prot · GG0995 · 1993-04-20 00:00:00 — Vidare upplyste jagom att jag funnit anledning att intitiera en översynav reglerna om beskattning av bilförmån. Om detskulle visa sig att de problem som förekommit i visstavseende beträffande taxibilar har sin grund ilagens utformning, förklarade jag mig vara bereddatt överväga en lagändring. Jag påpekade att ensådan dock knappast kan ske före den 1 januari1994.Den översyn av reglerna om beskattning avbilförmån som jag då nämnde pågår förnärvarande. I det sammanhanget ingår bl.a.överväganden av det slag som åter tar upp. Översynen måste dock slutförasinnan jag kan ta slutlig ställning till eventuellaregeländringar beträffandebilförmånsbeskattningen.Jag vill emellertid upprepa att om det visar signödvändigt att ändra lagstiftningen för att undvikaorimliga effekter kommer jag inte att tveka att tainitiativ härtill.Fru talman! Låt mig sedan -- jag är medveten omatt det är ganska ovanligt -- göra ett tillägg medtanke på ett brev som har sänts tillskattemyndigheterna från chefen förRiksskatteverket. Jag vill notera att man där haruppmärksammat den här frågeställningen. Jag villcitera vad i sitt brev anförbeträffande hinder av olika slag. Följande sägs:''Prövning av om betydande hinder föreligger måstegöras i det enskilda fallet och självfallet kan detfinnas andra förhållanden än att bilen används iflerskift som kan innebära sådana hinder förnyttjandet att det kan medföra reduktion avförmånsvärdet. ''Detta är ett förtydligande som, såvitt jag förstår,kan ha positiva effekter.Anf. 124 ():Fru talman! Jag vill tacka skatteministern för dethär svaret och förklara att jag är nöjd med detresultat som vi har uppnått.Tidigare var speciellt taxiägarna i ochVästernorrland drabbade av enförmånsbeskattning som skulle innebära att de sombilförmån skulle ta upp 70 000--. Detbesked som har lämnat innebäratt dessa taxiägare hamnar i någon form avförmånsbeskattning som ligger mellan ett halvt ochett helt basbelopp.Innan jag ställde den andra frågan ringde jag tillRiksskatteverket och talade med en av de personersom är ansvarig för den här verksamheten, dockinte generaldirektören själv. Svaret var mycketpräglat av hänvisningar till byråkratiska regler ochformalism. Det gav mig ett intryck av att ingentinggott skulle komma därifrån särskilt snabbt. Därförväckte jag frågan , och ett besked avdetta positiva slag kom . Jag vill intesätta något samband mellan min fråga och detbesked som har lämnat utanenbart tacka för det goda resultatet. Och jag villalldeles särskilt tacka, förutom skatteministern,generaldirektör för dettatillmötesgående.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Jag hade själv tillfälle att bli medvetenom problemet just uppe i i undermitt besök där . Min inställning ärnaturligtvis att de regler som finns i lagstiftningenskall tillämpas med förnuft och med rimligaeffekter.Jag sade också att om det skulle visa sig attlagstiftningen inte medgav en sådan förnuftigtillämpning, var jag beredd att ändra lagreglerna.Såvitt jag nu kan bedöma går det att få entillämpning som med nuvarande regelsystem gerrimliga effekter. Det tycker jag också är positivt.Anf. 126 ():Fru talman! Jag vill slutligen bara nämna att detaxiägare som jag har talat med efter det att de fickdetta besked från är mycketglada över detta besked.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:568 ombeskattningen av den s.k. barnomsorgspengenAnf. 127 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder i syfte att undanröja vissahinder vid beskattningen av den s.k.barnomsorgspengen. Enligt problemet i att skattemyndigheten ställerkrav om ett minsta antal barn som vårdaren tarhand om.Av den problembeskrivning som i sin fråga framgår inte vad somavses. Jag tror emellertid att på de nya regler som gäller förpreliminärskatt. Fr.o.m. är detnämligen arbetstagarens/uppdragstagarensskattesedel som avgör om arbetsgivaren elleruppdragsgivaren skall göra preliminärskatteavdragoch betala socialavgifter eller inte. En ny s.k. F-skattesedel har införts som är avsedd för personersom bedriver näringsverksamhet, medan övrigaliksom tidigare får en A-skattesedel. Den sominnehar en F-skattesedel betalar själv in sinpreliminärskatt och ansvarar själv försocialavgifterna i form av egenavgifter. För enperson som har A-skattesedel är det utbetalarensom får göra skatteavdrag från den ersättning förarbete som betalas. Utbetalaren betalar då ocksåsocialavgifter i form av arbetsgivaravgifter.I det här fallet är det så att skattemyndigheten haratt göra en bedömning av om vårdaren bedrivernäringsverksamhet eller inte. Denna fråga avgörsslutligen vid inkomsttaxeringen. När det gällerbetalningen av den preliminära skatten måsteskattemyndigheten också göra en bedömning av tillvilket inkomstslag en viss inkomst kommer atthänföras. Bedöms t.ex. barnomsorgspengen blibeskattad hos vårdaren i inkomstlaget tjänst kandenne inte få en F-skattesedel. Genom att göradenna prövning kan skattemyndigheten knappastsägas försvåra kommunens försök att skapavalfrihet i barnomsorgen såsom . Det är inget som hindrar kommunen frånatt betala barnomsorgspeng till en vårdare som intedriver näringsverksamhet och som alltså inte får enF-skattesedel. Kommunen måste emellertid då drapreliminärskatt och betala arbetsgivaravgifter.Storleken på barnomsorgspengen kan ju dockanpassas med hänsyn härtill.Skattemyndighetens prövning av sättet att betalapreliminärskatt grundar sig på regler som riksdagennyligen beslutat. I den mån en ändring kan ansespåkallad för att uppnå rimliga regler är jag givetvisberedd att överväga detta.Anf. 128 ():Fru talman! Jag börjar med att tackaskatteministern för svaret.Jag tror dock att skatteministern i någon mån harmissförstått mig, eller så har jag uttryckt mig oklart.Jag menar att det är väldigt positivt att Stockholmskommun har beslutat att införa enbarnomsorgspeng. Man har velat öka valfriheten,och det måste ses som positivt.Men enligt mitt sätt att se är det fel avskattekontoret att ställa krav på att det i företagetfinns mer än fem barn. Det borde räcka med attföretaget ger vinst, att det är varaktigt och att det ärsjälvständigt. Skatteministern och jag, våra partier,har varit överens i regeringsförklaringen att arbetaför småföretagsamhet och att människor skall fåstarta egna företag inom olika områden.Delar skatteministern min uppfattning att det härär ett problem?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ställt oss samma fråga, dvs. skalldetta behöva vara ett problem sett frånskattesynpunkt? Först och främst är vi naturligtvishelt överens om att det krävs ökade insatser förvalfrihet inom barnomsorgen. Det är ensjälvklarhet. Det är också något som i sig ärpositivt.Men frågan är i vad mån den i och för signödvändiga prövning som skattemyndigheten haratt göra när det gäller frågan om vad som är vanligtförvärvsarbete och vad som är näringsverksamhetskall kunna påverka situationen. Jag har svårt attförstå vad det är som gör att kommunen inte kanbetala ut barnomsorgspeng till en person sombetraktas som näringsidkare. Det måstekommunen har möjlighet att ändra på. Men för attundvika missförstånd eller att det dras gränser sominte finns, har jag också sagt att om det skulle visasig att det är hos skattemyndigheten som problemetligger, är jag beredd att pröva hur regelsystemetskall ändras. Någon form av prövning måste göras.Jag ser inte hur den skall påverka situationen utanatt kommunen rimligen skulle kunna ändra sinaregler.Anf. 130 ():Fru talman! Vanliga människors uppfattning omskatter är att de är komplexa. Situationen ärkomplex för mig också. Det viktiga för vanligamänniskor är hur skatterna fungerar. Det är klartatt det är svårt att förklara skälen till attskattemyndigheterna kräver fem barn. Jag tyckeratt tolkningen av omfattningen är konstig. I övrigföretagsverksamhet finns bara de tre kriteriernasom skall uppfyllas.Ingår det egentligen i en skattemyndighetskompetensområde att ställa sådana krav på antaleti fråga om omfattningen?Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman! Vi börjar med frågan omskattemyndigheten över huvud taget behöver prövaom en person ägnar sig åt näringsverksamhet ellerhar förvärsarbete. Ja, det krävs för att undvikaskatteflykt. Jag tror att vi är överens om att sådantinte får ske. Det finns vissa regler som gör att detkan uppfattas som förmånligt att utövanäringsverksamhet. De skulle kunna användas förskatteflykt i vissa fall. Det krävs vissagränsdragningar.Vidare har vi frågan om omfattningen avnäringsverksamheten vad gäller barnomsorg. Jagvet inte om det skall vara fem, två eller något annatantal barn. Ett sådant problem är att dra gränsenför vad som t.ex. är hobbyverksamhet i travrörelse.Hela tiden finns dessa gränsdragningsproblem, ochgränser måste dras.Var gränsen än sätts för att betrakta det somnäringsverksamhet -- två, tre, fem eller sju barn --borde det, om man är beredd att betala en vissersättning, påverkar över huvud taget intekommunens bedömning. Jag ser ingen anledningtill detta, eftersom det i alla fall kan bli sammakostnad för kommunen och samma skatteintäkteroch arbetsgivaravgifter till staten.Anf. 132 ():Fru talman! Det var så problemet uppdagades.Man kände det som att skattemyndigheterna sattekäppar i hjulen för kommuner som ville skapavalfrihet för föräldrarna. Det är för mig denviktigaste frågan till skatteministern.Jag har förstått att vi är överens, och jag hoppas påatt det skall finnas anledning att se över de härformerna; detta för att uppnå det mål som både jagoch skatteministern är överens om, nämligen bättrevalfrihet i barnomsorgen.Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en så viktig fråga att detfinns anledning för oss att fundera över om det kanföreligga några problem.Jag skall ge ett kort räkneexempel, vilket manaldrig skall göra, men jag gör det ändå. Om enperson betraktas som näringsidkare och får enersättning på exempelvis , skall denpersonen av dessa pengar själv först betala sinaegenavgifter. Låt oss för enkelhetens skull säga attde uppgår till ca . Kvar finns då ,varav kanske hälften, eller beroende på vilketinkomstläge som man har, försvinner iinkomstskatt. Om vi förutsätter , har man irunda tal kvar. Om kommunen i ställetbetalar en lön som uppgår till och görskatteavdrag, blir effekten densamma för den sombedriver verksamheten -- som tar hand om barnet.Det blir alltså precis samma effekt såväl förkommunen och för personen i fråga som för statennär det gäller egenavgifter, arbetsgivaravgifter ochskatt. Jag inser därför inte vari problemet skulleligga för kommunen när det gäller att formulerasina regler. Men låt oss återkomma. Vi skallnaturligtvis se till att det blir en bra lösning påproblemet.Anf. 134 ():Fru talman! Jag brukar ofta säga att ett första stegnär det gäller att lösa problem är att inse att definns. Jag tackar för att vi är överens om att finnalösningar på problemen.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1992/93:538 om industrin ochdet internationella miljövårdsarbetetAnf. 135 Näringsminister ():Fru talman! ställer frågan om jagavser att vidta åtgärder som förbättrar dialogenmellan de svenska delegationerna i detinternationella konventionsarbetet påmiljöområdet och svensk industri.De miljökrav som aktualiseras i det internationellakonventionsarbetet är i flertalet fall sådana att desedan länge uppfylls av svensk industri. Detta är enföljd av vår miljölagstiftning och de krav som densvenska marknaden i övrigt ställer.Svenska företag uppvisar därför i en internationelljämförelse en god framförhållning påmiljöområdet. Detta har gjort det möjligt för dematt exportera miljövänliga tekniktillämpningar ochfå fotfäste på marknader i andra länder. Som jag serdet är det en välkommen bieffekt av att oftahar varit tidigt ute och har haft långtgåendeambitioner när det gäller att skydda vår livsmiljö.De avvägningar som görs i internationellakonventionsförhandlingar på miljöområdetresulterar vanligen i krav på den svenska industrinsom redan uppfylls på hemmaplan. För svenskindustri har det därför sällan varit någon nackdelmed högt ställda ambitioner i konventionsarbetet.Skärpta miljökrav kommer emellertid efterhand attinnebära ökade kostnader och anpassningsproblemäven för svenskt näringsliv.Det finns därför skäl att nära följa utvecklingen ivarje enskilt fall och vidare utveckla de kontaktermed företag och branschorgan som påkallas i detinternationella förhandlingsarbetet när det gällermiljökonventioner. Det svenska agerandet i dessafrågor måste givetvis grundas på en avvägning avmiljöintressen och andra intressen, inte minstnäringslivets behov av internationellt godtagbarakonkurrensförutsättningar.Ett av syftena med konventionsarbetet är just attsöka åstadkomma internationellt likartadekonkurrensförutsättningar.Anf. 136 ():Fru talman! Jag vill framföra ett tack tillnäringsministern och jag är glad över attnäringsministern tar tag i den här frågan.Sedan min entré i har jag arbetat medkemiindustrin och inte minst med transporter avfarligt gods, o.d. Vid besök på olika kemiföretaghar just den här frågan framkommit: Varför fårsvenska företag inte också vara med och lyssna ochpåverka vid förhandlingar som FN har på dettaområde? har önskemål framförts attSverige skulle ha mer än SNV att bidra med. Detfinns kompetens, som kanske på ett djupare planskulle kunna komma vår omvärld till del. Menockså med tanke på hemmamarknaden kan manfortsätta att förkovra sig och utvecklamiljöbevarande åtgärder inom kemiindustrin. Detär viktigt att vi lyfter upp den -- tills -- litetnegativa auran kring kemiföretagenJag undrar om näringsministern har för avsikt attarbeta vidare för att även de svenska företagen påett litet tidigare stadium skall få finnas med?Anf. 137 Näringsminister ():Fru talman! Alla de kontakter vi får försöker vi tavara på. Om har funnit företag sominte tycker att de har kommit fram, skall han takontakt med departementet, så skall vi gärnaförsöka ta till vara deras erfarenheter i arbetet.Anf. 138 ():Fru talman! Jag tackar för detta, och jag lovar attjag skall förmedla detta till dessa företag, så kanskede återkommer.Överläggningen var härmed avslutad.24 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:190Mervärdesskatt på väg- och broavgifter, m.m.1992/93:Sk39 av (-)1992/93:Sk40 av ()1992/93:Sk41 av ()1992/93:Sk42 av ()1992/93:Sk43 av (-)1992/93:Sk44 av och (s)1992/93:Sk45 av m.fl. (s)1992/93:Sk46 av m.fl. (s)1992/93:Sk47 av ()med anledning av prop. 1992/93:193Sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassorna1992/93:Sf30 av (-)1992/93:Sf31 av m.fl. (s)1992/93:Sf32 av m.fl. (fp,m)med anledning av prop. 1992/93:199 Lag ommarknadsreglering på fiskets område, m.m.1992/93:Jo96 av (-)1992/93:Jo97 av (nyd)med anledning av prop. 1992/93:206 Ändringar ilagstiftningen för värdepappersfonder, Allmännapensionsfonden m.m.1992/93:N54 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:207 Åtgärder motpenningtvätt1992/93:Ju22 av ()1992/93:Ju23 av och ()1992/93:Ju24 av m.fl. (s)1992/93:Ju25 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:213 Delegering avarbetsuppgifter till kanslipersonal vid domstol1992/93:Ju26 av (-)1992/93:Ju27 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:214 Ändringar iupphovsrättslagen1992/93:L17 av m.fl. (s)1992/93:L18 av och ()1992/93:L19 av m.fl. (v)1992/93:L20 av och ()1992/93:L21 av och ()1992/93:L22 av ()med anledning av prop. 1992/93:216Prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen iutsökningsmål1992/93:Ju28 av (-)1992/93:Ju29 av m.fl. (v)1992/93:Ju30 av m.fl. (s)1992/93:Ju31 av ()1992/93:Ju32 av ()1992/93:Ju33 av (nyd)med anledning av prop. 1992/93:218 Avreglering avarbetsförmedlingsmonopolet1992/93:A8 av (-)1992/93:A9 av m.fl. (s)1992/93:A10 av m.fl. (v)1992/93:A11 av ()med anledning av prop. 1992/93:222 Ändringar isvensk försäkringsavtalsrätt med anledning avEES-avtalet1992/93:L23 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:225 Godkännandeav protokoll med justeringar av avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)m.m.1992/93:E1 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:228 Ändradegrundutbildningstider för vissa värnpliktiga, m.m.1992/93:Fö7 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:232 Fiskelag, m.m.1992/93:Jo98 av (-)1992/93:Jo99 av m.fl. (s)1992/93:Jo100 av ()1992/93:Jo101 av m.fl. (s)1992/93:Jo102 av och ()1992/93:Jo103 av ()1992/93:Jo104 av ()1992/93:Jo105 av ()1992/93:Jo106 av ()1992/93:Jo107 av (nyd)1992/93:Jo108 av m.fl. (s)1992/93:Jo109 av ()med anledning av prop. 1992/93:238 Ändringar iminerallagen m.m.1992/93:N55 av (-)1992/93:N56 av ()1992/93:N59 av ()1992/93:Sk48 av ()1992/93:Sk49 av och ()med anledning av prop. 1992/93:244 Styrnings ochsamarbetsformer i biståndet1992/93:U18 av (-)1992/93:U19 av m.fl. (v)1992/93:U20 av m.fl. (nyd)1992/93:U21 av ()1992/93:U22 av ()1992/93:U23 av m.fl. (s)med anledning av skriv. 1992/93:224 Redogörelseför den svenska krigsmaterielexporten år 19921992/93:U24 av m.fl. (v)betänkande1992/93:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete25 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 19 april1992/93:579 av Bo Finnkvist (s) tillnäringsministern om Uddeholm-Tooling i Hagfors:För knappt två år sedan fick det österrikiskaföretaget tillståndet att förvärva Uddeholm-Tooling i . I samband med beslutet omtillstånd för förvärv gjorde Böhler långtgåendeutfästelser om sysselsättningen i . Om detskulle bli personalreduktioner skulle man skapaersättningssysselsättning ser vinu ett resultat som riskerar att kväva en hel byggd.Arbetsstyrkan halveras från ca 1 400 till ca 700anställda utan att man har visat något störreintresse för att skapa ersättningssysselsättning.Tänker näringsministern ta något initiativ gentemotBöhler-Uddeholm för att förmå företaget att levaupp till utfästelserna i policypappret?26 § Kammaren åtskildes kl. 16.55.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 9 § anf. 36 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.