när det gäller delsavtalet, dels Arbetsmiljöfondens uppdrag?Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! När avtal kan slutas, hur parterna tarsig fram, har jag litet svårt att bedöma. Jag försökerdock påverka dem. Jag har naturligtvis funderat.Det är lätt för mig personligen och regeringen attkomma ifrån detta genom att lägga fram ettlagförslag. Men då finns en oroande, tung känsla avatt man åstadkommer den näst bästa lösningen.Men det är klart att jag inte kan avvakta parternasarbete hur länge som helst.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tror att det är förståndigt.Problemet är att vi nu tappar oerhört mycketkompetens i företagshälsovården. Det blir svårt attåterställa om det går för länge innan de som arbetari verksamheten får besked. Om beskedet kommerfrån regeringen, departementet, eller frånarbetsmarknadens parter kanske i och för sig ärlikgiltigt. Det viktiga är att de som arbetar iverksamheten får ett besked när det gällerinriktningen i framtiden.Många företagsläkare söker sig nu över tillhusläkarverksamhet, därför att de är osäkra påföretagshälsovårdens framtida inriktning. Här trorjag att framför allt de små företagen kan riskera attdrabbas.Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jaghoppas att vi så snabbt som möjligt, inom ramen förde vägar som arbetsmarknadsministern väljer, skallkunna få klarhet när det gäller verksamhetensinriktning . Jag vill än en gång bearbetsmarknadsministern lägga på minnet att detfinns ett klart indirekt samband mellanförändringarna i sjukvården ochföretagshälsovårdens möjlighet att arbeta.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:131 om defunktionshindrade och lönebidragenAnf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att förhindrautslagningen av funktionshindrade frånarbetsmarknaden.Bakgrunden är att arbetsmarknadsverketomprövar och i vissa fall sänker befintligalönebidrag för anställda i olikahandikapporganisationer. hänvisartill att Handikappförbundens Samarbetsorgan iÖstergötlands län har varslat sex anställda därföratt lönebidragen skulle minskas.En åtgärd som regeringen har vidtagit är att tillföraförordningen om lönebidrag den bestämmelse somIngvar själv citerar i sin fråga. Bestämmelsenhar sin grund i godkännande av ettförslag kompletteringsproposition ochinnebär att arbetsförmedlingen bör beakta om enminskning av bidraget kan medföra risk för att enanställd med lönebidrag sägs upp och blir arbetslös.Det är således arbetsförmedlingens uppgift att görade avvägningar som är lämpliga i det enskilda fallet.Det är också förmedlingen som känner den lokalaarbetsmarknaden, arbetsplatserna och de berördaarbetstagarna, eftersom dessa har varit sökande påförmedlingen. Enligt min mening ger den nyabestämmelsen förmedlingen möjlighet att göra deavvägningar som behövs.Anf. 61 ():Herr talman! Jag ber att få tacka svaret.Med min fråga menar jag att jag befarar att detbefintliga lönebidraget sänks för de anställda inomolika handikapporganisationer. Det leder för detförsta till att antalet arbetslösa ökar, och dessaarbetslösa kommer ej att få något annat arbete. Fördet andra leder det till atthandikapporganisationernas styrka minskar. Bådadessa förhållanden är självfallet till stor brist isamhället.Börje yttrande är, såvitt jag förstår,optimistiskt. Jag hoppas att jag tytt yttrandet rätt.Det står nämligen: ...''arbetsförmedlingen börbeakta om en minskning av bidraget kan medförarisk för att en anställd med lönebidrag sägs upp ochblir arbetslös.'' Slutorden i yttrandet lyder vidare:''Enligt min mening ger den nya bestämmelsenförmedlingen möjlighet att göra de avvägningarsom behövs. ''Om det är så, kan jag inte tyda det så atthandikapporganisationerna skall säga upp sinpersonal.Anf. 62 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag antar att har blivitunderättad om att iLinköping, , beslutat omatt låta dessa sex anställda forsätta arbeta med 90-procentigt lönebidrag.Regeringen har också studeratArbetsmarknadsverkets senaste kvartalsrapport.Det genomsnittliga lönebidraget till statligamyndigheter är av lönekostnaden. Tillförsäkringskassorna är lönebidraget , ochtill de allmännyttiga organisationerna är detgenomsnittliga bidraget 83,5 %.För en annan grupp arbetsgivare, nämligenkommuner, landsting och affärsverk liggerlönebidragsandelen kring , och för de enskildaföretagen på 56 %.Dessa siffror talar för att det inte skulle skett någonsänkning av de höga nivåerna. Men det går väl bådeupp och ner på sina ställen. harArbetsmarknadsverket bra med medel vad gällerhandikappområdet. Som säkerligenförstår vill jag i den arbetsmarknad som råder inteha ut ytterligare handikappade, som redan har ettjobb, på ordinarie arbetsmarknaden.Anf. 63 ():Herr talman! Det förstår jag mycket väl, BörjeHörnlund. Dessa människor, som i så fall skullemista sitt arbete, skulle gå ut i direkt arbetslöshet,en lång sådan. Det skulle troligen inte få någotannat jobb. Därför måste man hålla dem som harsysselsättning kvar i sin sysselsättning.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:113 om studiestöd tillkvinnor över 40 årAnf. 64 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att underlättaför kvinnor som behöver vidareutbildasig.Frågan om ett nytt studiestödssystem bereds förnärvarande inom . Som ett led idet arbetet har inom Utbildningsdepartementettillsatts en särskild arbetsgrupp den s.k.Studiestödsberedningen med företrädare bl.a. förde fyra regeringspartierna. Beredningen har inomramen för sitt arbete presenterat en rapport dagens studiefinansieringssystem.Rapporten redovisar en problemanalys om vilkenarbetsgruppen blivit enig.I rapporten förs också en diskussion kring vilkalösningar på problemen som kan vara aktuella,utan att beredningen i den delen tagit närmareställning. Det gäller då även bl.a. de frågor omåldersgräns för rätt till studiemedel och antaletterminer under vilka den studerande kan fåstudiemedel, vilka tar upp.Rapporten presenterades på en utfrågning medföreträdare för myndigheter, organisationer ochfria debattörer den 20 september 1993.Arbetet med frågan fortsätter nu inomregeringskansliet. Några beslut i frågan omutformningen av ett nytt studiestödssystem harsåledes inte fattats. När så skett kommer de i vanligordning att föreläggas i en proposition.Jag är därför inte beredd att nu i riksdagendiskutera enskildheter i studiestödet. Dendiskussionen bör anstå till dess att propositionenföreligger klar.Anf. 65 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Tyvärr tycker jag att svaret är mycketknapphändigt och intetsägande. Den endainformation som jag kan utläsa av svaret är att enproposition i fråga om ett nytt studiestöd skallläggas på bord.Min första fråga blir då: När kommer dennaproposition?Hanteringen av den här rapporten har varit mycketbesynnerlig. Inget remissförfarande harförekommit. Det finns mycken kritik kring detta.När jag ställde frågan till utbildningsministernavsåg jag inte att föra en diskussion omenskildheter, utan jag avsåg att föra en principielldiskussion. Det är nämligen av principiellt intressehur utbildningsministern ställer sig till omstudiestödet skall vara tillgängligt för vuxna eller ej.Med vuxna avser jag här människor ,eftersom det är dem som de debatterade förslagenberör.Ganska kom en rapport om att den socialasnedrekryteringen till högskolan alltjämt finnskvar. Skulle de här förslagen verkställas, betyderdet att man också befäster en socialsnedrekrytering. Jag vill veta hurutbildningsministern ställer sig i den frågan.Den finns mycket material som visar att den härfrågan i allra högsta grad berör kvinnor. Iförhållande till män, är det en majoritet av kvinnoröver som har studiestöd. Det är därför sommin fråga är formulerad som den är.Anf. 66 Utbildningsminister ():Herr talman! Svaret på frågan om när enproposition förväntas föreläggas är: Detär min ambition att propositionen skall läggas påriksdagens bord i så god tid att den hinnerslutbehandlas under detta riksdagsår.Vad gäller remissbehandlingen förhåller det sig så --som säkerligen väl känner till --att ett arbete inom ramen för översynen avstudiestödsfrågan, nämligen det som utförs av JanBröms, har varit föremål för en mycket bredremissomgång.Jag känner inte till huruvida det är en rimligprocedur att mitt i ett pågående beredningsarbeteinom , på basis av ett redanremissbehandlat material, utsända frågan på nyremiss.