prot · GH0936 · 1993-12-03 00:00:00 — Om inget görs kommer därför bl.a.lantbrukskooperationens samarbetsformer att bliförbjudna efter den 1 januari 1994.Konkurrensverket har i en PM försöktuppmärksamma om dettaoch föreslår också att någon form av särlagstiftningkrävs för samverkan inom jordbruketsprimärföreningar. Jag vill tillägga att motsvarandekrav också måste gälla för skogsägares samverkan iskogsägarföreningar.Enligt tolkning ges intemöjlighet att ta hänsyn till de ekonomiskaföreningarnas särskilda karaktär.Jag vill mot denna bakgrund fråganäringsministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attundanta samarbete inom ekonomiska föreningarfrån förbudet enligt 6 § konkurrenslagen?1993/94:246 av () tillarbetsmarknadsministern omadministrationsavgifter i a-kassa:Enligt uppgift har arbetsmarknadsministern isamband med uttalat attadministrationsavgiften i den privata a-kassan skallvara lika med avgiften i den av regeringenföreslagna statliga a-kassan.Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför:Vilka åtgärder har arbetsmarknadsministernvidtagit med anledning av detta uttalande?1993/94:247 av () till statsrådet om och med att den utländske anbudsgivaren på GotaBank har fallit bort, finns det bara representanterför det begränsade svenska banketablissemangetkvar. Om försäljningen fullföljs nu ökarkoncentrationen på bankmarknaden. Med storsannolikhet kommer detta att missgynnabankkunderna genom bl. a. onödigt stort räntegapoch gemensam avgifts- och räntepolitik. Kort sagtgenom minskad konkurrens. Det enda rimliga i dennu uppkomna situationen är att avbrytaförsäljningsprocessen och försöka sälja vid ettsenare tillfälle och på ett sätt som ökarkonkurrensen.Därför vill jag fråga skatteministern:Kommer skatteministern att tills vidare stoppaförsäljningen av ?1993/94:248 av Bo G Jenevall (nyd) tillkommunikationsministern om stuverimonopolet:Har kommunikationsministern vidtagit någraåtgärder för att upphäva ''stuverimonopolet''?1993/94:249 av () tillförsvarsministern om krigsplacering i hemvärnetför ungdomar i utbildningsreserven:I en krympt krigsorganisation behövs nu färrevärnpliktiga för utbildning . Av demönstrande värnpliktiga hamnar emellertidomkring i den s.k. utbildningsreserven. Detfinns en risk att denna reserv kommer att uppfattassom ett B-lag. Många av de ungdomar som hamnari reserven är motiverade att göra sin militärtjänstoch söker finna andra möjligheter att få aktivera siginom totalförsvarets ram. Följden har därför blivitatt hemvärnets chefer ideligen får förfrågningarfrån dessa ungdomar om möjligheten att i stället fåkomma in i hemvärnet. Detta är enomöjlighet, eftersom endast personal med fullgjordvärnplikt tas in.Min fråga till försvarsministern blir då:Kan försvarsministern tänka sig att införa en sådanordning att ungdomar i utbildningsreserven somhar intresse av krigsplacering i hemvärnet ges en10--12 veckors skyddsvaktsutbildning på någotregemente och därefter i mån av behov placeras iett hemvärnsförband?1993/94:250 av Bo G Jenevall (nyd) tillstatsministern om IMF-rapporten:Varför har regeringen hemligstämplat och på vilka grunder?1993/94:251 av () tilljustitieministern om de polisiära insatserna viddemonstrationer:Återigen har vi fått bevittna hur stora polisstyrkorhar satts in för att garantera lugn och ordning vidrasistiska och antirasistiska demonstrationer.Enligt uppgift om det senaste pådraget i Göteborgkostade ordningshållandet skattebetalarna ca 2miljoner kronor. Vid demonstrationen i Stockholmden var ca 1 200 poliserutkommenderade.I med kärv statlig ekonomi och då polisensamtidigt utsätts för besparingskrav som knappastunderlättar brottsbekämpningen så är det befogatatt ställa frågan, om det finns andra åtgärder änstora polisiära insatser som kan vidtas för attbemöta de aktuella problemen.Har justitieministern några planer på förändringarsom kan leda till lägre kostnader och mindrepolisintensiva insatser i samband med nämndatyper av demonstrationer?1993/94:252 av () tillkommunikationsministern om privatisering avSwebus:I den statsägda koncernen finnsSwebusgruppen AB, vars dotterföretag -- bl.a.Swebus AB och koncernen --bedriver en omfattande näringsverksamhet ibussbranschen. är isärklass största bussbolag med 4 500 anställda ochomkring 2 600 bussar.Under senare år har expanderat kraftigt.Icke minst det faktum att många kommuner runtom i landet utsatt bussverksamhet i egen regi förkonkurrens har lett till att bolagets andel av densvenska marknaden nu uppgår till . NärSwebus förvärvade WasaTrafik blev detta ett steg i fel riktning. Enytterligare komplikation i detta sammanhang är attde kommunala bolagen, som tillsammans harnästan hälften av marknaden, i praktiken saknarmöjligheter att konkurrera om trafik utanför denegna kommungränsen.Lösningen är självklart inte att ge de kommunalabolagen utökade möjligheter att konkurrera utanatt minska statens engagemang och härigenombredda marknaden. Det faktum att statsägdaSwebus intar en sådan dominerande roll irriterarmånga kommuner och har lett till en alltmersnedvriden konkurrens.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern:Planerar regeringen att privatisera ?den 3 december1993/94:253 av Bo G Jenevall (nyd) tillsocialministern om de bostadslösas situation iSverige:Riksdagen har i skrivelse (rskr. 1992/93:56) gettregeringen till känna vad socialutskottet(1992/93:SoU5) anfört om de bostadslösassituation. I betänkandet behandlades min motion1991/92:SoU276 och en motion (1991/92:SoU213)av m.fl. Utskottet anser bl.a. att enkartläggning omfattande hela landet bör göras avde bostadslösas situation, att de bakomliggandeorsakerna bör studeras och att ochde frivilliga organisationernas insatser börinventeras.Först gav SocialdepartementetSocialstyrelsen i uppdrag att utreda de bostadslösassituation i . Utredningen skall vara klar medsitt arbete . Förstdärefter kan man vänta proposition i ärendet.Varför har utredningen fått så på sig?1993/94:254 av Bo G Jenevall (nyd) tillstatsministern om ansvaret för bostadspolitiken:Den nuvarande ordningen för beredning avbostadsfrågor i innebär ipraktiken att bostadsutskottets ordförande blir''bostadsminister'' och kansliet''bostadsdepartement''.Varför har statsministern valt att inte ha ettansvarigt statsråd för bostadspolitiken utan iprincip åtta?1993/94:255 av () tilljustitieministern om nedläggning avbrottsutredningar:Nyligen konstaterades att polisen i brist på bevistvingats lägga ner ett antal utredningar av brott därbomber använts. Bland dessa attentat kan nämnasett i samband med demonstration iKungsträdgården i , ett annat påStockholms central samt attentat mot personer somHagge Geigert, och . Det är en oroande utvecklingatt allvarliga brott förblir ouppklarade.Vilka åtgärder är justitieministern med anledninghärav beredd att vidta?1993/94:256 av () tilljustitieministern om polisaktionen i Alsike kloster:Nyligen gick polisen in i och grep ettantal personer. En del av dessa har senare utvisatsur landet. Även om någon formell kyrkofrid ijuridisk mening knappast kan sägas finnas väcktepolisens åtgärder stark kritik. Bl.a. uttrycktekulturministern själv sådan. Sedan århundradenhar särskild respekt visats kloster- ochkyrkobyggnader. Inte minst hyser mångautlänningar sådan respekt.Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga för att inteliknande händelser skall upprepas?1993/94:257 av () till statsrådetBo Könberg om rökförbud i skolor:Det råder stor osäkerhet om tolkningen av lagarnaom tobaksrökning. Följden har blivit olikaregelverk i olika kommuner. I skolväsendet iGrums i stängs personalens rökrum, ochrökande lärare tvingas ut på skolgårdarna.Det förslag som skolstyrelsens arbetsutskott lagtfram till skolstyrelsen är så grumligt formulerat attlärare begärt tolkning. Det har då framkommit attrökförbud skall gälla såväl utomhus som inomhusför elever och att rökrutan skall tas bort. Det ärnaturligtvis bra.Desto dummare är de föreslagna reglerna förpersonalen. Enligt uppgift från skallrökförbudet gälla överallt inomhus -- så även ibefintligt rökrum i en särskild byggnad utanförskolhusen. I stället skall personal som röker tillåtasgöra detta på skolgården. Helt naturligt reagerarlärare mot detta.Vilka åtgärder avser biträdande socialministervidta för att förtydliga reglerna om rökruminomhus och förbud mot rökning på skolgårdar förbåde elever och lärare?1993/94:258 av () tillutrikesministern om ekonomiskt stöd till i följd av fredsavtalet mellan och PLO harnu arbetet med att bygga upp palestinskainstitutioner tagit fart. Behovet av stödinsatser äromfattande. I första hand gäller det insatser i deockuperade områdena.Men eftersom fungerande kontakter medomvärlden också är betydelsefullt är stödinsatserför utrikes representation viktigt. Även omfredsprocessen ännu inte nått fram till ettsjälvständigt behövs goda kontakter medandra länder inte minst för att underlättabiståndsinsatser.PLO-kontoret i brottas med allvarligaekonomiska bekymmer som följd av denekonomiska situationen i stort för PLO. Aktivastödinsatser är mycket angelägna.Jag vill fråga utrikesministern, om regeringen ärberedd att medverka till att finna vägar för att gePLO-kontoret i ett ekonomiskt stöd.1993/94:259 av () tillutrikesministern om FN-sanktioner mot Kroatien:I maj 1992, mindre än efter det att denväpnade serbiska offensiven i Bosnien inleddes,beslutade om sanktioner motSerbien. har gått sedan denkroatiska storoffensiven inleddes i Bosnien iår med direkt stöd från regimen i Zagreb.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Är det inte hög tid att kräva FN-sanktioner motKroatien?1993/94:260 av () tillutrikesministern om kompensation till republikenMakedonien:Republiken var tillsammans medSlovenien den enda av republikerna i det fornaJugoslavien som uppfyllde Badinterkommissionenskriterier för internationellt erkännande. Tillskillnad från uppnådde sinsjälvständighet utan militära skärmytslingar.Dessutom har en stor minoritetalbaner som utgör mellan en tredjedel och enfjärdedel av landets befolkning. tvingadelänge EG förhala ett internationellt erkännande,vilket fördröjt inträde iinternationella organ för samarbete och stöd.Inget enskilt land har drabbats så hårt av FN:ssanktioner mot somMakedonien. har traditionellt en stordel av sin avsättning i . Makedonienshandelsvägar går över respektive iGrekland, som blockeras av grekiskamyndigheter. artikel 50 medger statsom drabbas oförskyllt av FN-sanktioner attkompenseras. Så har ännu inte skett.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vad gör bilateralt och multilateralt i t.ex.FN och ESK för att republiken skallkompenseras för effekterna av FN-sanktionernamot ?1993/94:261 av () tillkommunikationsministern om Dennispaketet:Vänsterpartiet föreslog en offentlig hearing omDennispaketet. Först biföll ett enigt trafikutskottdetta. Sedan ställdes denna hearing in, eftersomregeringen tvekade och var oförmögen attpresentera en proposition om Dennispaketet.Hearingen bör ändå äga rum eftersom bl.a.miljökonsekvenserna av Dennispaketet är oklara.Delar av Dennispaketet -- Öster- ochVästerleden -- är också samhällsekonomiskavågspel.Vi är oroliga att regeringens handlingsförlamninginnebär att kollektivtrafiksatsningarna iDennispaketet blir försenade. Vi är också oroligaatt miljökonsekvensutredningarna avDennispaketet och andra alternativ inte kommertill stånd.Om planering och byggande skall komma i gångkrävs besked nu.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Vilka investeringar i Dennispaketet kommerregeringen att påskynda respektive avslå?1993/94:262 av () tillutrikesministern om vapenembargot mot Bosnien-Hercegovina:FN:s vapenembargo mot det forna Jugoslavienförvägrar en av FN:s medlemmar, , rätten till självförsvar mot detfolkmord som äger rum.Fråga:Varför hävs inte FN:s vapenembargo mot ?7 § Kammaren åtskildes kl. 10.32.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.