prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Det ärdock sant att det på ledarplats i nr10 hävdades att ingen läkare har ovillkorligskyldighet att utföra viss behandling.Så till frågan om studenten som har gått ut enutbildning och utnyttjat samvetsklausulen. Dåkommer det av dennes utbildningsbevis att framgåvilka moment som inte gått igenom samt vilka haneller hon gjort i stället. Det är en viktig informationtill en eventuell arbetsgivare för att denna skallkunna placera rätt person på rätt plats ochförebygga att ett samvetsproblem uppträder så attsäga akut inom vården.Frågan är: Finns det behov av en samvetsklausul isjälva vården och inte bara i utbildningen? Fråganär fortfarande enbart av akademiskt intresse. Detär inte detta utredningen skall handla om.Nils Crona, chef för kvinnokliniken på Sahlgrenskasjukhuset i , säger i en artikel i : Jag har förståelse förden som har samvetsbetänkligheter, och jag tror atten klausul är nödvändig ju mer mångkulturelltsamhället blir. Självfallet kan en barnmorska haarbetsuppgifter som inte förutsätter medverkan vidabort.Anf. 134 () replik:Herr talman! Det är en avsevärd skillnad, TuveSkånberg, att redan ta bort moment i utbildningen.I själva yrkesutövandet är den personligavärderingen inom själva legitimationens ramavgörande.Vi socialdemokrater kan mycket väl förstå attmänniskor har olika betänkligheter. Vi vill intetvinga någon till att utföra något man inte vill göra.Men varför då välja de yrken där man harbetänkligheter?Vi vet av erfarenhet från andra länder där man hardenna samvetsklausul hur det fördelar upp arbetet.Det gäller kanske särskilt inom vården, därpreventivmedelsrådgivning och abort mycket välhör samman med de andra delarna inom justkvinnovården.Man skall inte tro att vi kan ha råd attha en uppdelad vård där vi har kompetent personalför alla lägen på ett ställe och inte kompetentpersonal på andra ställen. Hur skulle det vara vidakutmottagningar och andra ställen? Skulle man haen dubbelbemanning?Anf. 135 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! gör gällande att ensamvetsklausul skulle utnyttjas av så många att detskulle bli svårt att få en abort utförd. Det finns ingaskäl att tro att det skulle bli fallet i Sverige.Möjligheten har funnits för t.ex.gynekologstuderande att överklaga under tiden1977--1991. Men mig veterligen har den aldrigutnyttjats.I t.ex. och är det en stor del avvårdpersonalen, som för övrigt till största delen ärkvinnor, som vägrar att utföra aborter avsamvetsskäl. Det är riktigt.Annika , själv underläkare på Östrasjukhuset i kommenterar just dennafråga om en samvetsklausul i vården i tidningenDagen . Hon säger: Om ett fåtalutnyttjar samvetsklausulen borde det inte innebäranågot problem för arbetsgivaren. Men om mångautnyttjar den bör man i stället ifrågasätta den delenav verksamheten.Gör detta? Är hon beredd att låtaunga människor själva få känna om ett visstutbildningsmoment är det riktiga, eller vill hon gedem yrkesförbud? Yrkesförbud är faktiskt möjligtatt få som en konsekvens av den reaktion hon geruttryck för.KLM, Kristna läkare och medicinare i sadei ett uttalande vid sitt årsmöte : Dettaifrågasättande av vårdpersonalens rätt tillsjälvbestämmande och deras eventuella önskan attslippa medverka vid t.ex. aborter, och i framtideneventuell dödshjälp, till följd av en önskan att visarespekt för människolivet frånbefruktningsögonblicket är illavarslande.Nu gäller samvetsklausulen också t.ex. plågsammadjurförsök. Det har över huvudtaget inte kommenterat. I ett känt fall ställdesläkarstuderandena inför ett djurförsök som deuppfattade som onödigt och plågsamt för djuret ochdärför oetiskt. Läraren insisterade på att momentetvar obligatoriskt och nödvändigt för utbildningen.Studenterna gjorde då en kontroll som visade attdetta djurförsök inte bedömdes som nödvändigteller ens fanns med i kursen på någon annanläkarutbildning i landet. Vilka slutsatser drarBirthe Sörestedt av det?Anf. 136 () replik:Herr talman! Skånberg hänvisar tillyrkeskunniga människor i som tycker skall införa en samvetsklausul. Det finnsmånga inom gynekolog- och barnmorskeyrket somtycker tvärtom. Det innebär en uppdelning avvården och ett ifrågasättande av vissa delar inomsjukvården. Den slutsatsen kan man dra om mantittar runt om i vår värld.Även när det gäller andra områden än kanskevårdutbildningarna kan man tänka sig att det kan fåstora konsekvenser om man har samvetsklausulersom gör att man kan låta bli att delta i någon formav utbildning.Man kan tänka sig att t.ex. en polis i polisutbildninginte skulle vilja bära skjutvapen. Det skullenaturligtvis få konsekvenser för den typen avutbildning och legitimation.Jag tycker att vi borde få möjlighet att ingåendediskutera samvetsklausulen -- och inte bara som enändring i en förordning -- här i . Jagundrar vad regeringen kommer att göra för att viskall få möjlighet till det.Anf. 137 ():Fru talman! Liksom tidigare socialdemokratiskatalare är jag mycket kritisk till den skolpolitik somden borgerliga regeringen driver.Det man så stolt kallade för bästa skolavisade sig vara ett tomt och ihåligt slagord. har här i debatten tidigare belyst dettamed konkreta exempel.Jag är mycket oroad och bekymrad, och min oroförstärktes när jag läste de förslag till läroplanersom skolministern har lagt fram. Min oro delas avelever och föräldrar, av lärare och andrapersonalgrupper inom skolan.Skolans värdegrund skall bygga påallmänmänskliga värden, t.ex. respekt förmänniskolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, solidaritet mellan människor ochjämställdhet mellan kvinnor och män.I regeringens förslag till nya läroplaner användsbegreppen ''etik'' och ''västerländskhumanism'' i det här sammanhanget. Det är mycketmärkligt. har det funnits en bredenighet i om att den allmänna skolan skallvara icke-konfessionell. Ingen religion ellerideologi skall ges särställning. I den kommunalagrundskolan skall man kunna gå vare sig man äricke-troende, jude eller , utan att känna sigkränkt eller utstött. När man behandlar den härpropositionen i utbildningsutskottet måste manuttala att verksamheten i skolan skall ha en icke-konfessionell prägel.Fru talman! Arbetet för internationell och kulturellförståelse måste få stort utrymme i skolan. Detinternationella beroendet ökar för alla nationer.Nationernas livsvillkor blir alltmer sammanflätade.Beroendet ökar på alla plan: politiskt, tekniskt ochekonomiskt.Nationella gränser får mindre betydelse. Genommoderna kommunikationer kan människor röra sigöver gränser på ett helt annat sätt än tidigare.Befolkningsströmmar ökar inom och mellanländerna. Detta är en del av vår verklighet -- skolanfår därför inte utelämna de globala frågorna.Som socialdemokrat beklagar jag att världenutanför och de för mänsklighetens framtidså stora och avgörande överlevnadsfrågorna starkttonats ned i regeringens förslag till ny läroplan.I förslaget beskrivs det internationella perspektivetutan att man ens nämner tredje världen. Ordet''internationell'' betyder enligt ordlistan detsammasom ''världsomfattande''. Läroplansförslageninnebär en inskränkning som gör ordet liktydigtmed en begränsad del av världen, nämligenEuropa.Finns då ingenting utanför ? har enlång tradition av solidaritet med och bistånd tilltredje världen. Detta bör komma till uttryck iläroplanerna. Det har också flera tungaremissinstanser påpekat, bl.a. Hem och skola.I den nuvarande läroplanen talas det omrelationerna mellan syd och nord och om vårtberoende av tredje världen. Undervisningen om deglobala frågorna måste självfallet finnas med ochfår inte minskas på bekostnad av det europeiskaperspektivet. Det handlar om både--och.Det har väckts flera motioner i den här frågan. Jagtar för givet att och -- hoppas jag -- ävenkds tillsammans med Socialdemokraterna kommeratt medverka till att rätta till det här.Fru talman! Jag vill också kort belysajämställdhetsaspekten i skolans verksamhet. Jagfinner det förslag som regeringen har lagt frammycket motsägelsefullt. Man talar om attjämställdhetsarbetet skall lyftas fram i såvälläroplaner som kursplaner. Det låter bra. Men hurkan man då komma till slutsatsen att inte längregarantera en minsta undervisningstid i t.ex. ämnethemkunskap?Enligt regeringens förslag finns ingen tid avsatt förarbetslivsorientering. Detta är märkligt ur fleraperspektiv. Ett jämställt samhälle grundläggs tidigt,bl.a. i de val eleverna gör i skolan. Den praktiskaarbetsorienteringen är ett mycket viktigtinstrument för elevernas kommande val avyrkesutbildningar.Fortfarande har vi i en könssegregeradarbetsmarknad. Skolans ansvar att bryta dettamönster är stort. Eleverna måste ges möjligheteratt pröva olika yrkesområden.Jag menar att yrkesvalsinformation och praktiskarbetslivsorientering i stället måste utökas. Enfärsk undersökning från visar atttidpunkten för yrkesvalsinformationen måste ned iåldrarna och att prao måste börja redan påmellanstadiet. Denna undersökning visar attregeringens förslag i denna fråga är mycketkontroversiellt.Jag blir också djupt upprörd när den moderataskolministern ironiserar över skolans ansvar att geeleverna demokratisk fostran. Demokratin måsteständigt erövras -- den är inte för alltid given. Viläser i tidningarna och ser i reportage på TV om attrasism breder ut sig i svenska skolor. Vi känner tillflera fall av mobbning.Fru talman! Skolan kan aldrig komma ifrån sittansvar i den här frågan. Demokratisk fostran är enav skolans huvuduppgifter och måste så förbli.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag skall inte kommentera allt vadKristina sade, men jag skulle när detgäller skolans värdegrund vilja påpeka följande.När man talar om den kristna etikens betydelse härär det ingen som på något sätt har tänkt sig att densvenska skolan skall bli en konfessionell skola. Detframgick mycket klart vid en uppvaktning iutbildningsutskottet . Där var detrepresentanter för alla de stora religioner som ärrepresenterade här i . Från andrareligionsföreträdare än de kristna var man helt pådet klara med att när vi talar om den kristna etikenmenar vi den värdegrund som vi i det här landet harbyggt på sedan många . Man varhelt enig om att detta skulle vara grunden för vårskola. De hade alltså uppfattat att det inte är frågaom att vara konfessionell i den svenska skolan. Desom inte tycks ha förstått det är vänsterpartister ochsocialdemokrater. De lever i ett hörn av världen försig själva i det här avseendet.Överlevnadsfrågorna och frågan om att vidgaperspektivet finns i viss mån med i propositionen.Jag håller med om att det är väldigt viktig att vi intefår ett för snävt perspektiv och bara ser . Attdetta har framhävts beror naturligtvis på att vi justnu håller på att gå in i ett utvidgat och fördjupatsamarbete med . Naturligtvis får vi inteförsnäva perspektivet. Det är viktigt att detta stårklart för alla.Anf. 139 ()replik:Fru talman! Jag tackar för svaret och konstateraratt utbildningsutskottet kommer medförtydliganden i de här två avsnitten. Det är jagmycket glad för.Anf. 140 HANS NYHAGE (m) replik:Fru talman! På s. 104 i läroplansförslaget stårföljande:''Människolivets okränkbarhet, individens frihet,solidaritet med svaga och utsatta samt allamänniskors lika värde utgör kärnan i de värdenskolan skall gestalta och förmedla. Tillsammansmed aktningen för varje människas egenvärde ochrespekten för det levande, utgör de den etiskagrunden för skolans arbete. Det är värden sombland annat genom etik och västerländskhumanism har en djup förankring i vårt land. ''Vad är det som inte är korrekt och riktigt i detta?Var talas det om att skolan ska vara enkonfessionell skola?Skolans uppgift och demokratin kan aldrigifrågasättas och har aldrig heller ifrågasatts.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Jag kan alltså ytterligare en gångkonstatera att det finns en överensstämmelse ochatt det kommer att tydliggöras att skolan skall varaicke-konfessionell.SkattepolitikAnf. 142 ():Fru talman! Det finns mycket som tyder på attregeringens förda skattepolitik har bidragittill den närmast katastrofala utvecklingen på densvenska arbetsmarknaden. Man har kraftigt höjtskatterna för hushållen, särskilt för de sämst lottadehushållen. Det leder naturligtvis till en minskadkonsumtion med ty åtföljande minskning avproduktion och sysselsättning.Samtidigt har man sänkt skatterna förhöginkomsttagare och kapitalägare. Det skaparinga nya jobb av den mycket enkla anledningen attdet inte ökar efterfrågan och följaktligen inte hellerproduktionen.Man skall ju göra precis tvärtom. Man skall höjaskatterna för de grupper i samhället som klarar ensådan höjning utan att minska sin konsumtion, dvs.höginkomsttagare och kapitalägare. Om man skallse till att den stora massan av hushåll och enskilda --t.ex. genom tillfälliga skattesänkningar -- fårmöjligheter att öka sin konsumtion och därmedstimulera produktion och sysselsättning.Det är därför som vi socialdemokrater länge harpläderat för en tillfällig sänkning av momsen. Detskulle ha blivit den stimulans som näringslivet ochhela samhället så väl behöver. Det skulle sätta fartpå efterfrågan. Det skulle öka produktionen ochskapa jobb. Det skulle kanske rent av kunna skapaden optimism och den framtidstro som så välbehövs i dessa dystra tider. Enefterfrågestimulerande politik förespråkas junumera också av allt fler ekonomer av facket.Vi socialdemokrater har också länge pläderat för enhöjning av skatten för höginkomsttagare genom ens.k. värnskatt och för kapitalägare genom höjdakapitalinkomstskatter och en bibehållen menreformerad och effektiviserad förmögenhetsskatt.Det skulle inte menligt påverka sysselsättningen.Det skulle däremot bidra till att förbättra ettkatastrofalt dåligt budgetsaldo och framför allt tillatt förbättra skattesystemets fördelningspolitiskaprofil. För den profilen har förvisso fått sina smällarav en borgerlig regering, som tycks ha föresatt sigatt återinföra klassamhället i Sverige.För bara någon vecka sedan publicerades enrapport från som visade att denborgerliga regeringen, med i spetsen,inte bara hade höjt inkomstskatten för hushållenutan också lagt de tyngsta bördorna på de sämstställda hushållen -- något som vi socialdemokraterför övrigt har påpekat under lång tid.I beräkningar ingick ändå intealla de förändringar av inkomstskatten som denborgerliga regeringen genomfört. En sådanförändring, som mycket hårt drabbadelåginkomsttagarna, var avskaffandet avavdragsrätten för fackföreningsavgiften.Går man dessutom ett steg längre och studerarandra skatteförslag från regeringen, förstärksbilden av en skattepolitik som hårt drabbarlåginkomsttagarna. På punktskatteområdet finnsdet ett antal sådana förslag, t.ex. höjningen avenergiskatten för hushållen.Allt detta tillsammans med ett stort antalskattesänkningar på kapital leder oss obönhörligenin i ett samhälle med skrämmande klasskillnader.Och det är ett samhälle, tro mig, som inte är bra förvare sig hög- eller låginkomsttagare.Men regeringen marscherar oförskräckt vidare påden inslagna vägen. skall skatten påaktieutdelningar sänkas från till och påaktievinster från till . Det är intekonstigt att aktieägarna jublar över detta guldregn,för att låna ett ord från . De somskall betala kalaset -- låginkomsttagare, arbetslösa,sjuka och gamla -- har förmodligen lättare att hållasig för skratt.Det är naturligtvis förvånande att moderater ochfolkpartister stick i stäv mot givna vallöften för enpolitik som leder till skattehöjningar på arbete.Lika förvånande är det emellertid, attcenterpartister aktivt verkar för en skattepolitiksom ökar klyftorna i samhället. Från det hålletupprepar man ständigt att man förespråkar enrättvis fördelningspolitik. Vid något -- förmodligenmycket högtidligt -- tillfälle sade man sig t.o.m.angripa oss socialdemokrater från vänster. Nuangriper man oss tillsammans med moderaternafrån höger så att det knakar om det.Det skulle vara intressant att veta om Centerpartiettänker gå in i den valrörelse som är näraförestående med löften om rättvisa skatter och hotom att angripa oss socialdemokrater från vänster iskattepolitiken. Och har verkligenmage att i denna valrörelse på nytt utlova storaskattesänkningar på arbete?Anf. 143 (nyd):Fru talman! Jag skall ta upp tre skattefrågor i dennadebatt. Den första gäller bensinskatten. Enutvärdering av bensinskattehöjningen visar attdenna höjning, som vi bestämde , har gett enoch en halv miljard till statskassan. Vad hade manräknat med? Jo, man hade räknat med 5 miljarderkronor. Man talar visserligen om bruttosiffror, vadman hade räknat med netto har aldrig riktigtframgått.Den har som sagt gett en och en halv miljard tillstatskassan. Men vad gjorde vi ? Jo, vihöjde avdragen från till milen, och detkostade ungefärligt 500 miljoner kronor.Intäkterna från bensinskattehöjningen ligger intepå några 5 miljarder, utan på 1 miljard.Jag tog mig friheten att ringa till 35bensinmacksägare, av vilka jag fick tag på 23. Jagfrågade dem om de hade sagt upp några personerpå grund av att de säljer mindre bensin. Faktum varatt två av dessa 23 chefer svarade att de hade sagtupp en var. Räknar man alltså in den miljard somstaten får in på denna skattehöjning, blir detförmodligen plus minus noll, om vi nu räknar meden viss arbetslöshet.Hur skall man då resonera? Som politikerresonerar man självfallet att vi skall höja skattenytterligare för att få in dessa 5 miljarder som vihade räknat med. Men vi i Ny demokratiförespråkar i stället en återgång till den gamlabensinskatten. Vilka är argumenten emot? Jo, atttrafikskadorna har minskat och att dödligheten itrafiken har gått ner. Det är rätt, det har de gjort.Men det är inte rätt väg att gå. Skall vi satsa på attminska trafikdöden skall vi göra som man har gjorti , nämligen ett rejält och folkligt förankrattrafiksäkerhetsarbete. Där har antalet döda itrafiken gått ner med hälften.Den andra fråga som jag vill beröra gäller ROT-avdragen, som vi så käckt beslutade om . Vadsade vi då? Jo, vi sade att man får dra av avarbetskostnaderna. Jag sade då från denna talarstolatt det inte kommer att ge ett enda jobb. Jag sadeatt jag inte tror på att en Volvoarbetare skall hämtaen blankett hos skattemyndigheten och fylla i för attfå göra ett avdrag. Bara den byråkratin skrämmerbort folk.Vad har resultatet blivit? Jag har talat medrepresentanter för byggbranschen, många andrabranschorganisationer, elektriker, rörmokare ochventilationsarbetare. Detta har inte gett någrajobb. Har det gett något är det marginellt.Jag sade i debatten att vi från Ny demokratissida vill ha ett avdrag för alla på ett basbeloppomkring . ser vi att det är för dåligt. Vivill att man skall kunna göra ett avdrag förreparationer, ombyggnader och tillbyggnader avlägenheter, villor och egnahem på . Detskulle minska den svarta sektorn, som är otroligtstor just när det gäller ombyggnader ochrenoveringar. Det skulle säkert skapa 20 000--30 000 arbetstillfällen. Vi förespråkar ettdirektavdrag vid deklarationen på . Detkommer vi att motionera om.Så till den tredje frågan. Vi sparar ganska mycket isamhället, eller försöker spara. Vi måste docksamtidigt gasa. Vad skall man då satsa på? Jo,ventilen heter moms. Den föregående talaren varockså inne på momssänkningar. Men vi från Nydemokrati vill satsa framför allt på byggmomsen.Vi vill även satsa på tjänstemomsen. Vi trornämligen att om man gör detta, skulle det skapabortåt 30 000--40 000 arbetstillfällen . Då blirdet ingen ''backaffär'' för staten.Låt oss titta på momsintäkterna på byggsidan. Hurstora var de? De låg på omkring18 miljarder, 1992 på 13 miljarder, och 1993kommer den kanske att ligga någonstans på 8miljarder. Det är inte omöjligt att vi från vår sidakommer att förespråka en 0-gräns på byggmomsenunder något eller , eller åtminstone ennedgång till . Likadant är det medtjänstemomsen. Den måste ner till 12-procentsnivån. Då säger några att dennaskattesänkning kostar 12--15 miljarder kronor.Men räknar man med att det skapar 30 000--50 000arbetstillfällen, så kostar det 2 miljarder per 10 000arbetare. Då är ekvationen ganska enkel. Det bliringen förlust för statskassan. Den vinst vi får är attmänniskor kommer i arbeten igen, och vi minskarframför allt den svarta sektorn. Jag vill påstå att allade jobb som utförs privat med anlitande avelektriker, rörmokare eller snickare till minst 80 %är svartjobb i dag.Vi politiker måste lära oss att inte tänka politiskt.Vi måste stimulera dessa verksamheter nu.Anf. 144 ():Fru talman! I den offentliga debatten har man densenaste tiden talat om ett begrepp som kallasdouble talk. Det är en benämning som skallillustrera ett politikernas och storebrors språk somförvränger verkligheten.Men i skattepolitiken går säker fören sådan kritik. Vi har redovisat en icke-populistiskskattepolitik. Vi har lagt fram tuffa förslag. Det ärförslag som skulle ha betytt högre skatt för bredagrupper. Vi har talat om den sanning som säger attarbetslösheten och budgetunderskotten kräveruppoffringar. Men det är uppoffringar som vimenar att man genom våra förslag bär rättvist. Detrör sig bl.a. om slopat grundavdrag för högreinkomster. Det rör sig om höjd skattesats förinkomster över brytpunkten. Detta är motsatsentill ''double talk''.Men i många andra fall kan man undra om det rörsig om medvetet eller omedvetet s.k. double talk,eller nyspråk. Jag skall ta några exempel.I sin retorik talar regeringen om sänkta skatter.Men regeringen och vet att man iverkligheten kommer att behöva höja skatternaunder 90-talet. Regeringens saneringsprogram förde närmaste åren består av nedskärningar, det ärsant. Men det består också till väsentliga delar avjust skattehöjningar. Minst rör det sig om 20miljarder netto, enligt Finansdepartementetskonsekvenskalkyl. Det kommer att bli mer. Det ärjag säker på och det är säkert ''finansen'' säker påockså. Detta är ett exempel på ''double talk''.Vår moderate skatteminister, , villsäkert sänka alla skatter. Men det enda hanegentligen har lyckats sänka är skatten för företagoch kapitalägare. Han skall denna höst gå vidareoch en gång till sänka skatten för företag ochkapitalägare, vilket var inne på.Motivet sägs vara att trygga kapitalförsörjningenoch jobben. Detta sägs, fru talman, i ett land därbörsen har fördubblats , därbörsen slog ''all time high'' häromdagen.Nej, fru talman, låga företags- och kapitalskatter äringen garanti för fler jobb. Vore det så skulle inteSverige ha problem med arbetslöshet, för Sverigehar redan en av lägsta företags- ochkapitalbeskattningar.Sedan kommer tyvärr några andra tveksammaresonemang från mina socialdemokratiska vänner.Lars anförande kan jag i allt instämma i.Men jag är kritisk på några punkter.Debattreglerna tvingar mig att ta upp det . Tillden borgerliga politiken kan jag återkomma ireplikerna.Socialdemokraterna säger att man skall införa envärnskatt för höginkomsttagare. Det kommer jagoch även min grupp att rösta för. Men det är ju envärnskatt som skall slopas . Samtidigtsäger socialdemokraterna att man skall strama åt iekonomin när konjunkturen vänder. Så, frutalman, socialdemokraterna skall strama åt ochsamtidigt sänka skatten för höginkomsttagarna. Ensådan politik går inte ihop. Lika säkert som att jagkommer att rösta för värnskattens införandekommer jag att rösta emot avskaffandet.Socialdemokraterna säger att man skall spara isocialförsäkringarna, införa egenavgift förlöntagarna. skall detta ge 30 miljarderibland ända upp till 50 miljarder.Men detta är ingen besparing. Det betyder attlöntagarna genom egenavgifter skall betala för deförmåner som man fram till nu finansierat viaarbetsgivaravgifter. Förslaget innebär enskatteskärpning på arbetsinkomster. Det är falskvarudeklaration att kalla en skattehöjning för enbesparing.Fru talman! Både egenavgifter ocharbetsgivaravgifter tas ur samma ekonomiskautrymme. Det är inte skatter, men deras effekterhänger ihop med skattesystemet. Det finns ocksåskillnader mellan arbetsgivaravgifter ochegenavgifter.Arbetsgivaravgifterna har tagits ut på helalönesumman. Den egenavgift vi har stött på --sjukförsäkringsavgiften -- tas bara ut på inkomsterupp till sju och ett halvt basbelopp. Resten är frittfrån avgift. Den sjukförsäkringsavgift vi har äravdragsgill.