prot · GG0983 · 1993-03-25 00:00:00 — Det är, som , mot all tillgänglig forskning på området.Jag tycker inte att det är så konstigt atthalvtidsfrigivningen har upprört. Det har upprörtäven mig och , av den anledningenatt halvtidsfrigivningen skall innebära attfrivårdsmyndigheterna får tillräckliga resurser förövervakning och återanpassning. Att satsa påfrivården, , är bättre användapengar. Jag förutsätter också att vad en fånge i fängelse kostar per dag.Anf. 111 ()replik:Herr talman! Jag tror givetvis inte att man iallmänhet blir en bättre människa av att sitta ifängelse. Men medborgarna kommer att befinnasig i en bättre situation om vanebrottslingarna hållsinlåsta. Den saken är fullständigt klar.Anf. 112 () replik:Herr talman! Menar attvanebrottslingar skall interneras för gott? Någongång måste man ju släppa ut dem, om vi skallfortsätta att ha ett civiliserat samhälle. Då händersamma saker igen.Jag besökte olika fängelser jag sattmed i justitieutskottet. De som framför alltförordar att man skall sitta strafftiden ut är justvanebrottslingar. De vill ha full strafftid för attsedan kunna gå ut, fria från övervakning och krav.Deras resonemang är: Okej, jag åkte fast den härgången, men bättre lycka nästa gång.Det är halvtidsfrigivningen, om det finnstillräckliga resurser för att återanpassa brottslingeni samhället, som vi måste satsa på. Det är en bättresamhällsinvestering än att låsa in människor längreän nödvändigt.Anf. 113 ()replik:Herr talman! Nej, , jag menarsjälvfallet inte att vanebrottslingar skall låsas in föralltid. Men vi måste få en ordning däråterfallet i sig har en straffskärpande betydelse --om jag nu skall säga någonting om den saken. Detär en annan debatt som vi får återkomma till.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 114 (nyd):Herr talman! Den förnyade behandlingen av fråganom villkorlig frigivning har fått en inriktning åt rätthåll. Utifrån Ny demokratis synvinkel ärbetänkandet ett delmål. Vi har fortfarande dengrundinställningen att villkorlig frigivning överhuvud taget inte skall förekomma.Vid den förra behandlingen av frågan framförde viönskemålet att man skulle gå tillbaka till denordning som gällde före , då ingenvillkorlig frigivning tilläts förrän man avtjänat enminsta tid . När vi inte fick gehör förnågonting såg vi ingen annan åtgärd än att fällapropositionen. Förslaget att införa tvåtredjedelsfrigivning generellt ansåg vi vara direkt stötande ifråga om kategorin korttidsdömda, bl.a.rattfyllerister. Dessa skulle få ett förkortat straffgentemot den tvåmånadersregel om minsta tidensom gäller.Därmed blev det förhandling mellan regering ochNy demokrati, vilket fick till följd att man behållernuvarande tvåmånadersregel om minsta tid innanvillkorlig frigivning kan medges. Dessutom erhöllNy demokrati en plats i ,som skall se över påföljderna, bl.a. av villkorligfrigivning. Därmed gavs vi möjlighet att vara medoch utforma påföljderna.På Ny demokratis vägnar förklarar jag att vi ärnöjda med uppgörelsen. Betänkandetåterremitterades till utskottet och ligger nu påriksdagens bord. Den utformning som betänkandetnu har är ett steg i rätt riktning. Det arbete sompågår inom bör inteföregripas närmare under denna debatt. Det börfinnas möjlighet till någon form av strafflindring.Om det blir tvåtredjedels villkorlig frigivning, börden vara fakultativ.I den här debatten framstår det som attSocialdemokraterna och ärinkonsekventa och talar med dubbla tungor. I denföregående debatten menade de attbarnpornografibrottslingar minsann skulle låsasin -- detta bara som en liten reflektion som åhörare.Därmed tillstyrker Ny demokrati justitieutskottetshemställan i betänkande 19.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutfattades efter 10 §. )10 § Anslag till m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU20 Anslag till Justitiedepartementetm.m. 1992/93:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /93:JuU16, JuU17, JuU18,JuU19 och betänkande JuU16Mom. 3 (grovt ofredande)Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 21för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 6, 7 och 8 (minimistraffet förbarnpornografibrott, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 35för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (kriminalisering av innehav avbarnpornografi)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 13 (vissa pornografiska våldsskildringar)Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 30för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU17Mom. 2 (särregleringen vid eget bruk av narkotika)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot112 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU18Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU19Mom. 2 (avslag på propositionen såvitt avservillkorlig frigivning)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot113 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (obligatorisk villkorlig frigivning på siktm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot113 för reservation 2 av m.fl.Lena Klevenås (s) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 11 (översyn av straffskalorna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU20Utskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid nästa arbetsplenumonsdagen den 31 mars.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Medlemsantalet i ekonomiska föreningaroch bostadsrättsföreningarFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU27 Medlemsantalet i ekonomiskaföreningar och bostadsrättsföreningar (prop.1992/93:144).Anf. 115 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservationen och därmed också avslag på denhemställan som framförs i utskottets betänkande.Det här ärendet handlar främst om att man skallkunna vidga möjligheten att bedriva verksamhet ikooperativa former. De nuvarande reglerna om attdet skall finnas minst fem medlemmar i enekonomisk förening utgör ett hinder för olikaverksamheter där just den kooperativaverksamhetsidén är lämplig och i vissa fall kansket.o.m. den bästa.Det har -- sedan lagen fick sinnuvarande utformning -- blivit aktuellt medkooperativa verksamhetsformer inom nya områdendär det kan vara svårt att bereda sysselsättning åtfem arbetande medlemmar. Det kan t.ex. gällamindre vårdinrättningar på små orter, barndaghemoch fritidshem.Det har också aktualiserats att man i kooperativform i samverkan anordnar jordbruks- ochträdgårdsodling, hantverkscentra m.m. Inte minst iglesbygd skulle detta vara en verksam faktor närdet gäller att ordna sysselsättning och möjliggöraett kvarstannande på orten. På samma sätt skullebostadsfrågorna på sådana platser kunnaunderlättas om bostadsrättsföreningen intetvingades omfatta fem medlemmar.Det kan i det sammanhanget också betonas att detnär den gamla bostadsrättslagen -- varsbestämmelser går igen i den nu sedan två årgällande lagen -- antogs inte fanns någon annanmotivering till att antalet lägenheter sattes till minstfem än att verksamheten var att betrakta somkooperativ. Från detta gjordes inga undantag iregelverket. Som jag ser det utgör alltså reglernaom ekonomiska föreningar ett hinder förkooperationens utveckling, och det särskilt iområden där den skulle kunna göra bäst nytta.Det är som vi ser det inte antalet i sig som ger enekonomisk förening dess kooperativa prägel utandet faktum att det lagstadgat förutsätts attmedlemmarna aktivt skall medverka i föreningensverksamhet.Enligt föreningslagen skall en ekonomisk föreningha minst fem medlemmar, så länge dessa är fysiskapersoner, men om medlemmarna utgörs avjuridiska personer är tre till fyllest. Vi kan hellerinte se att det finns skäl till att man gör skillnad ibehandlingen av medlemmar från deutgångspunkterna.Herr talman! som i detta ärendehar avgivit yttrande till lagutskottet har tillstyrkt deföreslagna lagändringarna och ansett och insett attregeringsförslaget kan innebära betydandeförbättringar. Det är min övertygelse att enmajoritet i kammaren delar denna insikt och genomett bifall till reservationen skapar möjligheter till envidareutveckling och förbättring av de kooperativaidéerna.Anf. 116 ():Herr talman! När det gäller den här delen ser detlitet annorlunda ut i utskottet. Reservanternakommer från m, fp, c och kds. Det har välkammarens ledamöter tagit del av. När jag tittarrunt tycker jag att det verkar som om alla som ärhär är från lagutskottet.Vi i utskottets majoritet har skrivit att vi anser attdet här är en mycket viktig sak. Vi menar att ensänkning av kravet på minsta antalet medlemmar ien ekonomisk förening resp. bostadsrättsföreningfrån fem till tre skulle innebära att det kooperativainslaget går förlorat.Vi hörde hänvisa till majoriteten ibostadsutskottet. Där var majoriteten en annan.Det finns en avvikande mening. Våra kollegertycker precis som vi att den här delen skulle gåförlorad om man går ner till tre. Vi håller fast viddet, och det är egentligen det som vi är oense om.Vi tycker inte att den här propositionen är bra. Visäger nej till den. Vi vill att det skall vara som förr,för att det skall fungera.Man måste ju ha en fungerande styrelse om manskall ha en livskraftig förening, och det anser vi attvi har som det är i dag.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande LU27, och jag yrkar därmed ocksåavslag på reservationen till det här betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Anslag till m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU29 Anslag till m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Anslag till kronofogdemyndigheterna,m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU30 Anslag tillkronofogdemyndigheterna, m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 117 ():Herr talman! Jag skall göra det mycket enkelt förmig genom att så kortfattat som möjligt säga att jagyrkar bifall till utskottets hemställan, utom i mom.2. Där yrkar jag bifall till reservationen frånModeraterna, och kds.Följaktligen yrkar jag därmed avslag på utskottetshemställan i samma moment.Anf. 118 ():Herr talman! I detta betänkande behandlarutskottet bl.a. anslaget tillkronofogdemyndigheterna. Anslagsfrågan hartidigare debatterats i . Att ta tid ianspråk för att föra någon ytterligare debatt ser jaginte behov av. Jag ber att få hänvisa till protokoll1991/92:84, för den som är intresserad av att ta delav denna fråga, när det gäller anslag.Eftersom jag talar för utskottet borde jag kanskesäga att man i en del motioner vill ha ytterligaremedel till kronofogdemyndigheterna. Vi vet ju attKronofogdemyndigheten delvis äravgiftsfinansierad. Det ligger numera litet pengar ien kassa som kan ta avnär man behöver. Om man t.ex. vill göra en delövertidsarbete har man möjlighet att gå tillRiksskatteverket och ta del av dessa medel.I fyra motioner tas den regionala indelningen avkronofogdemyndigheterna upp. Den utredningsom är gjord inom kronofogdemyndigheterna ochsom är redovisad för gavinte upphov till någon regionindelning, beroendepå att man håller på med en utredning omlänsindelningen.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag påreservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Anslag till , m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU31 Anslag till Bokföringsnämnden,m.m. 1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Konsumentpolitiska frågor m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU32 Konsumentpolitiska frågor m.m.(prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 119 ():Herr talman! Eftersom inget väsentligt nytt harframkommit i betänkandet sedankonsumentpolitiken senast behandlades, vill jagbegränsa mig till att endast yrka bifall till de tvåreservationer som är fogade till betänkandet.Herr talman! Jag skulle sedan vilja säga några ordom artikelprismärkningen och det särskildayttrande som de borgerliga ledamöterna har fogattill betänkandet. Vi vidhåller vårt tidigareställningstagande att en lagreglering avprismärkningen inte är nödvändig. Prismärkningenkan med förtroende överlämnas till företagen, somsjälva kan utforma prismärkningen i enlighet medkundernas efterfrågan och behov.Vi vill dock avvakta en utvärdering av denuvarande bestämmelserna innan vi på nytt tarställning i frågan.Anf. 120 ():Herr talman! I lagutskottets betänkande 1992/93:32behandlas regeringens förslag till anslag ochövergripande målsättning beträffande såvälMarknadsdomstolens anslag till Konsumentverketsom stöd tillkonsumentorganisationer samt bidrag tillmiljömärkning av produkter. Vidare behandlas 15motioner i betänkandet.Arbetet med den frivilliga miljömärkningen tas uppi två motioner. Enligt utskottets mening är detanmärkningsvärt att regeringen ibudgetpropositionen inte gjort någon närmareutvärdering av det arbete som bedrivits medmiljömärkningen. Som utskottet konstateradevåren 1992 har det förelegat betydande svårigheteratt få i gång systemet med den frivilligamiljömärkningen, och det är nu uppenbart att deurprungligen fastställda ekonomiska ramarna förverksamheten inte håller.Mot denna bakgrund framstår det enligt utskottetsmening som ytterst angeläget att den i motion Jo630förordade utvärderingen kommer till stånd ochdärefter redovisas till . Att inleda ettsamarbete med EG:s miljömärkningssystem innanen ordentlig utvärdering av det svenska systemetgenomförts anser utskottet därför vara någotäventyrligt.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion Jo630 yrkande 19 i denna del ochJo707 yrkande 6 ge regeringen till känna.I två motioner begärs initiativ från sidasom går ut på att regler om obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning skall införas i Sverige.I likhet med motionärerna ser utskottet det somytterst positivt om produkter i större omfattning änför närvarande kan märkas med avseende påinnehållet av miljöfarliga ämnen. Enligt utskottetsmening är tiden nu mogen för att övervägaföreskrifter därom. Vad som anförts lederutskottet till den uppfattningen att frågan kräverytterligare överväganden. Det bör ankomma påregeringen att föranstalta om en utredning som fåri uppdrag att närmare belysa frågan om obligatoriskmiljömärkning och att lämna erforderliga förslag.Herr talman! Svensk konsumentpolitisk inriktninginnebär en tydligare inriktning påhushållsekonomiska frågor. Särskilt svaga grupperskall stödjas.Med denna utgångspunkt, inte minst med tanke påatt man nu ser över hela konsumentverksamheten,vill jag säga att det fordras att flera engagerar sig ikonsumentfrågorna och att folkrörelsernas rollskall betonas. Den lokala verksamheten skall ökasoch utvecklas.Vi anser också att målet för konsumentpolitikenskall vara att stödja hushållen. Hushållen börstödjas så att de effektivt kan utnyttja sina resurser.Konsumenternas ställning på marknaden skallockså stärkas.För att vi skall nå målet krävs en samverkan mellanmånga parter.Vi har i ett relativt bra skydd förkonsumenterna. I den svenska modellen löser vimånga konsumentproblem genom förebyggandeverksamhet, som vi i stort är ense om politiskt.Denna verksamhet tar bl.a. formen avförhandlingar med näringslivet, både centralt ochlokalt. Givetvis kan vi inte klara allt genomförebyggande åtgärder. Vi behöver därför också enväl utbyggd lagstiftning.Målet för den socialdemokratiskakonsumentpolitiken är att stödja hushållen i derassträvan att effektivt utnyttja sina resurser samt attstärka konsumenternas ställning på marknaden.Konsumentpolitiken skall sålunda inriktas påfrågor som särskilt rör hushållens baskonsumtion.Herr talman! När det gäller deninternationalisering som sker, vill jag avslutningsvissäga att internationellt, så väl enligt EES-avtaletsom i FN:s beslut, hävdas konsumenternasrättigheter.Konsumenternas rättigheter har fastställts i FN:sbeslut. Det gäller rätten till säkerhet.Konsumenterna skall t.ex. skyddas mottillverkningsprocesser, varor och tjänster sominnebär risker för hälsa och liv.Det gäller rätten till information. Konsumenternahar rätt att få de fakta som behövs för att de skallkunna göra medvetna val vid inköp av varor ochtjänster.Det gäller rätten till skälig konsumtion.Konsumenten har rätt att ha tillgång till ett varieratutbud av varor och tjänster till rimliga priser. Imonopolsituationer skall konsumenten ha engaranti för tillfredsställande kvalitet och service.Det gäller rätten till inflytande. Konsumenten harrätt att representeras så att konsumentintresset tastill vara i utformning och genomförande avpolitiska beslut.Det gäller rätten till konsumentskydd.Konsumenten har rätt att få den information ochutbildning som behövs för att bli en kunnig ochmedveten konsument.Det gäller rätten till en oförstörd miljö.Konsumenten har rätt att leva i en fysik miljö somger livskvalitet, och det skall finnas möjligheter attskydda och förbättra miljön för kommandegenerationer.Herr talman! Några av dessa punkter har denkonsumentpolitiska kommittén som grund för sittarbete. Kommittén kommer förhoppningsvis attutarbeta förslag till en utvecklande och förkonsumenten förstärkt konsumentpolitik.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tilllagutskottets hemställan i betänkande nr 32 samtavslag på samtliga reservationer.Anf. 121 ():Herr talman! sade mycket riktigtatt en utredning arbetar med dessa frågor. Det finnsingen anledning att föregripa den utredningen. Denskall se över många frågor. Jag förutsätter att BengtKronblad som tillhör utredningen har möjlighet attframföra sina åsikter där. Utredningsresultatetkommer i vanlig ordning tillbaka till , ochvi kan då ta ställning till de förslag som framförs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Livsmedelskontroll m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU33 Livsmedelskontroll m.m. (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 122 ():Herr talman! betänkande nr 33 omlivsmedelskontroll hör på flera sätt ihop med detbetänkande nr 32 om konsumentpolitik som nyssdebattterats här. Vad det nu aktuella betänkandetom livsmedelskontroll beträffar är dock utskottetenigt i sin uppfattning, och jag har inget annatförslag än utskottets. Trots detta vill jag ändåkomma med några synpunkter. Mina kommentarergäller ett par av de motioner som behandlats ibetänkande nr 33.Den ena motionen är min egen, där jag föreslår enöversyn av uppgifter och endirekt överflyttning av vissa uppgifter tillKonsumentverket. Jag anser nämligen att det ärmärkligt att ett så viktigt konsumentområde somlivsmedel inte helt och hållet ingår iKonsumnetverkets ansvarsområde. Jag menarnaturligtvis inte livsmedelskontrollen. Jag anserfaktiskt att expertisen på konsumentfrågor finns påKonsumentverket, och där börkonsumentintressena på livsmedelsområdet hörahemma. förekommer en hel del onödigtdubbelarbete vid de berörda myndigheterna.I min motion har jag också angett att det finns skälatt pröva om ytterligare arbetsuppgifter frånLivsmedelsverket borde kunna föras över tillSocialstyrelsen och/eller Folkhälsoinstitutet.Utskottet har också påpekat att det kan finnas skälatt med jämna mellanrum pröva om organisationerför olika slags statliga verksamheter är de meständamålsenliga när det gäller kostnader och önskatresultat.I budgetpropostionen anges att de riktlinjer somlades fast för börgälla för /94 och /95. Somskäl anger jordbruksministern att det på så sätt blirmöjligt för regeringen att med utgångspunkt i ettunderlag omfattande Livsmedelsverketsårsredovisning utarbeta nyadirektiv för verket årsbudgetproposition.Det är med hänvisning till detta som utskottet valtatt förutsätta att regeringen redan i samband medde nämnda direktiven kommer att ta upp de frågorsom jag har tagit upp i min motion.Herr talman! Det är sällan en motion får enskrivning som är så positiv och är så nära att blitillstyrkt som min motion, så jag har alla skäl attkänna mig nöjd.Den andra motionen som jag vill kommentera är nrL705 av och . I denmotionen tas bl.a. upp kravet på att livsmedel skallvara märkta så att vi konsumenter vet vilketursprungsland maten kommer från. Vi har en lagfrån 1989, som faktiskt har flera svagheter. Lageninnebär att förpackade livsmedel skall vara märktamed ursprungsland. Motionärerna vill att ocksåoförpackade livsmedel skall märkas medursprungsland.Det är, herr talman, inte särskilt intressant att fåveta var köttfärsen har malts. Det är däremotviktigt och intressant att få veta från vilket landköttbiten kommit innan den maldes till köttfärs.Det är faktiskt väldigt viktigt för mig somkonsument att veta om köttet kommer från djur iSverige, där djurhållningen är bra. Jag vill inte blilurad att köpa köttfärs som innehåller kött frånländer där djuren hormonbehandlas eller köpaandra livsmedel som är bestrålade.Vi konsumenter måste få en chans att få vetavarifrån en produkt kommer. Vill jag köpa svenskalivsmedelsprodukter, och därmed stödja svensktjordbruk och svensk livsmedelsindustri ochdessutom bidra till det naturligt öppna landskapet,måste jag få en ärlig chans att veta vad jag köper.I utskottsbetänkandet anges attJordbruksdepartementet har kallat tillöverläggningar om ursprungsmärkning avlivsmedel främst på kött- och charkområdet. Detskedde , och frånJordbruksdepartementet finns ettpressmeddelande om resultatet av dessaöverläggningar. I meddelandet kan man läsa attöverläggningarna förts i positiv anda och att manlandat i en överenskommelse om frivillig märkningav kött- och charkvaror.Herr talman! Det får naturligtvis inte anses varaslutdiskuterat i denna fråga i och med enöverenskommelse om frivillighet, även om vi imärkningsfrågor är bundna av internationellahandelsavtal.Konsumenternas rättmätiga krav på fullödiginformation om de varor de köper måste lösas påett mer handgripligt sätt. Den frivilliga märkningenblir naturligtvis ett utmärkt konkurrensmedel, sominte är att förakta. Jag hoppas attlivsmedelshandeln tar fasta på det. Jag hoppas attregeringen noga följer frivilliglinjen, för att se hurden utfaller, och att regeringen i sina förhandlingarmed EG kraftfullt för den svenska linjen i det härsammanhanget.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:235 Ändringar i lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländskatelevisionsprogramMotionermed anledning av prop. 1992/93:226 En nyskogspolitik1992/93:Jo64 av (-)1992/93:Jo65 av och (nyd)1992/93:Jo66 av och ()1992/93:Jo67 av m.fl.(s)1992/93:Jo68 av ()1992/93:Jo69 av ()1992/93:Jo70 av m.fl.(s)1992/93:Jo71 av m.fl.(v)1992/93:Jo72 av m.fl.(s)1992/93:Jo73 av ()1992/93:Jo74 av ()1992/93:Jo75 av ()1992/93:Jo76 av m.fl.(s)1992/93:Jo77 av ()1992/93:Jo78 av och ()1992/93:Jo79 av ()1992/93:Jo80 av och ()1992/93:Jo81 av m.fl.(s)1992/93:Jo82 av och (c, kds)18 § Kammaren åtskildes kl. 19.24.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 31 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 79(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.