prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — utvecklingen beträffande de civilaluftfartsavtalen med länder utanför EG-området.Inom kort avser besluta om man skallinleda förhandlingar om ett samgående i enlighetmed vad jag har anfört. Såväl staten som de privataaktieägarna i SAS svenska moderbolag delaruppfattningen att sådana förhandlingar bör inledas.Regeringen kommer att återkomma till riksdageninför ett slutligt ställningstagande till samarbete ochsamgående mellan de berörda flygbolagen.Anf. 141 ():Herr talman! Vi har under kunnatse i tidningarna att något har varit på gång medSAS. Efter vissa krumbukter i debattartiklar och ien interpellationsdebatt har vi nu fått eninformation som jag välkomnar. Man hade kunnathoppas på en litet större öppenhet i denna viktigafråga. Fusionen, Alcazar, innebär en oerhört storförändring för flygverksamheten i Sverige.Jag har några frågor till statsrådet. SAS ledning harägnat sig åt en del analysarbete, bl.a. i 16arbetsgrupper. Det är bra. Men regeringen har ettvidare ansvar för den sammanhållnainfrastrukturen och kommunikationerna bådeinom landet och utomlands. Vilka oberoendeanalyser har regeringen gjort av de konsekvensersom Alcazarmodellen, eller någon annan modell,kan innebära för kommunikationerna ?Har regeringen gjort några sådana oberoendeanalyser?En förändring av SAS, till Alcazar eller någotannat, kan ge genomgripande konsekvenser förArlanda som navflygplats, ''hub'', och som dennaregions största arbetsplats. Vilka analyser harregeringen gjort vad avser som nav iframtiden och som en av vår regions störstaarbetsplatser? Vilka konsekvenser blir det?Anf. 142 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först är jag litet förvånad över attInes Uusmann tycker att det inte har varit entillräcklig öppenhet i denna fråga. Jag vet att SASledning har varit i trafikutskottet och informerat ifrågan. Jag själv översände till införvår interpellationsdebatt allt det material som fannstillgängligt för regeringen. Vi har strävat efterfullständig öppenhet i denna fråga. Dock vill jagsäga att frågan är en utprägladbolagsfråga. Det är därför som denna informationframför allt handlar om att arbetet med analysenhar kommit så långt att det är dags att gå in iförhandlingar.Ines Uusmann påpekar mycket riktigt att det harvarit ett mycket omfattande arbete med dessaanalyser. Hon pekar på att regeringens ansvarframför allt handlar om att ha en fungerandeflygförsörjning i Sverige.Jag kan berätta att så sent som på dagens allmännaberedning var SAS inrikeschef på besök. Hanredovisade de konsekvenser som SAS anser följerav detta. Jag kan berätta för att deslutsatser som dras är att detta kommer att gynnautvecklingen på . kommer attha mycket goda möjligheter att behålla ochförstärka dagens position med vissainterkontinentala operationer på ett omfattandenon-stop-nät till destinationer i , likasårollen som knutpunkt för svensk inrikestrafik ochför trafik till och destinationer i nordöstraEuropa.Vidare var det frågan om huruvida regeringen skallgenomföra en analys i sammanhanget. Det är våruppfattning att vi vill se att förhandlingarnakommer i gång. Först när vi ser resultatet av dem ärdet dags för regeringen att ta ställning i den delen.Anf. 143 ():Herr talman! Jag vill knyta an till inrikestrafiken.Nu fick vi ett svar beträffande möjligheterna attArlanda skulle kunna utvecklas. Men jaguppfattade det nyssnämnda svaret som att detfortfarande skulle vara som en del i deninternationella trafiken.Hur bedömer regeringen att Alcazarsamarbetetkommer att påverka den nationella flygtrafiken,dvs. inrikesnätet i sin helhet? Det har i debattentalats mycket om den interkontinentala trafikenoch i viss mån det europeiska nätet men väldigt litetom den nationella flygverksamhet som SAS förnärvarande bär en stor del av. Hur kommer det attbli om det blir ett Alcazarsamarbete?Vilka krav ställer regeringen? Vilka direktiv villregeringen som ägare i det sammanhanget riktamot bolaget?Häromdagen kunde vi läsa i tidningarna attSchweiz regering nu ställde krav på attparallellt utreda alternativ. Hur bedömer densvenska regeringen att sådana propåer kommer attkunna påverka de nu pågåendesamarbetsdiskussionerna?Anf. 144 Kommunikationsminister ():Herr talman! Kort om den bedömning som görs avinrikestrafiken. Det kommer snarare att ha enpositiv effekt att få en inmatning från de andrabolagen till det svenska inrikesnätet. Det är denbedömning som görs av SAS. Vi har ingetannat underlag.När det gäller den nya situation som har inträttefter avregleringen är det likadant som det redanhar blivit för järnvägen, som har medverkat till, nämligen att SJ kör dentrafik som är lönsam. Sedan har staten möjlighetatt, om det anses vara regionalpolitiskt viktigt,upphandla olönsam trafik.Vi har gett ett uppdrag till statensförhandlingsman att handla upp trafikmellan i första hand och . Vi får sevad det kommer ut i denna förhandling, dvs. vilkettrafiknät som kommer att avteckna sig.Men detta är inget ansvar som vi i dagens läge kanålägga SAS. Att tillgodose trafikförsörjningen ärnågot som regeringen kan göra genom att handlaupp trafik där det kan visa sig nödvändigt avregionalpolitiska skäl.Jag träffade den schweiziskekommunikationsministern, som även ärpresident i . Vi hade tillfälle att diskuterafrågan. Jag träffade även min holländske kollega.Regeringarna i och har en positivattityd till projektet. Jag kan konstatera att detfinns stämningar i för att även undersökaandra alternativ. Det är ingenting som den svenskaregeringen kan ha några synpunkter på, utan det ären naturlig process.Dock tycker jag att det material som presenteratsfrån SAS ger vid handen att alternativ 1, dvs. attfortsätta på egen hand, i förlängningen skulleäventyra den svenska inrikestrafiken. Alternativ 2,dvs. att gå samman med något av de tre storabolagen , eller AirFrance, skulle skapa en så oerhört dominerandeställning för den samarbetspartnern att vi ocksåskulle få betydligt mera negativa konsekvenser än idet nu förordade alternativ 3.Anf. 145 ():Herr talman! Jag tror att det är klokt om man intekategoriskt avvisar olika alternativ i dennaprocess -- som kan bli svår när fyra intressenterskall förenas. Om den schweiziska regeringentvekar kan det innebära att alternativ måste sökasupp. Det är mot den bakgrunden som jag ställdefrågan om Schweiz.Jag inser också effekterna för inrikestrafiken avkommersialisering och avreglering. Men ettflygbolag, liksom andra kommersiellaverksamheter, kan ju ändå ha större eller mindreambitioner att klara vissa delar av aktiviteterna.Om SAS går in i ett mångnationellt samarbete, kandet ju finnas risk för att engagemanget förinrikestrafiken i minskar. Att så inte sker,tycker jag är något som den haranledning att slå vakt om i de diskussioner som skallföras.Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig bara konstatera attinrikestrafiken har en oerhört dominerandeställning inom hela , exempelvisnär det gäller antalet starter och landningar, och haren mycket stor betydelse. Den verksamhetenkommer även att styras från ,och jag är övertygad om att de representanter somstaten framgent kommer att ha i SAS styrelsekommer att verka i den riktningen.Anf. 147 ():Herr talman! Kommunikationsministern har talaten hel del om SAS interkontinentala linjer och ävenom . Mina frågor anknyter liksom GeorgAnderssons till inrikesflyget. Det vore intressant,om kommunikationsministern kunde säga någotmera konkret om vad samgåendet med andra bolagbetyder för inrikestrafiken.Kommunikationsministern nämnde att det snarasthar en positiv effekt. Men kan man säga någontingom vad det betyder för risken att det blir ettstarkare monopol? Kommer konkurrensen attkunna öka eller minska? Kan man räkna med attflyget får flera eller färre turer? Blir det mindreeller större flygplan? Kommer man att kunna räknamed att nätet läggs upp på ett annat sätt än attArlanda är nav i ett nät?Det vore intressant, om det fanns några tankar påvilka effekter på det här området som den nyaorganisationen har. Då tänker jag alltså på vad detnya bolaget klarar utan subventioner, inte knutettill vilket eventuellt statligt stöd vi ger.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! De frågor som tror jag bättre kan besvaras av bolaget självt.Men eftersom jag har fått en föredragning påförmiddagen, kan jag väl försöka mig på att göranågra reflexioner kring frågorna.När det gäller starkare monopol framgår det avSAS eget material att man räknar med att behållaungefär marknadsandel på den inrikesmarknaden och att övriga operatörer kommer attha . Det är säkert en rimligbedömning.Fler eller färre turer är en utprägladmarknadsfråga, som styrs av efterfrågan, men jagtror att den nya bilden kommer att ge mer avmångfald, ett ökat samarbete med de allt duktigaresvenska regionala flygbolagen. Inte bara SAS utanäven andra större operatörer i somTranswede och kommer att startasamarbete som matar fram trafik till viktigare nav iSverige.Vad beträffar större eller mindre flygplan kan mannog räkna med att det kommer att ske enanpassning av flygplansflottan inomden nya koncernen till mera ändamålsenliga planbåde ur storlekssynpunkt och vad gäller ekonomioch miljö. Exakt var man landar i de avseendena ärdet nog alldeles för tidigt att uttala sig om.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Forskning och forskarutbildningFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU31 Forskning och forskarutbildning(prop. 1992/93:170 delvis).Anf. 149 MAJ ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservationerna 2 och 4.I reservation 2 vänder vi oss mot att regeringen,som just på nytt lägger fram det svenskaförslaget till avtal om stopp för allaprovsprängningar av kärnvapen, kraftigtminskar anslagen till FOA för seismiskövervakning av detta avtal. Regeringen bör enligtvår uppfattning återkomma till med ettkompletterande förslag rörande den seismologiskaprovstoppsövervakningen.Argumentet för minskningen av anslagen till FOAär minst sagt besynnerligt. har, sägerman, ett mer omfattande datanät för seismiskinformation, och därför kan kraftigt minskasitt seismiska program utan hinder. Detta synesvara en total omläggning av svensknedrustningspolitik när det gäller kärnvapen.Aldrig tidigare har ansett det varakärnvapenmakternas uppgift att sig självkontrollera. har sedan alltid hävdat att det behövs en oberoendeinternationell övervakning och varit pådrivande idet internationella arbetet för den seismologiskaövervakningen.Förutvarande utrikesministern erbjödpå sin tid att skulle bygga upp detinternationella seismologiska centret, något somSverige arbetat på. skall vi lita på enav kärnvapenmakterna i stället! Uppenbart hållerregeringen på att medvetet avveckla Sverigeskapacitet på området och därmed vår ledande rollinternationellt. Detta är inte acceptabelt.Underförstått antyder utskottet att seismologiskövervakning är en begränsad form, när man medandra metoder kan uppnå kunskapen om vapenredan innan de används, och hänvisar tillkemiavtalet. Sannolikt avser man ''challengeinspections'', dvs. kontroll på platsen, men detta äringet nytt och kan inte ersätta den seismologiskaövervakningen.Inte heller de nya förslag som regeringen läggerfram i om att skall blikontrollmyndighet för ett provstoppsavtal kanersätta den seismologiska övervakningen. Tvärtombehöver som endast sysslat med civilkärnkraft -- om detta förslag accepteras av allaparter -- kraftigt byggas ut med just seismologiskkunskap, som man helt saknar nu.I reservation 4 vänder vi oss mot det nya anslagetför säkerhetspolitisk forskning och begär attärendet återremitteras till regeringen för en nyberedning i former som är brukliga.Bakgrunden är remarkabel. I en rapport, som hårtkritiserats från sakkunskapen, dvs. universiteten,för att vara summarisk, tendentiös och fögarättvisande, föreslogs av utrikesministernssärskilde rådgivare ett nytt institut, ett centrum förÖsteuropastudier, och utbyggt stöd tillÖstekonomiska institutet vid Handelshögskolan.Den massiva kritikstormen ledde till en viss reträtt,och i stället föreslås nu att en särskilt forskargruppetableras vid Utrikespolitiska institutetsforskningsavdelning.Från socialdemokratiskt håll kan vi inte accepteraatt den nya forskargruppen finansieras genomminskade resurser till folkrörelsernas freds- ochforskningsarbete och anser att frågan böråterremitteras till regeringen för ny beredning i deformer som är brukliga. Vid en sådan beredningbör också frågan om forskning rörande Central-och prövas och nordiska erfarenhetervägas in.Alltså bifall till reservationerna 2 och 4!Anf. 150 (nyd):Herr talman! betänkande UU31handlar om forskning och forskarutbildning inomdet utrikes- och säkerhetspolitiska området. Viinser självfallet att viss forskning behövs inom dettaområde. Konflikter mellan stater och inom staterhar alltid funnits. Konfliktsituationen har dockmärkbart förändrats efter ,efter och efterWarszawapaktens upplösning.Vi ser positiva förändringar främst inom tvåområden, dels och vilja till enlångtgående kärnvapennedrustning, dels deminskade motsättningarna mellan öst och väst.Men vi ser också negativa förändringar i spåren avöststaternas långsamma demokratisering. Etniskaoch religiösa motsättningar flammar upp i fornaSovjetunionen och . Dessa konflikterhar ofta sin bakgrund i att olika minoriteter i ettland är eller känner sig förtryckta. Många kännersig mer eller mindre fördrivna från sin hembygd.Nya etniska konflikter får många forskare,institutioner och föreningar att äska nya pengar förnya forskningsprojekt. Kanske behövs det nyforskning, kanske inte.Ny demokrati anser att anslagen inom F-anslagetmåste begränsas. Med ett budgetunderskott somväxer med en halv miljard kan besparingarmed några tiotals miljoner synas oväsentliga. Vianser dock att med den ekonomiska kris somSverige nu befinner sig i måste det sparas -- i småttsom i stort. De anslag som berörs av betänkandetär sådana anslag där det både kan och måste sparas.Vi föreslår en reducering av anslagen F3 Bidrag tillStockholms internationellafredsforskningsinstitutet () och med ca 30 %.När det gäller kommerdetta institut på förslag av regeringen och i enlighetmed utskottets betänkande att få resurser för attetablera en särskild forskargrupp. Två och en halvmiljoner kronor föreslås för detta ändamål vartillkommer en miljon för andra forskningsprojekt somär av särkild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse. Socialdemokraterna vill ha motsvarandeforskning, men kan inte acceptera att den nyaforskningsgruppen finansieras genom minskaderesurser till folkrörelsernas freds- ochforskningsarbete. Vi motsätter oss att det överhuvud taget övervägs att ytterligare skattemedeltillförs för forskning inom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området.Däremot hälsar vi i Ny demokrati medtillfredsställelse regeringens förslag att dra ned F4-anslaget för forskningverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning i förhållandetill innevarade budgetår med 5 635 000 kr.Regeringens förslag ligger väl i linje med förslaget ivår motion U 401. Vi föreslår en reducering på ca30 %, och regeringen föreslår en reducering på35 %.Det är synd att regeringens eventuellasparambitioner endast nådde detta anslag. Tydligeninser inte regeringen vådan av vårt storabudgetunderskott, eller så har man blivit fartblindoch ser bara miljarder framför sig. Men innan ettbelopp har blivit en miljard har det varit kronor ochören.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillvåra reservationer nr 1 och nr 3.Anf. 151 ():Herr talman! Som företrädare förutskottsmajoriteten kan jag konstatera att detråder stor enighet i utskottet om de grundläggandefrågor som behandlas i detta betänkande, även omvi har några reservationer. Det finns en bredenighet och en gemensam insikt.Den nya internationella situationen är ett mycketstarkt argument för behovet av nya kunskaper. Detgäller att även utnyttja gamla kunskaper somkanske i och för sig har funnits men som inte varitriktigt relevanta i det världsläge som vi har haftfram till de allra senaste åren.Som ett exempel kan det finnas skäl att erinra omden patentföreställning man ofta stötte på om attallt österut i i stort sett var likadant. Det varungefär samma politiska förutsättningar, sammaekonomiska förutsättningar, osv., eftersom allt varinlåst i samma förtryckarsystem. vet vi allabetydligt bättre.De händelser som inträffat de allra senaste årenvisar dessutom på helt nya problem där väsentlig nykunskap behövs. Det gäller inte minstnationalismen och de nationella konflikter som hardolts i de östliga delarna avEuropa.Det finns oenighet på fyra punkter. Ny demokratihar avgett två reservationer som gäller anslagen tillSIPRI och . Jag förstår ioch för sig Ny demokratis sparvilja. Men man kanändå göra den reflexionen att de medel som satsaspå forskning och vetenskap i det långaloppet är väl använda medel.Kan man undvika att dra ner mer än absolutnödvändigt på satsningar på detta område -- vilketvi i majoriteten menar att man kan -- är detlångsiktigt värdefullt för säkerhet,förståelsen av framtida roll i det nyaEuropa, och givetvis även för ekonomi ochekonomiska möjligheter . Jag tillstyrkerdärför utskottsmajoritetens skrivningar i dessa tvåavseenden.Detsamma gäller de två punkter där det finnssocialdemokratiska reservationer. Det gäller förstoch främst forskning för rustningsbegränsning ochnedrustning. redogjorde förden Socialdemokratiska synen. Detta är givetvis enfråga där det finns utrymme för olika bedömningar.Men jag måste ändå reagera något mot denbeskrivning av majoritetens argument som MajBritt gjorde.Det är i och för sig utomordentligt positivt att detnu finns bättre möjligheter både politiskt och renttekniskt, och man kan i dessa sammanhang se framemot en mer konstruktiv insats också frånRyssland. Det är positivt. Men det är bara en deli den allmänna bild -- där en större förändring harskett -- som utskottsmajoriteten beskriver.Sverige har stött ett förslag, som har börjat ledatill resultat, om att upprätta ett gemensamt centrumför denna typ av övervakning i stället för de fyrasom tidigare funnits. I detta sammanhang harutvecklingen i sitt intresse. Men det ärinte bara som är argumentet, vilketframgår mycket tydligt av utskottsmajoritetenstext.Det har skett förändringar i omvärlden. När detsker förändringar anser jag att det inte är en orimligslutsats att man också kan förändra de medel medvilka man försöker uppnå dessa mål, vilka i alltväsentligt är desamma som . Jag tillstyrkeräven här utskottsmajoritetens skrivning.Den andra socialdemokratiska reservationen gällerforskning av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse. Som konstaterade hardet framförts betydande kritik mot den utredningsom föregick regeringens ställningstagande.Regeringen har också i åtskilligt tagit intryck avdenna kritik.Jag finner att det förslag som vi nu har att taställning till är väl avvägt. Om jag minns rätt gjordeman också i den socialdemokratiska motionen ensärskild poäng om vikten av en nära samverkanmed etablerade forskningsmiljöer. Det är precis detsom regeringen försöker verka för. Det är det somligger i regeringens förslag.Socialdemokraterna har litet grand ett behov av attföra kampanjen mot denna utredning ända hit föratt markera att man verkligen har fört en kampanj.Men det är inte utredningen som är föremål förvotering, utan det är något helt annat. Jag yrkardärför bifall till majoritetens skrivningar.Anf. 152 MAJ ():Herr talman! Låt mig börja med det första somHåkan talade om, nämligen att Sverigehar stött ett förslag om ett gemensamt centrum förseismologisk övervakning. Faktum är att Sverigehar föreslagit ett internationellt centrum ocherbjudit sig att vara värd för det. Det är vår förreutrikesminister som har lagt fram deterbjudandet, och det har sedan följt imånga år.Vad den nuvarande regeringen gör är att frånhändasig möjligheterna att kontrollera kärnvapenprovgenom att mycket kraftigt skära ner på FOA:sanslag för seismologisk övervakning. Det har inteframkommmmit något nytt, även omutskottsmajoriteten försöker antyda det i sinskrivning.Man säger att det går att använda andra metoderför att kontrollera. Dessa andra metoder ärövervakning på platsen, s.k. challenge inspection.De har funnits med redan i det förra förslaget somjag lade på CD:s bord . Det äralltså inga nya förslag som har kommit fram. Debehövs de också, men det behövs definitivtseismologisk övervakning.Det är bara att konstatera att den nuvaranderegeringen litar på att ochkärnvapenmakterna kan sköta detta. Visocialdemokrater har en annan uppfattning.Kärnvapenmakterna skall kontrolleras av detinternationella samfundet och ingenting annat.När det gäller den forskning som berörs i den andrareservationen var det bra att höra att även HåkanHolmberg kunde vidgå att det framförts enbetydande kritik och att regeringen har tagit intryckav detta. Men den huvudsakliga kritiken från vårsida gäller att man vill ta resurser frånfolkrörelsernas freds- och forskningsarbete ochlägga dem på ett arbete som man i sista hand måstefinna en teknisk lösning på. Det är inte godtagbart.Regeringen bör komma tillbaka med ett bättreförslag. Det skall också behandlas i vederbörligordning på det sätt som man brukar göra.Anf. 153 ():Herr talman! Jag tror att varken jag eller någonannan har försökt förneka att denutredning som vi diskuterar har blivit utsatt för hårdkritik. Det är allmänt känt. Det är ett egenartatspråkbruk som använder genomatt säga att även jag nu skulle vidgå detta. Dettycker jag inte riktigt hör hemma i en sansaddiskussion.Jag förstår mycket väl att denna utredningupprörde känslorna på olika sätt. Men detväsentliga är, som det ju brukar vara närutredningar diskuteras, att regeringen sedan tarintryck av olika synpunkter som framförs. Det ärockså vad som har skett i det här fallet.Den invändning som nu framförhar mycket litet med den ursprungligahuvudpunkten i den socialdemokratiska kritikenatt göra. Jag tycker att det låter ganska konstruerat.Det är fortfarande fråga om att föra det oväsen manförde från början, ända fram till riksdagsdebattenför att markera att man verkligen fört oväsen. Detmå man väl göra om man vill, men det sakligaunderlaget sviktar en smula numera.Det väsentliga när det gäller övervakningen avkärnvapenprov är det som utskottsmajoritetenframhåller, nämligen att den totala bilden ärförändrad. var mer diffus när detgällde att försöka göra ett nummer av detta medRyssland. Jag uppskattar det. Det väsentliga är attbilden har förändrats. Om det internationella lägetförändras och det sker framsteg som även Sverigeaktivt medverkar till -- det har ju skett -- är det inteorimligt att prova om samma resultat kan uppnås ide nya former som finns till hands. Jag vidhållermitt tidigare yrkande.Anf. 154 MAJ ():Herr talman! Den forskarrapport som togs framskickades inte på remiss. Trots det fick den mycketkraftig kritik från bl.a. universitetshåll. Denbehandlades alltså inte i vederbörlig ordning. Denledde ändå till att regeringen inte lade fram sammaförslag. Vi menar nog att man bör gå den rimligavägen när man har förslag om ändradeforskningsinsatser att komma med. Men framförallt skall det inte gå ut över folkrörelsernas freds-och forskningsarbete som har skett här.När det gäller den andra delen, är det en störreprincipiell skillnad. Jag vill gärna göra HåkanHolmberg uppmärksam på det. Det är inte såenkelt som att världsläget har förändrats och attRyssland besitter, som det står i utskottetsbetänkande, en större kunskap om seismologiskövervakning än vad man vetat om . Det ärinte heller så att vi skulle kunna nöja oss med dettaoch dra ner på vår seismologiska övervakning.Sverige var först med att ta initiativ till denseismologiska övervakningen under . Den har sedan fullföljts under allaregeringar därefter. Den är en mycket viktig del idet internationella samfundets möjligheter attkontrollera att kärnvapenmakterna följer de avtalsom de skriver under.Nu vill alltså den nya regeringen kraftigt dra ner pådet. Det är vi besvikna över. Framför allt eftersomde säger sig vilja ha ett provstoppsavtal.Då blir det ännu underligare.