prot · GG09113 · 1993-05-19 00:00:00 — Det är inte varsamt, och det är inteomtanke om de anställda och människorna iföretagen.Jag tror inte ens att särskilt många företagare -- jagträffar också jag många företagare genom minverksamhet och genom de uppdrag som jag har --vill återvända till den avreglering och den laglöshet,skulle jag kanske kunna kalla det för, påarbetsmarknaden som det skulle innebära om manskulle följa förslag när det gällerlagstiftningen på arbetsmarknaden. Det gällerockså arbetsförmedlingar, uthyrning av arbetskraftoch arbetsrättslig lagstiftning i övrigt.Engelska och danska förmedlingar hänvisar GöranLindblad till. Han säger att man har dragit nytta averfarenheter. Men studera det, är så som jag sade i mitt anförande: färrefast anställda, fler i tillfälliga anställningar ochi s.k. självanställningar utan någon som helsttrygghet på arbetsmarknaden. Det är resultatet avThatchers politik i England.Det finns mycket strikta regler i för hurprivata arbetsförmedlingar får drivas. GöranLindblad är dess värre inte kvar i utskottet, menhan kanske kommer dit senare och vid någotstudiebesök kan ta del av detta. Det är som sagtmycket strikta regler och mycket sträng lagstiftningför arbetsförmedlingarnas verksamhet.Danskarna har knappast vårarbetsmarknadspolitik. Vi behöver vårarbetsförmedlingslag. Vi behöver våra regler påden svenska arbetsmarknaden för att kunna föraden arbetsmarknadspolitik som vi i övrigt har varitganska överens om, även om vi naturligtvis äroeniga i vissa delar och anser särskilt att det skullekunna göras mer för att sätta arbetslösa i arbete.Anf. 144 ():Herr talman! kanske inte riktigtlyssnade på mig. Jag sade nämligen att vikonservativa är för varsamma ändringar där mantar till vara gjorda erfarenheter. Förändringarnaskall alltså vara till gagn för den lilla människan. Jagär alldeles övertygad om att även en del mycketlångtgående och radikala förslag ibland kan varavarsamma och till gagn för den enskilda människan.I det här fallet har vi en förstelnad konstruktion påarbetsmarknaden som varken gynnar arbetstagareeller företagare. Det finns många saker sombehöver radikalt förändras. Där är det alldelesuppenbart så att det nu blir ett litet, dock viktigt,steg på vägen mot en bättre fungerandearbetsmarknad.När det gäller den fria företagsamheten iStorbritannien har jag inte detaljstuderatförhållandena. Jag är dock övertygad om att en heldel av de som talar om avserpersoner som vid det nya avregleringssystemetsjälva har valt att bli egenföretagre som bedriveregen verksamhet och som inte alls på grund avtvång har fått ge sig ut i någonting som de inte ärintresserade av.Sten underskattar människorsinitiativkraft och vilja att själva styra sina liv.Anf. 145 ():Herr talman! säger attModeraterna tänker på de små människorna. Hanfår faktiskt bestämma sig vare sig det är varsamteller radikalt han vill gå fram. Jag tycker att det ärganska radikalt, inte radikalt ur moderat synpunktsett, skulle jag t.o.m. vilja säga, med tanke på deförslag som har på detta område.I övrigt tackar jag för debatten. Jag tror att även detsom har tillfört protokolletkommer att vara till nytta i den fortsattadiskussionen, som vi självfallet skall ha om såvälarbetsförmedlingsmonopol, inhyrning avarbetskraft som den arbetsrättsliga lagstiftningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Ändringar i lagen om radiosändningar avfinländska televisionsprogramFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU34 Ändringar i lagen omradiosändningar av finländska televisionsprogram(prop. 1992/93:235).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Offentlig upphandlingFöredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU24 Offentlig upphandling (prop.1992/93:100 delvis och 1992/93:209).Anf. 146 ():Herr talman! Vi socialdemokrater har i enreservation tagit upp frågan om dekostnadsökningar som det obefintligaupphandlingsförfarandet av vissa kostnadsfriaförbrukningsartiklar inom sjukvården kan leda till.Det har sin grund i att dotterbolagADA tar över som ensamleverantör av kostnadsfriaförbrukningsartiklar i den öppna vården för äldreoch handikappade. Därmed upphör allkonkurrens, och det sambruk mellan stat, landstingoch kommun som initierats av Civildepartementetför att samutnyttja gemensamma resurser fårdärmed inte någon effekt. Sådana samarbetsorgansom bildats i vissa län får arbeta parallellt medApoteksbolaget, och genom att de inte kan nånågra överenskommelser med Apoteksbolaget nårman heller ingen effekt i form av lägre kostnader.I stället har kostnaderna ökat för att tillhandahålladessa produkter.Även utskottsmajoriteten, vars talesman blivitförhindrad att delta, har klart för sig att någonupphandling i enlighet medupphandlingsförordningen inte ägt rum ochförutsätter att regeringen följerkostnadsutvecklingen noga på dessa produkter.Från socialdemokratiskt håll är vi inte riktigt säkrapå att det händer så mycket, om inte gerregeringen till känna att man här måste vidtaåtgärder, så att distributionen av kostnadsfriaförbrukningsartiklar inom vården sker på ett sådantsätt att konkurrensen upprätthålls ochsamdistribution möjliggörs.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen tillfinansutskottets betänkande nr 24.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande1992/93:TU36 Eurofima.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelserna1992/93:201 Redovisning för fördelningen av medelfrån Allmänna arvsfonden under budgetåret1991/921992/93:255 Inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EG15 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 maj1992/93:719 av () tilljordbruksministern om ett stärkt djurskydd:Det finns en tilltagande oro för att uppställda ochbeslutade mål beträffande djurskydd inte skalluppfyllas -- eller luckras upp.T.ex. finns ingen officiell redovisning om hurdjurskyddsfrågor skall drivas i EG-förhandlingarna. Trots riksdagsbeslut och1988 finns fortfarade ingen märkning av kosmetika;om den testats i djurförsök eller inte. Kompetens-och målbeskrivningar för tillämpning avdjurskyddslagen i kommunerna är ofullständiga(2/3 av landets kommuner saknardjurskyddsinspektör).Vidare tillåter än import av päls ochskinn från länder där den ytterst plågsammasaxfångsten/jakten är tillåten. Detta trots ettmassivt motstånd mot denna grymma metod iSverige.Import av utrotningshotade ap-arter för djurförsökförekommer även -- t.o.m. för statligainstitutioners räkning.Vad avser regeringen att göra för att stärkadjurskyddet i nämnda fall?1992/93:720 av () tillnäringsministern om nedläggningen av stålverket iDegerfors:Nedläggningen av stålverket i innebäratt 380 personer mister sina arbeten.Jag vill därför fråga näringsministern:Vad avser regeringen vidta för åtgärder medanledningen av detta?1992/93:721 av () tillkommunikationsministern om utveckling avkollektivtrafiken i , förmiljöskydd och flera andra tunga instanserkonstaterar att nya motorvägar inte är försvarbaraur vare sig ekonomisk eller ekologisk synvinkel.Detta konstaterande gäller bl.a. ochMats Odells nya motorvägsnät mellan ----. Det gäller i synnerhet nyamotorvägar i storstadsregioner där det borde finnaseffektiva kollektiva färdmedel och där skadorna avfler motorvägar är enorma och ofta irreparabla.Kraven ökar nu för att ej bygga de extremt dyra ochmiljöförstörande öster- och västerlederna iStorstockholm. I stället förespråkas att tillgängligamedel satsas på avancerad framtidsinriktadkollektivtrafik. Kraven ligger i linje medregeringens ambition om att skapa ettkretsloppssamhälle.Vad avser regeringen att göra för att gynnautvecklingen och utbyggnaden avkretsloppsanpassad kollektivtrafik iStockholmsregionen i stället för byggandet av demiljö- och resursförstörande öster- ochvästerlederna?1992/93:722 av () tillkulturministern om svenskt medborgarskap föreritreaner m.m.:Om inga särskilda skäl talar emot det, är det möjligtför utländska medborgare att söka -- och få --svenskt medborgarskap när man bott i i sjuår.På senare tid har i flera fall personer mederitreanskt ursprung, som uppfyller dessa krav,nekats svenskt medborgarskap. Motivet synes varaatt de saknar pass eller andra identitetshandlingarsom godtas av de svenska myndigheterna.Det har också inträffat att eritreaner som bor iSverige nekats andra resedokument. De hänvisasfortfarande till att ansöka om etiopiskt pass. För deenskilda personerna innebär detta stora svårigheteratt resa.Efter befrielsen har den provisoriska regeringen iEritrea utfärdat identitetskort för eritreanskamedborgare som bl.a. legat till grund förregistrering inför folkomröstningen. FN har i detsammanhanget inte haft några invändningar.Mot bakgrund av detta vill jag frågainvandrarministern följande:Är invandrarministern beredd att vidta åtgärdersom undanröjer de påtalade hindren för eritreaneratt få svenskt medborgarskap och resehandlingarpå samma villkor som andra utländskamedborgare?1992/93:723 av () tillkulturministern om asylsökande eritreaner:I finns ett antal personer som under krigeti sökte asyl här.Sedan kriget är över och den politiska situationen iEritrea har stabiliserats, har de svenskamyndigheterna avslagit deras asylansökan. Fleraav dem har avvisats från , men tas inte emoti på grund av att där saknas möjligheter atthysa dem. Landet tar emot ett mycket stort antalåtervändande flyktingar som levt i bl.a. Sudanunder kriget och kan inte klara fler.De aktuella personerna lever i , utan egenekonomi, då dagsbidragen inte utgår och de intekan få arbete. Deras situation är ohållbar.Jag vill fråga invandrarministern följande:Är invandrarministern beredd att agera för att hittaen acceptabel lösning för de asylsökandeeritreanerna?1992/93:724 av () till statsrådet om biståndet till Eritrea:I budgetpropositionen sägs att ett framtida biståndtill är under beredning. Regeringen sägersig vilja avvakta folkomröstningen om landetsformella status innan ett mer långsiktigtbiståndssamarbete inleds. har i sittbeslut understrukit vikten av att det svenskabiståndet möjligt skall anta mera långsiktigaformer.Nu har folkomröstningen hållits och resulterat i ettmycket klart ja till självständighet. Det finnssåledes inga frågetecken kvar om framtidastatus. Den eritreanska regeringen förefaller ocksåha ett mycket stort folkligt stöd för sina strävandenatt återuppbygga landet efter kriget.För att klara det arbetet inom rimlig tid, behöverEritrea ett långsiktigt och omfattandeinternationellt stöd.Med anledning av ovanstående vill jag frågabiståndsministern följande:Är biståndsministern beredd att snabbt verka föratt det svenska biståndet till kan anta meralångsiktiga former?1992/93:725 av () tillstatsrådet om resolution omkärnvapens effekter på hälsa och miljö:Just nu pågår WHO:s 46:e ''World HealthAssembly'' i . En av resolutionerna handlarom kärnvapens effekter på hälsa och miljö. I dennaföreslås att i skallyttra sig om huruvida användande av kärnvapen ärett brott mot internationell lag. valde attinte bifalla resolutionen.Mot denna bakgrund vill jag frågasjukvårdsministern:Varför biföll inte resolutionen omeffekterna av kärnvapen?1992/93:726 av () tillkommunikationsministern om företagsskyltningvid vägar:Regering och riksdag försöker stimulera till ökadföretagsamhet i hela vårt land. Många bosatta pålandsbygden har lyckats förverkliga sina idéer ochstartat företag inom olika nischer. Ofta liggerverksamheten inte direkt vid allmän väg, men detär ofta nödvändigt att vid den allmänna vägenkunna via skyltar presentera sin verksamhet för attfå fart på försäljningen. Det har emellertid påmånga håll uppstått svårigheter att kunna ''skylta''sin verksamhet på ett effektivt sätt.Väghållningsmyndigheterna har varit restriktiva isina bedömningar. Dessutom varierar tydligenbedömningen mellan olika väghållare.Är kommunikationsministern beredd att verka föratt bestämmelserna tillämpas mera enhetligt ochgeneröst för att underlätta för småföretagsamhetenpå landsbygden?den 19 maj1992/93:727 av () till statsrådet dör ca 90 000 personer i . Av dessakan möjligen 250 komma i fråga för organdonation.Bristen på organ för transplantation gör varjeenskild donation mycket viktig. Det föreligger nuen oändligt lång och svår väntan hos dem som kankomma i fråga om att få ett nytt organ. Oftasthandlar det om njurar. Mentransplantationskirurgin utvecklas och behov avandra organ växer. De flesta transplantationerlyckas väldigt bra, och självklart ser den sjuke framemot en lyckad organdonation. Tyvärr har antaletdonatorer minskat medanefterfrågan ökat.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att ökaantalet organdonatorer och annan omsorg för attdärmed ge vidgade livsmöjligheter för en gruppmänniskor med svåra sjukdomstillstånd?1992/93:728 av () till statsrådet om vapenexporttillstånd till Turkiet:Turkiet är ett av de länder som inte får köpa svenskkrigsmateriel. uppgifter,enligt vilka sådan materiel till ett värde av 1,9miljoner kronor hade exporterats till under1992.Krigsmaterielinspektionen (KMI) dementeradeuppgifterna, och lät meddela attinga tillstånd för export till hade hävdaremellertid att KMI och regeringen givitexporttillstånd för reservdelar (optronik ochelektronik) till till ett värde av 1,9 miljonerkronor, och att ärendet hade varit föremål förfullständig beredning.Med anledning av detta frågar jagutrikeshandelsministern:-- Beviljades exporttillstånd för ovan nämndaleverans efter fullständig beredning?1992/93:729 av () till statsrådet om den s.k. krutaffären:Den s.k. krutaffären synes vara något av ettmoment 22. På min fråga svaradeutrikeshandelsministern attfrågan om en rättshjälpsframställning till de tyskamyndigheterna var föremål för rättslig prövning iSverige, varför det inte ankom på regeringen attagera i ärendet.Nu har avvisat riksåklagarensbegäran att få rättshjälp för att få tillgång till dedokument, som finns i den forna östtyskasäkerhetstjänsten rörande Boforsmisstänkta smuggling av krut och sprängämnen tillIran via DDR. Enligt riksåklagaren är den endautvägen att regeringen gör en diplomatiskframställan om hjälp från Tyskland.Jag vill därför upprepa min fråga tillutrikeshandelsministern:-- Hur avser regeringen att agera för att Sverigeskall få tillgång till alla DDR-handlingar som kankasta ljus över krutaffärerna?1992/93:730 av () tilljustitieministern om spridning avbarnpornografiska alster:I massmedia har kommit flera rapporter om attmänniskor står i kö vid för atterhålla exemplar av filmer med barnpornografisktinnehåll.Man vill inte tro sina öron när radion harmeddelat att tingsrätten tagit polisen till hjälp föratt så snabbt som möjligt kunna expediera demassor av beställningar som gjorts.Att barn i skall kunna utsättas för någotdylikt är mer än varje vettig människa kanföreställa sig.Jag vill därför fråga justitieministern:Vad ämnar justitieministern göra för att förhindraatt barnpornografiska alster kan spridas på dettasätt?16 § Kammaren åtskildes kl. 17.20.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 26 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 74(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 103(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.