prot · GH0933 · 1993-11-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:33Tisdagen den 30 novemberKl. 14.001 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 2 decemberAnf. 1 TALMANNEN:Vid frågestunden kommer följande statsråd att närvara:Vice statsminister (),statsrådet (), justitieminister (), finansminister () ochcivilminister ().Vice statsministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområdeinom regeringen. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 november.3 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplan, m.m.Anf. 2 TALMANNEN:Jag får meddela att inget arbetsplenum kommer attanordnas . Kammarensammanträder i stället för interpellationssvar kl.9.00.Vidare får jag anmäla att det på grund avförseningar i utskottens arbete kan bli aktuellt medarbetsplenum efterpartiledardebatten. Det kan inte heller uteslutas attytterligare dagar kan behöva tas i anspråk förarbetsplenum.4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:58Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:58 av LarsStjernkvist (s) Bostadsmarknaden får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivnafyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod på grund av arbetsbelastning ochtjänsteresor.Jag kommer att besvara interpellationen underjanuari 1994.Stockholm den 29 oktober 1993Bo Lundgren5 § Svar på fråga 1993/94:191 ombyggbranschenAnf. 3 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund avbyggbranschens prognoser beträffandebostadsbyggandet frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att förhindra dennaallvarliga situation för bostadsbyggandet och förbyggbranschen.Lösningen på problemen för bostadsbyggandet,liksom för andra sektorer av näringslivet, ligger i enekonomisk politik som leder till tillväxt. Samtidigtmåste bostadsbyggande och fastighetsägande gessådana villkor att producenter och ägare stimulerasatt hålla sina kostnader låga, så att hushållen kanefterfråga bostäder utan omfattandekostnadsdöljande subventioner. En grundläggandeförutsättning för en positiv utveckling inombostadsmarknaden är också en låg ränta.Regeringen har genom det förändrings- ochförenklingsarbete som pågått sedan hösten 1991inom bl.a. bostads- och byggnadsväsendet lagtgrunden för en sådan ordning. Regeringen harockså framlagt förslag om åtgärder för attstabilisera bostadskreditmarknaden och underlättafinansieringen av bostadsbyggandet de närmasteåren och om fastighetsskattesänkningar.Min bedömning är att åtgärderna sammantaget nuger förutsättningar för byggare och fastighetsägareatt bygga de bostäder som hushållen efterfrågarmed utgångspunkt i hushållens egna ekonomiskavillkor.Anf. 4 HANS ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret på min fråga. Jag har i min fråga utgått frånatt statsrådet delar uppfattningen att läget är ytterstallvarligt både för byggnadsindustrin och försysselsättningen i denna.Enligt byggentreprenörerna sjunker produktionenav bostäder . Detta kraftiga rasi bostadsbyggandet motsvarar ett BNP-bortfall på1,och på . Vi har det lägstabostadsbyggandet inom hela . Vi bygger förnärvarande cirka en och en halv lägenhet per tuseninnevånare, medan man i bygger mellan sexoch sju lägenheter på samma antal innevånare.Även på andra sektorer inom byggandet kankonstateras ett kraftigt ras.Byggnadsarbetareförbundet räknar med attarbetslösheten och första halvåret1994 kommer att vara ca 40 %.Denna utslagning av byggsektorn kommerobönhörligen att leda till att det vid minsta lillauppgång i byggandet kommer att uppstå flaskhalsaroch kostnadsstegringar. Jag vill för min del hävdaatt det knappast går att få fart på , om vi intehar fart på byggsektorn.I den nuvarande lågkonjunkturen finns detlägenheter som inte utnyttjas. De är egentligen intefler än som behövs för att avlasta de flyktinglägersom finns. Men dessutom är lägenheterna väldigtojämnt fördelade. I är avlägenheterna lediga. Det räcker inte ens för normalomflyttning. I hela länet är av lägenheternalediga. Detta kommer mycket snart att leda till enny bostadsbrist om tiderna förbättras.Vi bygger inte våra bostäder för ett eller två årframåt i tiden, utan de skall stå i kanske 50--100 år.Man måste därför göra långsiktiga övervägandennär det gäller att dimensionera byggandet. Allaseriösa undersökningar visar att vi behöver bygga35--40 tusen lägenheter . Om vi inte litar påprognoser, kan vi själva konstatera att vi har 4miljoner bostäder. Om vi skall ersätta dem på 100år, måste vi bygga 40 000 lägenheter om året.Jag tycker att de åtgärder som statsrådet redovisarär bra, men de gäller i första hand beståndet ochinte nyproduktionen.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi i grunden kan varaöverens -- kanske inte i alla ansvarsfrågor, men demkan vi lämna därhän. Men vi är nog överens om attvi har ett problem på grund av överhettningeni slutet , eftersom vi då fick en våldsamuppgång. Den ledde både till kostnadsökningar ochtill en väldigt kraftig produktion. Jag tror också att vi är överens omatt man inte kan bibehålla den högasubventionsgrad för bostäder som fanns då och somdolde kostnadsutvecklingen.Sammantaget innebär detta att vi nu har hamnat ien situation, där efterfrågan från hushållen medderas utgångspunkter på nya bostäder inte är sådanatt det går att upprätthålla en nyproduktion av denomfattning som HansGustafsson talar om -- i alla fall inte med artificiellametoder. Det skulle vara fel och kontraproduktivt.Vad vi måste göra för att skapa förutsättningar förnyproduktion är att se till att vi har en sjunkandeproduktionskostnad i förhållande till de toppar somvi upplevde och att vi kan hållaen stabilt låg ränta i . Det torde vi varaöverens om. Då skapas förutsättningar för en sådanproduktion som är möjlig att efterfråga förhushållen.För att undvika att få det här våldsamma fallet ärdet nödvändigt att vi nu i första hand går in förombyggnad och underhåll av de bostäder somfinns. Även den uppfattningen borde vi varaförhållandevis överens om, såvitt jag förstår.När det gäller nyproduktionen är, som sagt,framför allt en låg ränta och lågaproduktionskostnader avgörande. Jag vet intevilken annan inriktning skulle ha.Jag antar att inte skulle viljaåterinföra subventioner i den omfattning somgällde tidigare.Anf. 6 HANS ():Fru talman! Vi behöver inte sådana subventionersom vi hade tidigare. De var en konsekvens av denhöga räntan. Räntan går ner, och skulle vi få nerräntan ytterligare ett par procent, behöver viknappast bostadssubventioner. De är till för attutjämna kostnaderna , och de ärnödvändiga så länge vi har en varierande ränta.Jag delar uppfattningen att vi i slutet av 1980-taletoch byggde litet mer än vadsom var rimligt, att byggsektorn behöver bantasoch att vi inte behöver bygga 40 000 lägenheter justnu. Men det är en väldig skillnad mellan 12 000 och40 000 lägenheter. Det skulle vara utomordentligtklokt att öka bostadsbyggandet i form avnyproduktion av åtminstone 10 000 lägenheter. Detär billigt att bygga . Arbetskraften kostaregentligen ingenting. Det kostar lika mycket att habyggnadsarbetarna arbetslösa som det kostar att hadem i produktion.Det finns många andra saker som vi behövdediskutera och vara överens om att göra. Det finns goda och sunda projekt, som ligger färdiga mensom man inte kan få krediter till. Vi bordediskutera hur vi skall kunna komma till rätta medsådana problem.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Det gläder mig att vi är överens på endel punkter. Det skulle inte vara fruktbart att i dagdiskutera ett återinförande eller höjning avsubventioner. Det gläder mig också att vi är heltöverens om räntans betydelse i detta avseende.En del av hindren på bostadsproduktionssidanberor inte på efterfrågan på bostäder och inte påmöjligheterna att få rimliga produktionskostnaderoch rimliga villkor utan på attbostadskreditmarknaden inte fungerar. De är dåsjälvklart viktigt att vi vidtar sådana åtgärder att vifår en ökad smidighet på marknaden.Det går inte att kommendera framräntesättningar -- det tror jag att vi kan varaöverens om. Det gäller att försöka skapaförutsättningar för kreditinstituten att fungera påett bra sätt.Ett sätt kan rimligen vara att försöka få en ännubättre konkurrens till stånd vad gällerbostadsfinansieringen, för att på det viset ökautbudet av krediter.Detta är ett problemområde som det finnsanledning att ta upp med instituten, vilket jag ocksåhar gjort . Det kan vi vara överensom.Anf. 8 HANS ():Fru talman! Jag skall gärna medverka till att få tillstånd en bättre konkurrens när det gällerfinansieringen av bostäderna.I dagens situation finns det åtminstone två hindersom vi skulle kunna göra någonting åt. Det enahindret skulle vi komma runt genom att skapafinansiering för sunda projekt. Det andra hindret äratt det råder en betydande politisk osäkerhetsom gör att man inte vågar sätta i gång att byggahus. Det är den största investering folk gör. De måste veta vilka regler som kommeratt gälla framöver. frågar sig de som skallbygga om bostadssubventionerna kommer att varakvar eller om de kommer att avskaffas.Ett besked på den punkten skulle i väsentlig gradhjälpa till att få fart på byggandet. Det skulle i sintur, , vara det bästa sättet att få fart påtillväxten i . Det finns igen sektor som harsådana multiplikatoreffekter som byggsektorn har.Om vi med gemensamma krafter kunde dra i gångett förnuftigt byggande -- jag anser att det går --skulle vi också göra väldigt mycket för att förbättratillväxten och för att få hjulen att rulla i landet.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Det finns naturligtvis en mängdsektorer som har stor betydelse för tillväxten pålång sikt. Vi skall inte direkt ägna oss åt dendiskussionen.Jag har också hört resonemanget om osäkerhetenvad gäller räntebidrag för nyproduktion. använts som alibi av en del kreditinstitut föratt inte ge krediter. Resonemanget har egentligengällt osäkerheten vad gäller räntebidragen för detredan existerande beståndet. Det har jagnaturligtvis förståelse för med tanke på deuppgörelser vi har tvingats göra för att hanterabudgetunderskottsproblematiken.Det har sedan beslutade om de nyareglerna inte funnits någon som helst tanke på elleraktualitet för att ändra dessa regler. De innebär juen förändring över tiden som är förutsebar. Detfinns inga som helst planer från min ellerregeringens sida på att förändra reglerna i riktningmot minskad förutsebarhet. Detta besked kan jagge rakt upp och ned, här och nu.Anf. 10 HANS ():Fru talman! Det är när det gäller att få i gångbyggandet viktigt att göra klart att det inte kommeratt ske några väsentliga förändringar ibostadssubventionssystemet framöver. Man skallkunna räkna med att de villkor som gäller nu skallgälla framöver. Det är viktigt att minskaosäkerheten på denna punkt.Det är fel att tro att det inte behövsbostadssubventioner. Skälet är att kostnaderna förbostäderna måste utjämnas över tiden. Det går inteatt med dagens inkomster finansiera dagensbyggkostnader. De måste slås ut och omfördelas.Det var meningen med bostadssubventionerna.När räntorna är höga och inflationen är hög blir detväldiga belopp. Om vi får en bättre räntenivåkommer byggandet att klara sig på ett helt annatsätt än vad det gör för närvarande.Jag vet att banker som skall lämna kredit till vanligasunda och vettiga villabyggen räknar på vad husetkostar utan bostadssubventioner. ochjag vet att det kostar perkvadratmeter att bygga utan bostadssubventioner.Det går inte att sätta i gång husbyggen på devillkoren.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! De regler som gäller beträffanderäntebidrag till nyproduktion är fastlagda avriksdagen och kommer inte på mitt ellerregeringens initiativ att ändras. Reglerna innebären successiv nedtrappning av bidragen. Det liggerfast genom riksdagsbeslutet.Jag har en känsla av att det inte finns någon somhelst anledning att göra förändringar. Jag hoppasatt inte heller Socialdemokraterna tänker göra det.Det väsentligaste är att vi ser till att dra ned räntan.Vi har de lägsta räntorna . Detinnebär mycket bättre förutsättningar förbostadssektorn. Vi har, också till följd avfastighetsskattesänkningen, fått de lägstahyresökningarna . Det är väsentligt ochbra, men det gäller att föra en politik som gör atträntan kan hållas på en nivå där folk vill gå överfrån de gamla reglerna till de nya, som är merförmånliga. Det visar ju just det Hans Gustafssonsjälv säger.Ingen skulle vara gladare än jag om vi kan varaöverens om att beslut om nyproduktionligger fast och om att man skall rätta sig efter det,och t.o.m. om en ekonomisk politik som leder tillstabilt låga räntor.Anf. 12 HANS ():Herr talman! En av de bästa metoderna för att fåned räntorna, vilket vi båda är intresserade av ochvilket är väldigt bra för bostadssektorn, är förnärvarande att skapa tillväxt genom att använda deresurser i form av ledig arbetskraft inombyggindustrin som vi har.Om vi inte behöver den utjämningseffekt som jagnyss talade om och som tiden inte medger att jaggår in närmare på, utgör intebostadssubventionerna något problem. Problemetär ju att vi , när det beroende på lågkonjunkturoch andra omständigheter finns en massaåterhållande faktorer, skall göra ytterligarereduceringar. Jag håller alltså inte med om att denreducering på som hardiskuterats bör göras . Den är i sig ettåterhållande faktor.Jag har inte sagt att den inte bör göras, mensituationen gör att det inte är rätt tidpunkt. Det ärväldigt oklokt och ett gigantiskt slöseri att inteutnyttja så mycket som möjligt av byggsektornsresurser som vi med gemensamma ansträngningarskulle kunna göra. Det skulle vara av stor nytta förlandet.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! I många avseenden har HansGustafsson och jag varit förhållandevis näravarandra i bedömningarna, och det tycker jag ärganska positivt. Men det är viktigt att klara ut någrasaker.De neddragningar av subventionerna som HansGustafsson tog upp -- tre miljarder -- gäller det i dagexisterande beståndet. Det är besparingar som, tillskillnad från den omedelbara besparingseffekt viursprungligen var överens om för ett drygt år sedan,är utlagda över tre år.Nyproduktionen påverkas inte av förändringarnaför det existerande beståndet. Där liggersystemet fast. Jag vill återigen betona att det intefinns några som helst tankar på att förändraregelsystemet vad gäller nyproduktionen.När det gäller behovet av att få ned räntan ochbehålla en stabil och låg räntenivå kan HansGustafsson bidra med en sak. Det gäller inte barakorträntorna utan också de långa räntorna, därföratt det är de som är viktiga i justbostadsproduktionen. Han kan se till att riksdageni enlighet med planen för budgetsanering intebeslutar om ofinansierade skattesänkningar ellerens om tillfälliga momssänkningar ellerofinansierade utgiftsökningar. Då kan vi få nedräntorna. Sammantaget får vi då också braförutsättningar för ökad nyproduktion.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:205 om momsen ochEUAnf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser att behandla frågan om momseni ett bedrivs ett omfattandeförberedelsearbete när det gäller vårt tänkta EU-medlemskap per . Beträffandemervärdesskattefrågorna gäller, förutom den avRiksskatteverket lämnade rapporten omformerna för och organisationen avmervärdesskatten inför ett svenskt inträde i EU, attdet kommer att redovisasresultat av det särskilda utredningsuppdrag rörandemervärdesskattens materiella anpassningsbehovsom lämnats till en särskild utredare.Inom parentes kan jag säga att detta måste vara enav de längsta meningar som någon har läst upp i ettfrågesvar. Det kanske kan noteras i protokollet.Riksskatteverkets rapport bereds iFinansdepartementet. Som så är tidsaspekten synnerligen viktig ochstyrande för det fortsatta arbetet med frågorna. Detkommer att bli nödvändigt att göra vissa avvikelserbeträffande bl.a. mervärdesskatten från densedvanliga beredningsordningen för att det överhuvud taget skall vara möjligt att tillämpa en EU-harmoniserad ordning om blir medlem iEU . Ett ganska omfattandeförberedelsearbete måste bedrivas utan att för densakens skull föregripa vare sigmedlemskapsprövningen eller det slutliga EU-beslutet. Det kommer därför att bli nödvändigt attsnart lämna ytterligare mer preciserade uppdragbeträffande mervärdesskatten till Riksskatteverketrörande bl.a. det praktiska förfarandet.Beredningen av mervärdesskattefrågorna haremellertid ännu inte kommit så långt att jag redani dag kan ange exakt hur dessa frågor framöver skallbehandlas.Anf. 15 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Vi är överens i ett viktigt avseende,nämligen vad beträffar tiden för hanterandet avfrågan. Jag var nyfiken på att få en ytterligareprecisering när det gäller frågorna om organisation,ändringar av lagstiftningen, eventuella resurserosv., men säger statsrådet att han inte är bereddatt ge någon sådan.Då frågar jag i stället vilka ytterligare frågorstatsrådet vill ha utredda. Det sägs i svaret attytterligare direktiv kommer att lämnas tillRiksskatteverket. Den rapport som har lämnats ärganska omfattande och klarlägger en hel del. Vadär det ytterligare som kan behöva utredas?Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Vi håller på med beredningen av denrapport som har lämnats. Vi kommer att beredaden rapport som lämnas . Jag är inte bereddatt nu exakt gå in på i vilka avseenden jag skallprecisera ytterligare utredningsuppdrag. Det fårgöras när beredningsarbetet har kommit så långt.Anf. 17 ():Fru talman! Jag har en annan följdfråga tillstatsrådet. Det sägs här att det kan vara nödvändigtatt gå vid sidan av den sedvanligaberedningsordningen, vilket jag kan förstå. Påvilket sätt kan man hantera detta rent praktiskt?Om en myndighet föregriper ett beslut frånriksdagen får man kritik för detta. Men i det härfallet är det nästan nödvändigt att föregripariksdagens beslut. Vilka utrymmen ges i lagen förden här typen av beslut?Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Man kan självfallet inte hanteraärenden efter en viss ordning utan underlag för attkunna göra det. Men på det här området, liksom påså många andra områden, gäller det att finnaalternativa möjligheter. Det gäller exempelvis imilitär verksamhet. Man kan inte utgå ifrån attsaker och ting utvecklas precis så som man hartänkt sig. Också på skatteområdet måste man i godtid förbereda sig för alternativa utvecklingar. Det ärdet som man kan och skall göra.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill bara göra en slutlig kommentar.Jag delar den senast nämnda uppfattningen att detär viktigt att statsrådet efter hand angerviljeinriktningar i de olika frågorna, så att man kanförbereda sig för olika handläggningsalternativ.Jag vill påpeka något som nämndes i utredningennär det gäller de ytterligare direktiven. enmånadsredovisning av moms. Det ärungefär 50 000 företag som berörs av det förfarandesom utredningen föreslår. Detta är ett område somjag tycker att statsrådet bör uppdra åtRiksskatteverket att utreda närmare, därför att detkommer att ställa till med ganska stora problem iden praktiska hanteringen för företagen. Närsådana här utredningar görs är företagsperspektivetöver huvud taget viktigt, och inte baramyndighetsperspektivet.Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Det är självklart.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:206 om beskattningenav föräldrakooperativ barnomsorgAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag är beredd att ta avseende beskattningenav föräldrakooperativ barnomsorg.Lennart vill -- om jag uppfattat honomrätt -- att ekonomiska föreningar(föräldrakooperativ) som bedriver verksamhetavseende barnomsorg skall undantas frånbeskattning.Likartade skatteregler bör gälla för all verksamhetsom konkurrerar med annan näringsverksamhet.Det går inte att behandla föräldrakooperativadaghem annorlunda än daghem som bedrivs iannan form med mer eller mindre uttalat vinstsyfte.I föräldrakooperativen kan vinstsyftet sägas bestå iatt organisera barnomsorgen på bästa möjliga sätttill en rimlig kostnad. Därmed främjas föräldrarnasegna intressen genom ekonomisk verksamhet.I den mån föräldrakooperativen gör en vinst är desåledes skyldiga att betala skatt på det beloppet.Tilläggas kan att kooperativa föreningar har rätt attmed avdragsrätt dela ut vinst på den kooperativaverksamheten i form av rabatt eller återbäring.Jag är således inte beredd att ta några initiativ ifråga om beskattningen av föräldrakooperativbarnomsorg.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret.Jag vill nämna bakgrunden till min fråga. Ganskamånga föräldrakooperativ och andra ideellaföreningar bedriver barnomsorg i landet -- det harblivit en ganska omfattande verksamhet under detsenaste året. De befinner sig nu plötsligt isituationen att de måste betala skatt på ettöverskott som de kanske hade räknat med skullekunna föras över till nästkommande år.Jag är medveten om att ekonomiska föreningar harmöjligheter att göra avsättningar till enskatteutjämningsreserv. Driver man ett daghemsom aktiebolag går det också bra att överföraöverskottet framåt. Men väldigt många har av olikaomständigheter kommit att driva dennaverksamhet som en rent ideell förening. Dedrabbas nu av en skattesmäll vid ett överskott på50 000--, vilket helt och hållet ärhänförbart till föräldraavgifter eller kommunalabidrag. Överskottet skulle kunna utgöra enekonomisk buffert inför kommande år. Menar BoLundgren att det är rimligt att dessa pengarbeskattas?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att och jagkan vara överens om att det gäller att inte skaparegler som kan kringgås genom användande avandra former för att driva en sådan här verksamhetnär det egentligen är fråga om näringsverksamhetsom syftar till att ge dem som driver verksamhetenett överskott, vilket i normalfallet beskattas. Det ärdetta som gör att vi inte fullt ut från beskattning kanundanta exempelvis den kioskrörelse som enidrottsförening bedriver och som konkurrerar medandra kiosker. Jag medger att det inte är sammaverksamhet som bedrivs, men det rör sig om sammaprincip. Detta är alltså ett besvärligt område atthantera, eftersom man vill undvika att slå ut företagsom också skall tillåtas på marknaden. Det jag villpeka på är möjligheten att justera den här typen avunderskott genom att tillämpa återbäring ellerrabatter med avdragsrätt för en kooperativförening. Det finns alltså möjligheter i dag.Skatteutjämningsreserven som togs upp i etttidigare frågesvar är inte aktuell med tanke på attdet har föreslagits att den skall avskaffas. Men detfinns andra avsättningsmöjligheter.I den mån det är fråga om speciella förhållandensom möjliggör olika åtgärder, vilka inte innebärkonkurrenssnedvridningar, kan sådana naturligtvisövervägas. Men den övergripandeproblemställningen är just risken för snedvridning.Anf. 24 ():Fru talman! Jag förstår att man inte kan tillämpa ettmer generellt betraktelsesätt i fråga om ideellaföreningars beskattning. Men tycker jagatt man måste laga efter omständigheterna. Just nuär det väldigt många föreningar som bedriverbarnomsorgsverksamhet vilka kanske inte har haftförstånd, om jag får uttrycka mig så, att från börjanbilda en ekonomisk förening. Vad som inträffar äratt en sådan förening vid ett överskott på 50 000100 000 eller som är tänkta att användassom en ekonomisk buffert för att täcka behov undernästkommande år -- investeringar ochlöneökningar -- inte kan föra överskottet framåtutan beskattning. Detta är ett stort problem, därföratt i det avseendet skiljer sig ekonomiskaföreningar från kommunala resultatenheter. I denkommunala verksamheten kan de få behållapengarna för att användas nästföljande år. Dettaproblem kan lösas genom att de kooperativaföreningarna medges ett fribelopp.Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Det finns ytterligare ett problem,nämligen bristen på konkurrensneutralitet mellanprivata vård- och omsorgsgivare och denkommunala sektorn. Detta är något som beredsvad gäller momsfrågan.