prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Vi hari dag, herr talman, 50 000 kosovoalbaner vilkakommit hit men för vilka skyddsbehov knappastföreligger. De avvisas också regelmässigt när deras fall har prövats. Det gäller att ha signaler somfungerar. Man skall i stort sett veta vilka kriteriersom gäller och även innan man försökerta sig hit kunna ha kännedom om vad som skallhända när man kommer hit.När det gäller integrationsprocessen i nästa ledär det väl inte omöjligt att kommunerna och frivilligorganisationerna kan få spela en större roll.Dagens system är tydligen inte adekvat, eftersomså många inte får den integration som de förtjänar. Vi vill inte ha några andra klassens medborgare.Anf. 250 () replik:Herr talman! Som jag uppfattar det är det förhållandet att dessa personer får sin sak prövadsom skapar köer och väntetider. Om man inteomedelbart skall avvisa dem vid gränsen blir detköer och väntetider när det kommer många människor.Jag anser att det är vi som skall reagera på signaler. och alla andra europeiska länderhar fått signaler om vad som är på väg att händaexempelvis i . skickar FN-soldater till , och det är jättebra. Detskulle vi göra också till Kosovo. Då kunde jaghålla med om att vi utan vidare kunde skicka tillbaka kosovoalbanerna.Men det handlar ju inte bara om att vi skall sittahär och ge signaler ut till världen, utan vi måstefaktiskt själva vara lyhörda för signaler och varaberedda att vidta åtgärder innan det händer katastrofer. Annars blir det ungefär samma resonemang som Ny demokrati står för -- att människorsom kommer hit gör det därför att de tycker attSverige är ett jättebra land, och de är lycksökareallihop.Människor lämnar inte sina hemländer utan vidare. En del av de kurder som kommer hit harvarit på flykt , när började attbränna byar, använda kemiska vapen och fördrivafolk. De har varit inne i och väntat på att manfrån västvärlden skulle hjälpa till med att byggaupp deras byar, så att de kan flytta tillbaka.De signaler som vi nu får är inte att det kommeratt fortsätta att byggas upp en demokrati i det irakiska . Världen är inte längre intresserad av att skydda kurderna där. De signalerna börvi reagera på och arbeta för att det blir en sådansituation att de kan åka tillbaka.Anf. 251 (m) replik:Herr talman! Våra regler bör givetvis harmoniseras med de regler som EG är på väg att skaffasig, så att vi får en sammanhållen politik i på detta område. Handlar vi annorlundaän våra kolleger i i övrigt, kommernaturligtvis människor att komma just hit.Vi måste analysera varför människor i så storutsträckning har kommit just till . Anledningen härtill är att vi har haft en, kanske välförtjänt, profil av att vara generösa och humanitärtintresserade av att skydda flyktingar. Det tyckerjag i och för sig är utomordentligt bra, och det börman fortsätta med, men insatserna bör i förstahand vara preventiva, i närområdena och omfattadirekt hjälp till dem som har flytt inom närområdena. Det gäller både att förebygga och att göranågot för de människor som är nere på platsen.Det är där som vi skall göra stora insatser.Det totala engagemanget för flyktingarbetetskall inte på något sätt minska, tvärtom. Det kanbehöva ökas, men det skall ske på ett annat sätt,som jag tror att svenska folket kommer att varamycket mera förstående inför och engagerat i.Det är där som vi har problem med tydligheten. Jag tycker mig märka att regeringen mer ochmer styr in på just den inriktning som jag har redogjort för här.Anf. 252 ():Herr talman! har sedan urminnes tidervarit ett land dit människor invandrat, som arbetskraft eller som flyktingar. Under andravärldskriget tog vi emot flyktingar, främst frånvåra grannländer. har vi en flyktingströmfrån länder betydligt längre bort, men människorslidanden är desamma eller kanske värre . Många länder med avsevärt lägre levnadsstandard än får ta emot en mycket störreandel flyktingar än vad vi gör.Sverige skall ha en generös flyktingpolitik. Ansvaret för medmänniskors mänskliga rättigheter,innefattande rätten till liv, personlig säkerhet ochtrygghet, är en i den kristdemokratiskapolitiken.Människans värde, oavsett ras och livsåskådning, liksom solidariteten och ansvaret inom deninternationella gemenskapen skall vara utgångspunkter i invandrings-, flykting- och invandrarpolitik.Det får inte vara så, eller bli så, att vi ger flyktingar ett annat värde.Vi har flyktingar som kanske har lurats att ta sigtill . försöker de ta sig över Östersjönfrån i dåliga båtar, uppenbarligen medhjälp av skrupelfria personer, som inte drar sig föratt tjäna grova pengar på människors nödläge.Hur skall vi bäst kunna hjälpa dessa människor -- de som har kommit hit och de som ännuinte har tagit sig över havet? Vi kan inte blundaför dem. Deras nöd är lika stor, även om vi inteskulle vilja se den.En viktig insats är att hjälpa aktuella länder attkomma åt aktörerna.Sverige kan inte lova att ta emot alla som avolika skäl vill söka sig hit. Det mest humana tordevara att ge hjälp på plats, så att människor kanstanna i hemlandet eller dess närområde och fåmöjligheter att bli kvar i sin egen miljö, kultur ochtradition.Därför skall ekonomiskt, materiellt och personellt stöd ges till presumtiva flyktingar i derashemländer och till flyktingar i grannland ochförsta asylland.För dem som kommer hit skall resurserna varatillräckliga för mottagande och utredning, så attkorta handläggningstider, rättssäkerhet och effektiv hantering kan tryggas.Asylsökande bör erbjudas möjlighet att istörsta möjliga utsträckning bo integrerade i detsvenska samhället.Det är viktigt att de asylsökandes vilja och förmåga att försörja sig uppmuntras.Fantasi och kreativitet måste mobiliseras för atthjälpa både dem som väntar på uppehållstillståndoch dem som fått det att få struktur på sin tillvaro.Jag anser att någon form av meningsfylld motprestation för de pengar de får skulle vara till storhjälp. Det finns invandrare här som inte har arbete och som aldrig haft arbete sedan de kom hit.De behöver inte passa tider. Deras barn växer upputan att ha sett sina föräldrar ha ett arbete. Därförhar de heller inte i någon större utsträckning blivitintegrerade i samhället. Den unga generationenlär sig aldrig att passa tider i skolan, och de blirutslagna på ett tidigt stadium.Det är viktigt att kommuner, frivilligorganisationer och enskilda på olika sätt ger stöd för attunderlätta flyktingars första tid i . Upprättande av servicecentraler som sköts av bl.a. frivilligorganisationer är ett viktigt alternativ. Dessabör vara basen för stödjande och kontaktskapande verksamhet. Språkundervisning och annanutbildning kunde ske där.Herr talman! I dessa tider med stor arbetslöshetbland invandrare är det viktigt att ge dem stimulans och stöd att ta fram egna färdigheter och sökagöra något kreativt av dessa. Så t.ex. kan invandrarkvinnor samlas och lärasig sy kläder. kan man ha ''öppenverkstad'', där invandrare och svenskar syr ellerlagar kläder. Sådana träffpunkter finns på sinahåll, och det är viktigt att det skapas så mångasom möjligt. Det ger utmärkta möjligheter för invandrare och svenskar att lära känna varandra.Det underlättar invandrarnas integrering, och detger också en nödvändig språkträning.Anf. 253 ():Herr talman! har flera båtarmed en massa barn och vuxna kommit till Sverigeför att söka asyl. Det har vi hört i flera av inläggeni den här debatten. Detta har vållat en mängdolika känslor. Många upprörs över det sätt på vilket de har tagit sig hit. En maffia i ochBaltikum har satt i system att tjäna grova pengarpå att smuggla flyktingar. De utsätter dem dessutom för direkt livsfara genom att båtarna varitöverlastade och inte lämpade för att frakta människor.Nu höjs röster även här i kammaren för att viskall sätta åt smugglarna -- höja straffen, beslagtabåtarna, m.m. Man säger att vi skall sätta stoppför smugglarna.Men om det inte finns personer som är villigaatt smuggla ut människor från länder där de ärförföljda och hjälpa dem att komma in i ländersom åtagit sig att ta emot politiskt förföljda personer -- hur skall de då kunna fly? Om man accepterar att människor skall kunna fly, måste manockså acceptera att det förekommer smuggling.Man bör emellertid i möjligaste mån skilja påde sätt som smugglarna agerar på. Om de försöker lura människor att fly under falska förespeglingar, dvs. om de inbillar människor som inte harskyddsbehov utan som vill fly av ekonomiska skälatt de kan få arbete och bostad i -- då ärdet enligt min mening en annan sak. Så var falleti innan svenska representanter restener och informerade om att det var osanning somspreds. Det hejdade ekonomiska flyktingar frånatt ta sig till Sverige.Samtidigt är det så att de som sprider information, t.ex. vissa partier och vissa grupper som äremot flyktingar, om att flyktingar i får detså bra -- att de går före i bostadskön och allt möjligt annat -- bidrar till att få människor att söka sighit i tron att det förhåller sig på det viset. Därförär det viktigt att man försöker möta denna desinformation och i stället ge riktig information, så attmänniskor inte blir lurade.Såvitt jag förstår kommer en del av de personersom senast anlänt till via frånirakiska . Det är mycket beklagligt. Detär ju den del av där kurderna själva harkontrollen.Efter gjorde kurderna uppror motSaddam , uppmuntrade av västvärlden.De lyckades frigöra stora områden, och genomFN-alliansens försorg har de kunnat upprätthållaen självständighet. hade de demokratiska val. Jag var själv där som valobservatöroch kunde konstatera att det hela gick mycket demokratiskt till väga.Det finns ingen politisk förföljelse i irakiskaKurdistan. Däremot finns det stora ekonomiskaproblem. FN har beslutat om ekonomiska sanktioner mot , och det drabbar även den kurdiska delen. Dessutom bojkottar den irakiska regimen kurderna. De utsätts alltså för en dubbelbojkott. Det bistånd som FN skickar till kurdernamåste gå via , något som också är ett problem och förhindrar en ekonomisk utveckling iområdet.Den politiska ledningen -- en koalition av flerapolitiska partier -- vill att de som före självständigheten flydde från området skall komma tillbakaoch bygga upp de byar som har raserat.Det är också en fråga om säkerhetspolitik. bidrar i liten skala genom att bygga upp byargenom som Svenska kommitténför kurdernas mänskliga rättigheter administrerar.Det är därför mycket tragiskt att människor luras att av ekonomiska skäl ge sig av. Många avdem som gett sig av är välutbildade och skulle behövas i området.Men får man inte blunda för att dethela tiden finns ett hot om att återerövra området om FN-trupperna lämnardet irakiska . Grannarna , och har uttalat sin oro för att kurderna i skall bygga upp ett självständigt ochdemokratiskt samhälle. De är rädda för vad detkan komma att innebära för kurderna i de egnaländerna.Med detta exempel har jag velat belysa att detär väldigt viktigt vad det internationella samhälletgör och vad man bestämmer sig för t.ex. när detgäller det irakiska . Vill man att det därskall utvecklas en demokrati måste man ocksåhjälpa till. Det är inte bara en fråga huruvida manskall skärpa straffet för människosmuggling, utanman måste också undanröja orsakerna till attmänniskor flyr.Detta var bara ett exempel. Det finns ocksåandra orsaker till att människor flyr och till att detuppstår krig. Därför tycker jag att det är mycketolyckligt att den svenska har beslutatom en mer liberal vapenexport. Vapnen i sig göratt det uppstår konflikter. Vi kan se det i , dit har exporterat mängder av vapen, som används mot det egna folket. Ett annatexempel är , där både öst och väst har försett diktatorer med vapen.Detsamma gäller . Vi ser vad det får för effekt.Därför är det viktigt att man begränsar vapenexporten och att den kontrolleras.Sedan fyller biståndet också en viktig funktionnär det gäller att försöka utjämna resursernas fördelning över världen, så att fattiga länder skallkunna bygga upp en egen ekonomi. Därför beklagar jag även att vi har dragit ned på biståndet.Anf. 254 (nyd) replik:Herr talman! i Folkpartietuppmanar faktiskt här till olagligheter, att manskall acceptera lagbrytare. Jag tycker det är häpnadsväckande att menar attdet skall finnas en ventil som gör att man skallkunna ta sig in i asylprövningssystemet olagligt.Jag vet att sådana tankar finns när det gällerfängelser, där en och annan anser att man måstekunna ha chansen att fly för att det inte skall skenågot allvarligt våld i fängelserna, t.ex. att mantar gisslan. Men att acceptera det beträffandemänniskosmuggling tycker jag är någonting heltannat.Anf. 255 () replik:Herr talman! Man kan inte bortse ifrån att detmåste få förekomma smuggling av människor omde som är politiskt förföljda skall ha möjlighetenatt fly.Det har ju varit tillfällen -- om man tittar tillbaka i historien -- där även svenskar gjort bragdert.ex. för att hjälpa förföljda judar att fly undanförföljelse.Därför menar jag att man inte ensidigt kan sägaatt vi skall skärpa straffen, vi skall komma åtsmuggling, vi skall inte tillåta någon smuggling,utan sätta stopp för den. kan det faktisktvara nödvändigt med smuggling.Men jag vill inte uppmana till det eller till hänsynslöst utnyttjar människors situationtill att klå dem på alla pengar de har. Det är intedet jag menar. Jag menar att man också måste haen mera nyanserad syn på detta än att bara sägaatt vi skall skärpa straffen.Anf. 256 HANS ():Herr talman! Våra problem här i ärtrots allt begränsade i jämförelse med vad somhänder ute i världen.Det har aldrig förekommit så många flyktingari världen som , det läste jag i regeringens skrivelse till . Det är en riktig iakttagelse.Det rör sig om närmare 40 miljoner om vi räknarin också internflyktingarna i de olika länderna.I har antalet flyktingar ökat dramatiskt. Om man räknar in också de hemlösa är detmer än tre miljoner.Situationen och bakgrunden är alltså ytterligtoroväckande. tvingas man konstateraatt en rad länder i i ökad utsträckninginför viseringar som en utväg för att hindra flyktingar att komma till andra länder. Därigenom harvi fått en väldig koncentration av flyktingar i detforna gränsområden.Sverige och har infört mera begränsade viseringar än vad exempelvis andra ländertillhörande EG har gjort. Vi har infört viseringstvång för , och Montenegro.Jag har det intrycket att det är väldigt få som kommer från dessa länder. Jag erinrar mig att BirgitFriggebo i en tidigare debatt här sade att manskulle på annat sätt underlätta för de verkligaflyktingarna att komma till . Kan BirgitFriggebo redovisa att den politik man har på denpunkten har varit framgångsrik?Vi har hört flera inlägg här, framför allt frånLars Moquist och . Ni ligger väldigt nära varandra när det gäller att införa enmycket restriktiv politik. Jag tycker att Gustafvon går nästan längre än Ny demokratismotion här i dag.Men den intressanta frågan, ,när vi nu hört om de restriktioner som både och vill införa, ärdenna: Hur ställer sig till de härkraftiga begränsningarna, till avvisning, till upphävande av de facto-paragrafen, till att krigsvägrare skall kunna få asyl?Ett generellt avvisande av alla som är dokumentlösa -- enligt anvisningarna från UNHCR -- ären helt orimlig politik. Vi vet ju alla att väldigtmånga inte kan få dokument. finns naturligtvis de som missbrukar detta.Jag tycker det är viktigt att få ett yttrande frånBirgit på den punkten.Jag lyssnade naturligtvis med intresse på vadBirgit sade om flyktingkvoten. När manläser noga i propositionen ser man att det är ettminimum, och sedan har förklarathur det skulle kunna kompenseras. Men samtidigtär reseanslaget minskat med hänsyn till detta.Man undrar om har fått de rättasignalerna. De borde ju satsa mera för det här. Jagutgår ifrån att de kommer att göra detta, med denflexibilitet som har nämnt här.Detta är en väldigt viktig fråga med hänsyn tilltortyroffren, de våldtagna kvinnorna, de som varit i koncentrationsläger. Det blir nu en ökad ansträngning på flyktingkvoten om inte andra människor från andra delar av världen än det skall bli missgynnade.Låt mig också ställa en fråga till . Vi har flera tusen människor som lever underjordiskt. Det har talats här om 479 barn.Denna fråga oroar mig väldigt mycket. I har man tagit upp frågan. Där har man långtstörre problem än i . Det är knappast något problem som är allvarligare än när flyktingarlever underjordiskt. Det skadar hela samhället.Anf. 257 (m) replik:Herr talman! När det gäller dokumentlösheten,som nämnde här, föreslår viinte en generell avvisning. Vi säger att om den sökande inte kan uppge godtagbara skäl till att dokument saknas skall en avvisning kunna ske.Ofta är det så som själv påpekar att dokument inte kan företes därför att detinte funnits möjlighet att skaffa dem. Men iblandkunde det räcka med ett resedokument eller någonting sådant, som kan styrka varifrån mankommer, kanske också namn och bakgrund. Detär detta vi menar.et är ingen tvekan om att falskadokument har använts i rätt storutsträckning. Detta kan vara ett sättatt komma åt det.Men vi är helt medvetna om att det kan finnasmånga godtagbara skäl till att dokument saknas,och då skall man kunna vara liberal. Om godtagbara skäl inte kan företes bör dock en avvisningkunna ske.Anf. 258 HANS () replik:Herr talman! Jag tar fasta på vad vonEssen säger. Det är av betydelse att han nyanserarpå detta sätt. Men jag konstaterar att han inte gernågon replik om de frågor som är ännu allvarligare, nämligen att han endast vill ha flyktingar enligt Genèvekonventionen.Han vill avskaffa bestämmelser om de facto-flyktingar ochom krigsvägrare som han allmänt sett vill ha en stramare flyktingpolitik. Dettycker jag är ännu mera långtgående, och det voremycket oroväckande om vi skulle få en politik avdet moderata slaget här i Sverige.Anf. 259 (m) replik:Herr talman! Det är riktigt att vi vill ha en stramare lagstiftning, och vi vill försöka få bort de facto-begreppet. Men som jag sade i mitt inlägg villvi ha ett utrymme för en generös tillämpning avGenèvekonventionen när det är väsentligt ochnödvändigt beroende på händelser i vår omvärld.Jag sade tidigare att vi nu kan se sådana händelser i vår omvärld, inte minst när det gäller denflyktsituation som har uppstått på grund av attkurder har kommit hit. Jag tror säkert att detfinns ett latent skyddsbehov. Detta gäller ocksåflyktingar från f.d. och från andrahåll. Det skall således vara väsentligt och nödvändigt beroende på händelser i vår omvärld för attdet skall bli fråga om en generösare tillämpning. Inormalfallet skall vi ha somgrund.Anf. 260 HANS () replik:Herr talman! Det här är ett ganska egendomligtsätt att resonera på. Vi har ansett att vi tillämparGenèvekonventionen på ett generöst sätt. Attgöra olika graderingar av den generösa tillämpningen och att anse att man därigenom kommerifrån problemen, det tycker jag inte är godtagbart. Dessutom kommer den internationellaaspekten in. Skall det finnas en rad olika tillämpningar av ? Problemenkommer att bli många om man gör på det sättet.Jag konstaterar emellertid att på de övrigapunkterna vill avskaffa begreppet de facto-flyktingar. Man kan ju bara på statistiken se hur viktiga de här bestämmelserna är,som jag har nämnt vid sidan om , förutom de regler som finns när det gälleratt få stanna i om man har starka humanitära skäl.Anf. 261 (nyd) replik:Herr talman! Kvällen är sen, så jag skall fattamig kort. ställer frågan tillkulturministern om man har gått över till attsläppa in enbart typen ''verkliga'' flyktingar. Ärdet en fråga, ? Eller är det ettuttryck för att endast verkliga flyktingar, dvs.konventionsflyktingar, skall få komma till ?Anf. 262 HANS () replik:Herr talman! Jag klargjorde min ståndpunkthär ganska tydligt. Det räcker helt enkelt intemed att, som det står i Nydemokraternas motion,endast Genèvekonventionsflyktingar skall fåstanna i . Det är en fullkomligt orimligståndpunkt, som bestämt måste avvisas.Jag anser att man måste ha en vidsträcktare bestämmelse, inte minst därför att man får en rigorös och mycket konstig rättslig apparat om man --som Nydemokraterna vill -- bara tillämpar . Det finns länder som har det pådet sättet, och det förekommer ett ''juristeri'' i anslutning till rättsliga prövningar som leder till enväldigt segdragen process.Vi har ju de tilläggsbestämmelser som jagnämnt, just av den anledningen att man därigenom på ett enklare sätt skall kunna handläggadessa frågor. Därmed kan man vara generös, i ordets egentliga bemärkelse.Överläggningen var härmed avslutad.(forts. 61)8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 februarip1992/93:362 av () till kommunikationsministern om säkerheten på polskafärjor som trafikerar svenska hamnar:Det tragiska haveriet där den polska färjan'''' kantrade i hårt värder under färdfrån till visar på stora brister i sjösäkerheten på de polska färjorna. I samband medhaveriet har det framkommit att rederiet harmycket dåliga säkerhetsrutiner. Lastbilar ochandra fordon förankras bristfälligt och kedjornasom skall hålla fordonen på plats sträcks inte under resans gång. Det innebär t.ex. att bilar medluftfjädring, som sjunker när bilen står, riskeraratt välta vid hårt väder. Både bland hamnpersonaloch besättning förekommer alkoholbruk i samband med arbetet och disciplinen är dålig. Detframstår som naturligt att svenska myndigheterskall ha full insyn i och kunna kontrollera och påverka säkerheten på alla färjor som trafikerarsvensk hamn.Vad avser kommunikationsministern att vidtaför åtgärder för att få en acceptabel säkerhet påde polska färjor som trafikerar svensk hamn?1992/93:363 av () till kommunikationsministern om den inrikes flygtrafiken:SAS har annonserat att företaget avser attlägga ned flygtrafik på ett antal linjer i Norrland.Även trafiken mellan och harnämnts bland de nu nedläggningshotade linjernai inrikesflyget.Detta är en allvarlig effekt av den avregleringsom regeringen brådstörtat genomförde våren1992.Avregleringen har, på det sätt den genomförtsav regeringen, lett till att flygtrafiken nu är nedläggningshotad i stora delar av landet.Mot denna bakgrund frågar jag kommunikationsministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidtaför att bibehålla en väl fungerande flygtrafik i helalandet?1992/93:364 av () till justitieministernom polisens planer om att förebygga brott och omoffentlighetsprincipen:I kvällspressen kan vi läsa att brottslingar somär intagna på anstalter och fängelser kan få tillgång till polisens aktionsplaner för att förhindrabrott. Detta genom att hävda offentlighetsprincipen. När vi vet att de intagna kan ha,och har, kontakter med medbrottslingar utanförfängelsemurarna finns det anledning att omprövaoffentlighetsprincipen i dessa specifika fall.Min fråga till justitieministern är:Avser justitieministern att göra undantag förbrottslingar att genom åberopande av offentlighetsprincipen få tillgång till polisens aktionsplaner för förebyggande av brott?1992/93:365 av (-) till arbetsmarknadsministern om skogliga beredskapsarbeten:25 % av landets skogsarbetare är arbetslösa. när det varit stor arbetslöshet bland dessa,har skogliga beredskapsarbeten varit både en billig och meningsfull sysselsättning.Är arbetsmarknadsministern beredd ta nödvändiga initiativ för att skogliga beredskapsarbeten skapas?den 11 februari1992/93:366 av () till kulturministern om skolundervisning för asylsökandebarn:Enligt tidningsuppgifter förbereder tillsammans med förändringar i skolundervisningen förasylsökande barn.Barn, som vistas på flyktingförläggningar, leverofta under stor press. Skolplikten och undervisningen i den svenska skolan har ofta varit betydelsefull för deras möjligheter att orka med denosäkra tillvaro som väntandet innebär. De lokalaskolstyrelserna har förtjänstfullt anpassat sinverksamhet till att ge flyktingbarnen trygghet ochen god undervisning.