prot · GG0958 · 1993-02-09 00:00:00 — Man arbetar väl för fullt med attta fram underlag för att kunna begära in priser påvagnar. Jag vill dock understryka att det är viktigtatt de företag som vi har i finns kvar närdessa beställningar skall göras. Det är av mångaskäl oerhört viktigt att vi kan behålla denkompetens som vi faktiskt har när det gällerspecialiteter, såsom svetsning av aluminiumvagnar.Arbetslösheten kostar mycket pengar.Arbetsmarknadsministern har här i sagtatt det kostar hundra miljarder . Låt oss jobbatillsammans allt vad vi kan för att minska dessakostnader för staten. Ett bra sätt att minskakostnaderna är att aktivt verka för att få till ståndbeställningar av exempelvis tågen X10 och X12,som sedan kommer att komma till god användningför alla de trafikanter som vill åka spårbundet.Än en gång tack för svaret. Jag skall meddela deanställda på ABB att från AMS sida kommer detsäkert inte att finnas några hinder.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:359 om företagaresersättning från A-kassanAnf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt förändraarbetslöshetsförsäkringens ersättningsregler förföretagare och deras anhöriga eftersom dessa reglerdiskriminerar de nu aktuella grupperna.En särskild utredare skall till utgången av mars 1993redovisa ett förslag till utformning av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utredarenskall göra en total översyn av de nuvarandereglerna och i detta sammanhang särskiltuppmärksamma företagarproblematiken, vilketäven innefattar problemen för de anhöriga tillföretagare.Det sker således ett arbete när det gäller dennaproblematik. Det är min uppfattning att det ärmycket viktigt att noga se över de regler som gällerför såväl anhöriga som för företagare. Jagförutsätter att utredaren kommer med välgenomarbetade förslag rörande de frågeställningarsom tagit upp.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghar tagit upp den här frågan, eftersom det i dennuvarande lågkonjunkturen har uppstått mångaspörsmål om småföretagares rätt till A-kassa vidarbetslöshet. När det har uppstått arbetsbrist iföretaget och företagaren har gått till A-kassan föratt få ersättning, har han fått beskedet att han intekan få någon ersättning innan han har avvecklatföretaget. Detta svar får man trots att man harbetalat in avgifter till A-kassan. Det här gäller ävennärstående till företagaren, t.ex. hustru eller barnsom har drabbats av arbetslöshet. De får inte hellernågon ersättning.Det kan ibland bara vara fråga om en tillfälligarbetsbrist. Om man då skall avveckla företaget föratt få ersättning, så finns ju inte företaget sedan närarbete kommer in igen. Det kan t.ex. gälla enrörmokare som inte har jobb . Han kanske får jobb framåt sommarenigen. Om han skall få stämpla under de månadersom han inte har jobb, måste han avvecklaföretaget.Det här verkar mycket skevt. Jag tycker också attdet verkar diskriminerande gentemotsmåföretagarna. Det är bra att regeringen ser överbestämmelserna och förhoppningsvis kommer medbra förslag som gör att man kan komma till rättamed skevheterna.Det är har också varit oklart om vad som egentligenmenas med ''företagare'' i det här avseendet. Jagskulle vilja fråga statsrådet om de här skevabestämmelserna även gäller t.ex. för en ägare till enjordbruksfastighet som har annat arbete och somblir arbetslös i ett fall då fastigheten inte ger någonavkastning. Skall vederbörande behöva avyttrafastigheten för att få stämpla?Anf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Om jag har förstått läget rätt så ansersamtliga partier i denna riksdag att det allraviktigaste -- för att klara jobben -- är att skapaframtidstro i företagen. Reglerna för de småföretagen och de anställda i dessa företag måsteockså vara rimliga.Om man har den uppfattningen måste man också seöver samtliga regler som inte känns rättvisa. Det äroftast ingen lätt uppgift. Jag får åtskilliga brev somgäller den här typen av frågeställningar. Av en delbrev framgår klart att dagens bestämmelser måsteses över. Därför väntar jag mycket ivrigt på detförslag som kommer ifrån utredaren.Kjell avslutade med en fråga omjordbrukare. Det finns de som äger en fastighet,bedriver jordbruk i liten skala och arbetar heltidinom ett annat yrke. Reglerna för den typen avföretagare -- det behöver inte vara fråga omjordbruk -- innebär att om de inte ökaromfattningen av driften kan de uppbära ersättning.I så fall har ju ingenting förändrats -- förutom att dehar blivit arbetslösa. Det vore helt orimligt om detställdes krav på att man skall avyttra enjordbruksfastighet för att man har råkat bliarbetslös. Det är inte heller så lätt att hux flux säljaen sådan fastighet. Den typen av regler kan vi inteha.Det rör sig här om svåra handläggningsfrågor.Reglerna behöver ses över, och det kommer attgöras.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tackar för det här svaret. Det ärbra att man får klarlägganden i dessa frågor. Mångafunderar över vad som kommer att hända omde blir arbetslösa.Vi vill att folk skall starta företag. Skall manuppmuntra till att folk startar företag måstereglerna och villkoren vara rimliga och intediskriminerande. Det är bra att man gör en översynså att man får rimliga regler för småföretagare, såatt de får samma möjlighet som andra att fåersättning vid arbetslöshet. Jag tycker att det är ettbra svar, och jag hoppas att de felaktiga reglernarättas till så fort som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på frågorna 1992/93:344 och 356 omanvändning av arbetslösa i statligt finansieradebyggprojektAnf. 62 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har medhänvisning till uppgifter om att byggföretag somlämnar anbud till offentliga byggprojekt kantvingas säga upp egen personal för att i stället anlitaarbetslösa byggnadsarbetare, frågat mig om jagkommer att vidta några åtgärder.Ulf har frågat mig om byggnadsprojekt somstöds av statliga medel minskar de reguljärauppdragen så att företag tvingas friställa egenpersonal för att sedan använda arbetskraft somanvisas av arbetsförmedlingen.Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang.Som och förstår ärdet svårt för mig att uttala mig om exempel som jaginte närmare känner till. Det är ocksåarbetsmarknadsmyndigheternas uppgift att svaraför dessa frågor och jag bör somarbetsmarknadsminister inte ta ställning till deenskilda besluten tagna av dessa myndigheter.Men jag håller med frågeställarna om att denprincipiella frågeställningen är viktig. Det gäller atti det enskilda beslutet ta hänsyn till en rad aspektersom delvis kan stå i motsättning till varandra.De medel som anvisas för beredskapsarbeten skalli första hand syfta till att skapa arbetsmöjligheterför arbetslösa, främst för dem som varit arbetslösaen och riskerar att stämplas ut från A-kassan och tappa fotfästet på arbetsmarknaden.Dessutom riskerar de att drabbas av denedbrytande sociala konsekvenser som ofta följer iarbetslöshetens spår.Beredskapsarbeten skall omfatta uppgifter somutan stöd inte skulle bli utförda eller projekt somkan tidigareläggas. Detta är syftet med dessaanslag, och det är givetvis iarbetsmarknadsmyndigheternas intresse att anvisaså många långtidsarbetslösa som möjligt för dessamedel.Om projekten genomförs utan anvisad arbetskraftkan de möjligen leda till att arbetstagare inte blirarbetslösa men de skapar då ingen sysselsättningför de hårdast drabbade -- de långtidsarbetslösa.Vad gäller andra åtgärder som t.ex.infrastrukturinvesteringar, satsningar påbyggprojekt inom kultursektorn, de två miljardersom anslagits till statliga byggen och den miljard tillinvesteringar i affärsverken som AMS nyligenerhållit är kraven på att utnyttja avarbetsmarknadsmyndigheterna anvisad arbetskraftinte samma som för beredskapsarbeten. Där kandet handla om att man skall samverka medarbetsmarknadsmyndigheterna eller att man skallanlita anvisad arbetskraft om utförarens arbetskraftinte kan tillgodose arbetskraftsbehovet.Samtidigt vill jag peka på att av de totalainvesteringar och byggnationer som för närvarandeigångsätts i landet så är det endast en mindre delsom gör över den arbetsmarknadspolitiskabudgeten och som är förknippade med krav på attvissa arbetslösa skall anvisas.Det är angeläget att de som anvisas tillberedskapsarbeten inom byggsektorn ärkvalificerade byggnadsarbetare. Outbildadarbetskraft som i hög grad kom in i branschenunder överhettningen bör erbjudas andramöjligheter. I det sammanhanget ärarbetslivsutvecklingen en viktig åtgärd, dvs. utför arbetsuppgifter för sin A-kasseersättning.Med tanke på hur allvarlig situationen nu är påarbetsmarknaden -- och jag tänker då inte minst påden omfattande långtidsarbetslösheten -- är detregeringens bedömning att yrkesarbetare somriskerar att ''stämplas ut'' skall ha möjligheter tillberedskapsarbeten. Det är väsentligt att vimotverkar en permanent utslagning av arbetskraftoch därmed motverkar de höga sociala ochsamhällsekonomiska kostnader som följer av den.Anf. 63 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Med hänvisning till min frågeställning ärjag naturligtvis inte helt nöjd med svaret.Jag tycker inte att det kan vara rimligt att framförallt mindre företag skall tvingas friställa sin egenpersonal för att komma i fråga avseende dessa jobb.Det är egentligen rätt fantastiskt att företrädare fören statlig myndighet uppmanar företagen attfriställa sin egen personal för att få chansen tillsådana jobb.Regeringen vill ju stimulera till ökatsmåföretagande. Det betyder väl i första hand attbefintliga företag skall kunna leva vidare. Det ärenligt min mening småföretag som drabbas av dessabestämmelser, och dessa företag vill ju behålla sinpersonal. De har en mycket nära anknytning till sinpersonal och vill absolut inte avskeda den ellerfriställa den. Det gör de inte, utan de kämparvidare på annat sätt. Men de får inte chans till dessajobb, vilket de egentligen så väl behöver.Jag anser därför att arbetsmarknadsministern börompröva sin inställning, så att företagen kankonkurrera på lika villkor. Jag anser att de inte kangöra det i det läge som de nu befinner sig i.Jag tror inte att man löser dessa svåraarbetsmarknadsproblem genom denna typ avrundgång av pengar, som det kan innebära närföretagen friställer personal och sedan anställerigen. Därför vädjar jag tillarbetsmarknadsministern att tänka framför allt påde mindre företagen i denna fråga och att se till attvi får bättre regler som inte hämmar småföretagensutveckling.Anf. 64 ():Herr talman! Herr statsråd och herrmedfrågeställare! Jag vill först och främst tacka försvaret på denna fråga. Jag tycker att det är ettgediget och bra svar. Det är utförligt och andas envilja från arbetsmarknadsministerns sida att viljalösa dessa problem.Som sade har detta mycketriktigt skapat problem. Jag har blivit uppringd avmånga byggmästare, framför allt småföretagare,som har varit förtvivlade just av det skälet att de harräknat på objekt osv. och kommit fram till att demåste säga upp personal för att i stället ta inpersonal från arbetsförmedlingen som riskerar attbli utstämplad.Tanken med systemet är uppenbarligen att manskall försöka skapa fler jobb. Precis somarbetsmarknadsministern säger i svaret skall dethandla om nya objekt som egentligen inte ärplanerade. Men problemet är att man även förobjekt som är planerade i den kommunalabudgeten får dessa anslag. Det är inte rimligt. Jagtror att det är oerhört viktigt att man frånArbetsmarknadsdepartementet gör en snabbutvärdering av dessa pengar.Arbetsmarknadsministern tar i svaret även upp denoutbildade arbetskraften. Byggsektorn hade under80-talet en för stor kostym. Det talas om att den varungefär för stor. Många av dessa arbetare varoutbildade. Men även sådana som inte har dessayrkesbevis blir anvisade av arbetsförmedlingen. Dåblir det, precis som sade, enrundgång i systemet.Det är svårt för den lilla företagaren att förklaravarför han skall behöva säga upp halva sin personalför att sedan ta in ny personal. Man måste funderalitet mer på detta och se till att man får bort dettasystem. Det är nämligen inte bra som det är nu.Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det här är en mycket svåravvägningsfråga. I alla avvägningsfrågor på olikaområden som jag möter, märker jag att det är vissskillnad i handläggning från ställe till ställe. Så ärden mänskliga naturen. Det är i och för sig inte såkonstigt. Det som är besvärligt och som gör attdenna regel nu är svårare än tidigare är att det är såfå objekt för öppen marknad. När man annonserarut ett objekt som innehåller beredskapsarbetare,skall det tydligt anges, så att byggmästaren i frågaskall veta att det inte blir fråga om egen arbetskraftutan även viss annan arbetskraft.Vad vi naturligtvis har att arbeta med är att få flerobjekt på den helt öppna marknaden. Genomdenna nya åtgärd, arbetslivsutveckling, tycker jagatt det är möjligt att lätta litet grand på trycket närdet gäller anvisningar till byggen därArbetsmarknadsverket är inne. Det finns nutillräckligt många yrkesutbildade, och det är i förstahand dem som man långsiktigt måste ha kvar ibyggbranschen. Under den otäcka toppen ibyggbranschen , 1990 och 1991 köpte man oftamänniskor från exportindustrin. Dessa människormåste förr eller senare lotsas tillbaka dit. Detta görsinte genom nya jobb i byggsektorn utan i så fallgenom arbetslivsutvecklingsåtgärder. Jagförutsätter att är inriktat pådetta, annars skall jag vid någon av minaregelbundna träffar medlänsarbetsnämndsdirektörerna ta upp det.De objekt som man skall gå in i skall inte ligga iordinarie budget, utan det skall vara fråga om klaratidigareläggningar.Anf. 66 ():Herr talman! Jag och förstår attarbetsmarknadsministern har en svår uppgift i detsvåra arbetsmarknadsläge som befinner sigi. Det var ändå positivt att få höra attarbetsmarknadsministern ser helheten ochmöjligheterna till en bättre framtid, både för dearbetslösa byggnadsarbetarna och för desmåföretag som verkar på detta område, och attbåda parter kan få chansen att få fortsatta inom detyrkesområde som de har startat i och att vi också,när konjunkturerna vänder och när tillväxten blibättre i , skall se en bättre möjlighet för helavår ekonomi.Därmed tackar jag för svaret.Anf. 67 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt, somarbetsmarknadsministern säger, att man skallannonsera om man skall ha anvisad arbetskraft närdet gäller dessa objekt. Men dilemmat är att alladessa ROT-objekt i många kommuner i vårt landföljer just denna typ av annonser. Jag menar då utnyttjar systemet. Därför är det viktigt tar upp detta medlänsarbetsnämndsdirektörerna.Jag skall även ta upp en annan sak somarbetsmarknadsministern pekar på i svaret,nämligen att beredskapsarbeten skall omfattauppgifter som utan stöd inte skulle bli utförda ellerprojekt som kan tidigareläggas. Men jag uppleveratt alla objekt, även om de är planerade, omfattasav detta stöd. Då innebär detta att man sänder felsignaler. Det är viktigt att man tar upp denna fråga,och även när det gäller den outbildadearbetskraften. Jag tror nämligen att vi lurardessa människor.Anf. 68 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tar diskussionen till mig.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:342 omstudiefinansiering av arbetslösasfolkhögskolestudierAnf. 69 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag relativt omgående kan vidta några åtgärder såatt individuell studiefinansiering kan erbjudas såmånga folkhögskoleelever att de extra resursernatill folkhögskolorna blir utnyttjade.Frågan är ställd mot bakgrund av att elever, enligtCarl-Johan , avbryter sina studier när de inteerbjuds de studiestöd de hade räknat med, vilketresulterat i att fulltecknade kurser blivit inställda.De kurser som avser är kursersom startas genom uppgörelsenmellan regeringen och Socialdemokraterna. Dennasatsning gjordes mot bakgrund av de behov avutbildningar som finns där de sökande själva väljerutbildningens inriktning. Till dessa kurserberäknades även kostnader för olika former avstudiestöd, däribland särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa (SVUXA) för ca 5 100heltidsstuderande. Kursdeltagarna får således olikaformer av studiestöd och inte utbildningsbidrag.Önskemålen om utbildningsmöjligheter är stora.Det gäller inte bara för de kurser Carl-JohanWilson tar upp utan också i fråga om t.ex.arbetsmarknadsutbildning.För att bl.a. under resten av budgetåret kunnaupprätthålla möjligheten tillarbetsmarknadsutbildning beslutade regeringendärför att anslå ytterligare 2miljarder kronor. Medlen skall i första handanvändas till utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, ungdomspraktik ochstarta eget.Länsarbetsnämnderna har själva att avgöra vilkautbildningsanordnare som anlitas, vilket innebäratt arbetsmarknadsutbildning för vilkenutbildningsbidrag lämnas även kan vara förlagd tillfolkhögskolor.Anf. 70 ():Värderade talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för hans svar. Man skullenaturligtvis önska, oavsett om man ärarbetsmarknadsminister eller frågeställare, att mankunde svara på ett sådant sätt att alla utropar:Hurra, nu är allting löst! Men bådearbetsmarknadsministern och jag inser väl att såtyvärr inte är fallet här.Problemet är det att många sådana här kurser påfolkhögskolor blir avbrutna därför att elever, sommed glädje söker till och även blir antagna till dessakurser, inte får utbildningsbidrag. Jag vill fråga:Anser arbetsmarknadsministern att beskedet omde nya pengarna innebär att det borde finnas medelhos länsarbetsnämnderna till dessa kurser?Anf. 71 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är ju alltid en kamp om medel,även om medlen till iprincip har tredubblats. Tyvärr ärarbetsmarknadssituationen sådan attArbetsmarknadsverket framåt våren kommer atthålla av arbetskraften i olika åtgärder,varav kanske uppåt 100 000 personer i utbildningar.Därutöver har vi lagt fram det härutbildningspaketet, i vilket man normalt inte går inmed arbetsmarknadsstöd. Men om man har eleveratt placera och det finns ledig kapacitet, är detsjälvfallet ingenting som hindrar att mankompletterar med att ge arbetsmarknadsstöd äventill en elev för vilken det normalt inte utgår sådantstöd. Det är alltså möjligt. Men det är upp till resp.länsarbetsnämnd och arbetsförmedling inom varjelän att avgöra hur man gör bästa nytta medpengarnaAnf. 72 ():Värderade talman! Poängen med en åtgärd i denriktning som jag anger i min fråga är följande. Detär regeringen som ger pengar till dessa kurser, ochfolkhögskolorna blir i sin tur glada över dennamöjlighet till insatser och annonserar ut kurserna,som man sedan får mängder av sökande till. Mensedan fungerar det inte, eftersomstudiefinansieringen inte räcker till. För attpengarna till folkhögskolorna skall komma till såstor nytta som möjligt borde man också se till att haen tillräcklig studiefinansiering.Skulle man kunna ge det beskedet tillfolkhögskolorna att arbetsmarknadsministern i daghar sagt till att man i första hand bör setill att dessa folkhögskolekurser kommer till stånd?Det skulle vara ett glädjebesked till helaFolkhögskole-Sverige.Anf. 73 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! SVUXA-stöd och vanligtutbildningsstöd är inte mitt bord. Jag har hand omarbetsmarknadsutbildning. Däremot tillhör detmitt bord att ständigt samtala med minaministerkolleger om olika saker, bl.a. om att få överså mycket som möjligt på derasdepartementsbudgetar för att lätta påarbetslöshetstrycket på mitt departement. Dennafråga kommer därför säkerligen åter.Carl-Johan vet att uppgörelsen träffades viden rätt hygglig tidpunkt , men attriksdagsbeslutet kom sent . Då var detmycket nära till skolstarten. Det vore önskvärt medlitet längre förberedelsetider, men ibland får mangöra det bästa i en uppkommen situation.Anf. 74 ():Herr talman! Jag har uppfattat att det finns storanledning att hysa tacksamhet motarbetsmarknadsministern för att han tagit ansvaretför denna fråga. Det är väl ändå så att pengar tilldessa kurser har kommit frånarbetsmarknadsministern. Att de över huvud tagetkommit till stånd beror på insatser frånarbetsmarknadsministerns departement.Jag uppfattar det som ett löfte att nya kontaktermed kan tas så att mankan få ökat stöd för att dessa pengar används tilldetta. Jag och många med mig tycker att det voreen katastrof om dessa kurser, som det finns resurseroch elever till på skolorna, inte kommer till stånd.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:313 om skyldighetenatt fullgöra värnpliktAnf. 75 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att göra något för att det skall bli möjligtför en vapenfri -- som tidigare fullgjort militärgrundutbildning -- att i stället för att fullgörarepetitionsövning som vapenfri skall kunnakrigsplaceras i sin civila arbetsuppgift.En värnpliktig som har fullgjort sin militäragrundutbildning och därefter får vapenfri tjänstmåste i princip också fullgöra viss kortaretjänstgöring som vapenfri. Skälet till detta är attden vapenfrie måste få en utbildning som gör detmöjligt med en krigsplacering inom detjänstgöringsområden som finns förden vapenfria tjänsten. Tjänstgöringen skall enligtlagen (1966:413) om vapenfri tjänst fullgöras iverksamhet som är betydelsefull för samhälletunder beredskap och krig.I samband med att lade fasttjänstgöringsområdena för den vapenfria tjänstenår 1978 uttalade försvarsministern i propositionen(prop. 1977/78:159 s. 110) att han ansåg detprincipiellt fel att låta den vapenfrie fullgöra denvapenfria tjänsten på sin civila arbetsplats. Detborde dock inte föreligga hinder mot en uttagningför tjänstgöring som ligger inom den vapenfrieseget civila yrkesområde. hade inte någotatt erinra mot uttalandet.Pliktutredningen har till mig överlämnatsitt betänkande om en totalförsvarsplikt.Betänkandet skall nu remissbehandlas och beredasinom Försvarsdepartementet på sedvanligt sätt.Betänkandet innehåller förslag som ger möjlighetertill en tjänstgöring inom totalförsvaret som är merflexibel än . Styrande för uttagningen tillplikttjänstgöring skall enligt utredningens förslagvara totalförsvarets behov av personal och denenskildes kvalifikationer.Det enskilda fall som nämnt i sinfråga kan jag inte närmare uttala mig om. Däremotkommer den principiella fråga som Carl-JohanWilson tar upp självfallet att behandlas underberedningen av förslag. Dessaförslag innebär vidgade möjligheter att krigsplaceramänniskor som redan har en speciell kompetensutan att de genomgått någon pliktutbildning. Föratt inte föregripa beredningen av Pliktutredningensförslag är jag dock inte beredd att nu föreslå någraförändringar i gällande pliktsystem.Anf. 76 ():Herr talman! Tack för svaret,försvarsministern! Jag är medveten om attförsvarsministern inte kan kommentera enskildafall. Ofta initieras våra frågor dock av att manmärker att något är fel, och jag är övertygad om attdet är rätt att i detta svar läsa ut attförsvarsministern gott kan tänka sig att stödja attsunt förnuft finge råda i större utsträckning i sådanahär ärenden.Låt mig ändå principiellt med utgångspunkt i detfall som vi nu båda känner till säga: Nog vore detrimligt att man kunde tolka de regler som finns så,att sådana här saker inte behövde inträffa. Det voreväl tänkbart att få ett positivt svar på det.Anf. 77 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill säga till attockså jag är för sunt förnuft i hanteringen av allaupptänkliga frågor, såväl i som inomregeringskansliet. Det finns emellertid vissautgångspunkter även när det sunda förnuftet skallråda, och vi måste följa de bestämmelser som finns.Regeringen kan inte ingripa i myndighetsutövningmot enskild.Det finns rättviseaspekter på detta. Det finnssäkerligen många som gärna skulle göravärnplikten på sin gamla arbetsplats. Det finns enrad hänsyn att ta i dessa sammanhang. Yttersthandlar det ändå om att se till att totalförsvaret fårtillgång till kompetenta personer på rätt plats.Jag kan informera ochkammarens ledamöter om att Pliktutredningensförslag nu är på väg ut på remiss. Det är minförhoppning -- men det blir naturligtvis beroendeav remissutfallet -- att beslut skall kunna tas iriksdagen på detta område.