prot · GG0989 · 1993-04-02 00:00:00 — Men det var man inte.Sedan säger , vilket jaginstämmer i, att man från andra utskott i riksdagenoch från andra politikområden inte skall ta medelsom är avsedda för arbetsmarknadsåtgärderna.Men varför har då accepteratatt man har gjort det? Det är faktiskt det som harskett i vårt utskott. Man har finansierat andrareformer med medel frånarbetsmarknadspolitiken. Det är inte mer än någraveckor sedan som vi fattade ett sådant beslut.Jag vet inte om gjorde etttankefel när han sade att hade enslogan om att man skall kunna leva på sin lön. Jagvill därför gärna fråga honom om det i så fall gälleräven de arbetslösa.Anf. 39 (m)replik:Herr talman! Jag kan inte påstå att allt var Socialdemokraternas fel. Det vore ganskaövermaga och orättvist. Jag tror att det finnsanledning att fördela både den ena och den andrabördan litet här och där. Men när det gälldeansvaret för att utforma den politik som ändåutgjorde ramverket för olika aktörers agerande,var det faktiskt ändå Socialdemokraterna somunder större delen av 80-talet haderegeringsansvaret. Jag är alldeles övertygad om attdet, med facit i hand, finns mångasocialdemokrater, kanske de flesta, som skulle viljaha gjort en hel del annorlunda än man gjorde ochgjort en del som man över huvud taget inte gjorde.Jag tror inte att Socialdemokraterna i gemen tyckteatt detta klimat med spekulation med lånadepengar var något tilltalande. Men de som haderegeringsmakten hade faktiskt en möjlighet attagera. Jag tror inte att någon, , kansvära sig fri från alla delar av ansvaret. Men de somhar regeringsmakten, vilket tala kraftfullt om ibland, bär ändå detyttersta ansvaret för detta.Beträffande frågan om hur man skall hanteraärenden mellan utskott och det kanske felaktiga iatt belasta arbetsmarknadsutskottets budget medandra departements utgifter, utgår jag från attdepartementen och regeringen, med tanke påskrivningen i föreliggande betänkande och debetänkanden som vi behandlar, tar intryck av vadutskottet anser. Jag tror inte attarbetsmarknadsutskottet är det enda utskottet somhar reagerat. Men det är klart att vi iarbetsmarknadsutskottet har haft pengar, och dåhar även många andra utskott tyckt att det har varittrevligt och bra att så att säga kunna plocka pengarfrån oss.Om vi ser framåt, anser jag emellertid attgrundinställningen skall vara att varjefackdepartement skall lägga fram sina förslag ochfinansierar dem inom ramen för sin budget. Sedanbehandlar vi i arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsdepartementets budget.När det gäller att leva på sin lön tror jag att jag varganska tydlig då jag sade att man skall kunna levapå sin lön efter skatt.Anf. 40 (nyd)replik:Herr talman! Det börjar bli litet av löjets skimmeröver vårt särskilda yttrande om uppfinnares ochinnovatörers stora betydelse i ett företagarvänligtklimat.Nu har arbetsmarknadsministern, ochModeraterna stött vårt särskilda yttrande. AndersG Högmark orerar om vårt särskilda yttrande.Varför kunde ni då inte enas om en gemensamskrivning, som faktiskt skulle ha betytt en hel del,om att ni stöder Ny demokratis ambitioner iarbetsmarknadsutskottet? Man kan inte luta sigtillbaka och skylla på tekniska problem, utan dettahade gått att göra mycket enkelt, men jag tror attdet hade betytt mycket för uppfinnarna ochinnovatörerna.Anf. 41 (m)replik:Herr talman! Jag tror att det, med den insikt somfinns om uppfinnarnas och innovatörernas storabetydelse, finns alla möjligheter för oss här attsamla oss när den frågan kommer att behandlas avdet berörda utskottet framöver. Jag är alldelesövertygad om att svensk politik och svensktnäringsliv över huvud taget och dess vilja att satsaför framtiden i skulle må mycket bra omvissa partier konsekvent ägnade sig åt att agera försin politik och dessutom rösta för den.Vi såg i går företagare som börjar ifrågasätta detpolitiska klimatet och oroa sig för den politiskainstabiliteten. Var och en på sin kant, inte minstinom parti, bör nog ärligt litetgrand fundera över vilket konstruktivt bidrag -- jagsäger detta med en viss ironi -- man givit ochbidragit med för att skapa politisk stabilitet underde gångna veckorna.Många uppfinnare, innovatörer och företagarehade nog mått mycket bättre, framför allt när detgäller investeringsplaner, om Ny demokratispolitiska agerande hade följt en litet mer rak linje.Ny demokrati har säkert goda idéer och förslag somvi hade kunnat resonera om. Men en förstaförutsättning, , är faktiskt att ettparti vågar stå för den politik som det har, så konstruktivt kan diskutera den i utskotten.Sedan kan man måhända inte komma fram tillnågot, men det måste ändå finnas en ambition attdet skall gå att göra i de former somriksdagsordningen föreskriver till dess manmåhända ändrar riksdagsordningen. Det är ganskameningslöst att tala om former som inte står tillriksdagens förfogande. Man må tycka vad man villom riksdagsarbetet. Det kan hända att det är bättreatt jobba utanför , men då får man väljaden modellen.Anf. 42 (nyd):Herr talman! Jag ställde en kort och rak fråga, ochjag fick ett svar från en sann politiker. 43 (m)replik:Herr talman! kan det, om man vistas här,vara en poäng att vara politiker och vara införståddmed arbetsformer.Anf. 44 ():Herr talman! Skeppet har problem, svåraproblem. Det seglar visserligen, men skrovet harett hål i botten. Stormen sliter i tackel och tåg. Avbåtens sju segel är det endast fyra som är ordentligtsamordnade.Skeppet har många svårigheter. Besättningen varkanske inte beredd på att det skulle bli så mångasvårigheter och att seglatsen skulle bli så äventyrlignär den tog över för inte så länge sedan. Alla vardock beredda på en hård kamp.Ett par av skeppets segel var nya. De var inte såstora -- men ändå. De besättningsmän som hadehand om dessa båda segel reagerade ganska olikapå sina uppgifter. Den ena gruppen förstod redaninnan seglatsen började att det gällde att ta i och attgöra det med ansvar. Den gruppen fick därförsnabbt upp sitt segel, dessutom i mycket godsamordning med tre andra besättningsgrupper.Därmed har skeppet kunnat hålla en god kurs.Den andra nya gruppen tycks ha haft en hel delsvårigheter att få styrsel och ordning på sitt segel,och har detta plötsligt snurrattill, liksom utan kontroll. Därmed har faktiskt helaskeppets seglats äventyrats.Det finns ännu en stor grupp besättningsmän somhar, såvitt jag kan förstå, bekymmer med sitt storasegel. Det tycks som om det råder litet delademeningar inom gruppen om hur man bäst skall fåseglet hissat, så att det inte drar alltför mycket i felriktning.Herr talman! är det ett faktumatt räntekostnaden på statsskulden har ökat medungefär de som vi talar om närdet gäller besparingarna inomarbetsmarknadspolitiken. Det är kronanssjunkande värde som har lett till atträntekostnaden har blivit så stor. Det var då som endel av besättningsmännen inte höll i sitt segel, utanskutan vinglade till ordentligt.Det har bl.a. betytt att en hel del av den optimismsom så smått börjat sprida sig inom delar av svensktnäringsliv fick sig en knäck. Antydningar omsenareläggningar av planerade investeringar visaratt framtidstron är en känslig fågel. Det är inte braatt sådana knäckar sker. Vi behöver verkligenså mycket positivt tänkande och så mycket av godvilja som möjligt för att människors misstro ochmissmod skall vändas i framtidstro. Det har talatsom uppfinningar, uppfinningsklimat ochinnovatörer. De är också fåglar som är känsliga förhur vindarna blåser. Vi måste hjälpa dem och gedem möjligheter att verkligen få utveckla sinaunika gåvor.Det har sedan de besvärliga besluten i kammarenfattades förts samtal om att finna lösningar påproblemen.Vi kristdemokrater såg därför med tillförsikt framemot att de här samtalen mellan regeringen ochSocialdemokraterna skulle leda fram till möjligakompromisser om en ansvarsfull lösning och enansvarsfull finansiering av kraftiga förstärkningarav insatser för att bekämpa arbetslöshetens gissel.Men tyvärr, det räckte inte ända fram. Jo, i frågaom satsningar på åtgärder tycks det ha gått bra,men inte om hur finansieringen skulle ske.Vi kristdemokrater är mycket besvikna över att intedessa förhandlingar ledde fram till en hållfastöverenskommelse. Vi vet ju litet mer omförhandlingarnas sakliga innehåll. Det förvånar ivarje fall mig att det parti som säger sig veta ochkunna bäst av alla bekämpa arbetslösheten har haftså litet av nya idéer att komma med.Jag vet att det är mycket svårt att vara kreativ ochinnovativ när det gäller att bekämpaarbetslösheten. Men ärligt sagt har det nytänkandeoch de nya åtgärder som satts in det senaste åretkommit från regeringen. Det är regeringensförslag. Vem kom t.ex. med idén omungdomspraktiken? Jo, regeringen.Det är inte skadeglädje, men det är roligt attkonstatera att vårt ungdomsförbund, kdu, redanför 10--hade ett förslag som är nästanidentiskt med dagens ungdomspraktik. De fickganska mycket stryk för det sättet attblanda praktikarbete och utbildning. ärungdomspraktik den största enskilda åtgärden isatsningarna för att motverka arbetslösheten.Arbetslivsutvecklingen är en åtgärd som växer. Detär också ett regeringsförslag, en regeringensinnovation.Vi kristdemokrater ser utomordentligt allvarligt påarbetslösheten och de problem som följer i dessspår. Vi anser det absolut nödvändigt att satsaoffensivt för att hålla arbetslinjen. Allt annat äroförsvarligt.De skrämmande prognoserna om arbetslösheten,som kommit fram , måste vi tapå allra djupaste allvar. Jag tycker att vi gör det närvi visar att vi, bl.a. genom att göra mycket storasatsningar på infrastrukturens område, vill hållafolk i arbete. skall man ta ställning till ettinfrastrukturprogram av mycket stor omfattning.Där är det ju fråga om riktiga jobb och nödvändigaframtidsinriktade investeringar, inte barasysselsättning. Men mer måste göras. Och flerförslag kommer i kompletteringspropositionen.I en interpellation som jag skall få svarpå av arbetsmarknadsministern har jag frågat om viinte nu kunde göra något för att ytterligare ökaungdomspraktikanternas chans att få praktiken attövergå i fast anställning. När många harfullgjort sina och sommarpausen tarvid för ungdomspraktikanterna vid månadsskiftetmaj-juni, menar jag att vi borde lätta på trycket påarbetsmarknaden genom en kraftfullt sänktarbetsgivaravgift för dessa . Detta för att som en morot manaarbetsgivarna att tills-vidare-anställa dessapraktikanter. Det var det som vi helst ville, attpraktikanterna när deras praktiktid var över skullefå en fast anställning.Vidare har jag en fråga tillarbetsmarknadsministern angående s.k.arbetsdelning. Den ställde jag i kammarensallmänpolitiska debatt. Den innebär i korthet attdet borde finnas förutsättningar för att enheltidstjänst delas i två halvtider, som innehas av enheltidsarbetande och en arbetslös. Det är ingalundaproblemfritt, men det borde gå att finna och finsliparegler som skulle kunna ge en arbetslös bibehållenarbetslivskontakt.Men hur är det nu med hålet i skrovet på skeppetSvea? Jo, vi tar in vatten, alltför mycket vatten. Vimåste på något sätt få kontroll över de våldsammaunderskotten i statens finanser och statens budget.Såvitt jag har förstått har det ännu inte anvisats merän två framkomliga vägar för att klara detta, delsreducerade kostnader för det som vi kostar på ossav överföringar av skattemedel till konsumtion,dels en tillväxt som ett väl fungerande näringslivkan ge.Att vi nu mer än någonsin i historien måste satsa påarbetsmarknadspolitiska åtgärder med insatser föratt ge människor i näringslivet höjd kompetens fårinte skymma den långsiktiga reparationen avgrunden i vår ekonomi.Jag kan inte förstå att stora skattehöjningar, somt.ex. Vänstern har föreslagit, är en framkomlig vägpå lång sikt. Skall vi tjäna in både till avbetalningav redan lånade pengar och till framtida resurser förpensioner, sjukvård, utbildning, m.m., måsteexport och näringsliv ge oss tillväxt. Stimulansen tillhemmakonsumtionen får inte leda till eninflationsekonomi som medför räntehöjningar ochytterligare svårigheter. Nej, omsorg om räntenivåeroch försvar av valutans värde är mycket viktigadelar i en balanserad ekonomi.Herr talman! Det får inte vara så attbesättningsmännen på den här skutan, när de skallförsöka laga hålen i skrovet, sliter ifrån varandramaterialet eller hojtar och skriker: Jag skall slå påalla spikarna, annars vill jag inte vara med. Det ärnu det gäller att visa ansvar för vårt folk och landoch inte kortsiktigt enbart värna om egna fördelar.Vi måste våga föreslå och ta impopulära beslut föratt långsiktigt säkerställa de stora och bredagruppernas välfärd.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till utskottetshemställan i mom. 1--19 och 23--41 samt tillreservationerna 9, 10 och 11.(Applåder)Anf. 45 ():Herr talman! säger att vibehöver positivt tänkande och framtidstro. Det ärhelt och hållet sant. Men på min skuta, sominnefattar 150 000 medlemmar -- det är Gävle-DalaLO-distrikt -- finns det inte särskilt många som harframtidstro . Jag tror inte att det finns någon somtycker att den föreslagna försämringen av a-kasseersättningen är rätt och riktig.I de här två länen, och Kopparbergslän, står 45 000 människor utanförarbetsmarknaden. De är öppet arbetslösa ellerbefinner sig i arbetsmarknadsåtgärder. Bara a-kasseersättningen för de här människorna kostar 5miljarder.Länsarbetsnämndernas prognoser talar om att60 000 människor befinner sig i den här situationen.Då ökar kostnaden till sex och en halv miljard.75 % av de här människorna är verksamma iarbetaryrken; i vården, i byggsvängen och iindustrin. Än så länge är den klart dominerandeandelen av de arbetslösa män. Men vi vet också attutslagningen av arbetsplatser inom den offentligasektorn kommer att öka dramatiskt . Dåkommer kvinnoarbetslösheten att öka mycketmarkant.Jag tror inte att människor kommer att finna sig idetta. De vill arbeta. Därför demonstreras det nuutanför riksdag . varByggnads från här. För ett par veckorsedan var arbetslösa från här. gårbyggvakten utanför hus. Dessademonstrationer kommer att fortsätta. De kommeratt öka i antal, och de kommer att öka iaggressivitet, eftersom desperationen kryper inpåmänniskorna.Hur har det kunnat bli så här? Jag tror att det ären medveten politik. Den bedrivs för att man skalltämja facket. Facket är inte så stor i näbben närarbetslösheten är hög.Bo Lundgren sade för sedan i attSverige är ett lågskatteland och skall bli ett landmed låga löner. har åkt dit, och hankanske har samma budskap. Vad skall vi dra förslutsatser av det? Skall vi göra billiga leksaker iSverige och utvecklas till enindustrination?Varför väljer regeringen alltid den åtgärd somförsvagar de svaga och stärker de starka? Varförförsämrar man ersättningen från a-kassan, ochvarför satsar man inte på att få människor i arbete?Det är både billigare och bättre. Det är bättre förstaten, och det är inte minst mycket bättre för demsom går arbetslösa.Varför satsar man på ungdomspraktik som innebäratt ungdomarna stängs in i underbetaldsysselsättning och försätts i en ganska så rättslössituation. Varför satsar man iArbetsrättsutredningen på att göra arbetsgivarna sågott som enväldiga? Varför slår inte regeringen fastatt man i skall arbeta under svenska avtal?Jag tror att det helt enkelt är så att man vill attfacket och arbetarna skall veta sin plats. Meneffekten kommer givetvis att bli den omvända.Människorna förkastar en politik som bygger påojämlikhet och orättvisa.Hur kan regeringen tro att dessa människor skallsätta sig på samma tåg in i EG som den regeringsom gör sitt bästa för att de skall bli fattiga ochrättslösa? Jag tror inte att det kommer att bli falleti och i . Man stiger av tåget.Jag vill avslutningsvis referera vad i radion . Han sade följande: Nubehöver vi ett sysselsättningspolitisktundantagstillstånd i . Han har rätt.I detta anförande instämde ().Anf. 46 BO FINNKVIST (s):Herr talman! var jag och femandra på uppvaktning hosarbetsmarknadsministern. Vi redovisade då deproblem vi har med arbetslösheten i . Vihar öppet arbetslösa, om man tar meddem som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och ungdomar som går utan jobb. Vi blevväl mottagna och fick också ett positivt besked omatt bestämmelserna för företagsstöd skallförbättras. Det är bra, och det är vi tacksamma för.Tyvärr varslades redan dagen efter, ,ytterligare 270 om avsked vid Järnverk.Redan hösten 1992 avskedades 350 anställda pådenna arbetsplats. Det är mycket vanligt att de jagtalar om förlorar mer är av inkomsten vidarbetslöshet. Man förlorar bra mycket mer, kanske30 % redan med dagens bestämmelser. Det blirdefinitivt inte bättre för de lågavlönade, vilka redanförut har en svår ekonomisk situation, om de blirarbetslösa när de bestämmelser vi fattar beslut omi dag gäller.Ekonomin för den som blir arbetslös får sig ordentlig knäck. Skall jag behöva åka hem ochredovisa att de många arbetslösa får ytterligareförsämringar genom en sänkning av ersättningentill , och att den borgerliga majoriteten iriksdagen beslutat om detta?Den situation som vi upplever är tyvärr alltförvanlig i hela landet. Det finns andra förslag tilllösningar av detta problem. Jag och andra fackligakolleger har väckt en motion där vi kräver attmarginalskatten skall höjas för oss och andra somtjänar över brytpunkten. Detta förslag röstades neri onsdags. Det finns också en annansocialdemokratisk motion där man för fram sammakrav. Den lösningen är möjlig och skulle upplevassom mera rättvis. Det skulle fördela de ekonomiskabekymren på ett bättre sätt.Vi behöver ett bättre samförstånd om hur vi skalllösa de ekonomiska problemen, vilka sannerligenär stora. Vi måste få till stånd en bred uppställningför en sådan politik. Det lyckas vi aldrig med om vilåter besparingarna ensidigt gå ut över grupper somredan förut har en nästan omöjlig ekonomisksituation.I stället för att försämra ekonomin för de arbetslösamed , vill visocialdemokrater ta pengarna på de högainkomsterna. Skattehöjningen skulle bli ca 5 000kr, och det har vi som tjänar mycket råd med.Fru talman! Jag vill uppmana de borgerligaledamöterna, speciellt de från , att tänkaöver denna fråga än en gång innan vi röstar. Röstapå den socialdemokratiska linjen i denna fråga.Vältra inte över hela problemet på dem som redanförut har det besvärligt, nämligen de arbetslösa.I detta anförande instämde ochLisbeth Staaf-Igelström (båda s).Anf. 47 ():Fru talman! har väl ett betänkande frånarbetsmarknadsutskottet väckt sådanuppmärksamhet som det som behandlas, och detär inte märkligt. Skulle en lönesänkning på över11 % för över 600 000 anställda gå spårlöst förbi?Självfallet inte. Den skulle förmodligen orsaka enarbetsmarknadskonflikt.Nu föreslås lönesänkningen drabba de 600 000personer i landet som är arbetslösa och som har detvärst. Ändå är det inte de arbetslösa somprotesterar aggressivast. Nej, de ställer berättigadekrav på jobb så att de kan försörja sig och sin familj,och i andra hand kräver de enarbetslöshetsersättning som gör att de kan klara sittlivsuppehälle.De riktiga attackerna kommer från nyliberalaekonomer och företagsledare som hotar att inställamiljardinvesteringar och flytta utomlands därföratt, som de uttrycker det, politikerna inte kankomma överens. Jag undrar vad man menar med''överens''. Det fanns ju under veckansförhandlingar i botten ett justeratutskottsbetänkande med regeringspartiernasförslag om tioprocentig sänkning aversättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen ochNy demokratis förslag om en ännu kraftigareneddragning. Förhandlingarna gällde ett alternativtill detta.Kan det vara så att det SAF-styrda näringslivetbeklagar utgången av förhandlingarna därför att a-kasseersättningen nu uppenbarligen sänks? Eller ärman så förblindad av sin aversion mot politiker ochfackföreningar att man protesterar mot sina egnaförslag?Fru talman! är det hög tid att lägga förlegadenyliberala idéer åt sidan och att ägna alla krafter tillatt skapa arbeten och utbildningstillfällen.I mitt hemlän hade SIF, SALF och Metallinbjudit politiker tillsammans medLänsarbetsnämnden till en träff . I ett länsom tidigare klarat sysselsättningen bättre än andraär nu situationen närmast katastrofal. Närmare40 % av Metalls medlemmar går arbetslösa, ochvärre blir det när alla varslen träder i kraft. Tillhösten beräknas hälften av länets byggnadsarbetaresakna arbete, och kommunerna minskar sinpersonalstyrka på löpande band.Fru talman! Tillsammans med facken i harvi socialdemokrater liksom på de flesta platser ilandet kartlagt objekt som behöver utföras och somskulle kunna sysselsätta många arbetslösa. Vi vetatt kunskapsnivån är lägre i än hos dengenomsnittliga befolkningen i landet, och därförkräver vi mer av utbildning. Utbildning kostarmindre för samhället än utbetalning av passivakontantstöd.Arbetare och tjänstemän i liksom i riket iövrigt förstår inte den inställning somregeringspartierna intar. De begriper däremot attdet inte går att enbart minska på statens utgifter närdet är brist på efterfrågan på varor och tjänster. Detger bara färre jobb, lägre intäkter till stat ochkommun och nya krav på besparingar. De anserliksom vi socialdemokrater att denna högergängadeskruv bara vrider oss ner i arbetslöshetens träsk ochatt det för att vi skall upp ur träsket behövssatsningar på arbete och utbildning, satsningar somger större utbyte både för den arbetslöse och församhället än ett passivt kontantstöd.Av denna anledning instämmer jag i de yrkandensom tidigare framställts av . 48 (nyd):Fru talman! gäller det a-kassan. Jag skall göra en snabb genomgång av detsom har hänt här sedan en i morse.Ingela sade: Gemensamt skall vi dela pådenna svåra börda. Alla måste vi vara med ochbetala. Det är en fråga om rättvisa. Om ingetdramatiskt sker kommer vi att få öppenarbetslöshet. Regeringen har tappat kontrollen.Regeringen måste fatta de rätta besluten.Sedan kom , . Hantyckte att vi är högerextremister. Han sade vidare iett underligt uttalande att arbetslösheten är nyttigför företagare. Det begrep jag inte riktigt, men hankanske kan förklara vad han menade. tyckte vidare att vi nydemokrater är enskam för demokratin, att vi bedriver klasskamposv.Elver tyckte att vi tillsammans medVänsterpartiet befann oss i politikens ytterkanterosv. Det handlade mycket om motsättningar.Börje berättade om det s.k. rättvisasystemet med avgifter, där bl.a. bönderna fåttbetala utan att få vara med i a-kassan.Johnny klagade över att hans och andrasocialdemokratiska motioner i olika frågor inte fåttstöd från andra håll. Jag vill då fråga honom: Varförstödde inte Socialdemokraterna nydemokratenJousmas motion som väcktes ? I så fallhade dess förslag nu varit på väg att genomföras.Laila tog upp fallskärmsavtalen, ochäven tog upp en bra sak,vilket jag vill ge henne en eloge för.Anders G Högmark påstod att det var bedrövligtatt fallskärmsavtal skulle behövas. Han sade ocksåatt det inte finns någon lagstiftning mot sådana.Men det finns en sådan. Jag har citerat den tidigare,och jag skall inte göra det igen. Det gälleravtalslagen 36 § i handelsbalken 1. Jag har tagitreda på att detta lagrum kan användas redan i dag.Problemet är bara att man inte vill göra det. BådeWibble och har svarat en nydemokrat inte är intresserad av detta.Vidare på listan av inlägg: varinne på skepp och segel, och att vi har en medveten politik att gå emotfacket.Jag kan tala om att min yrkesbakgrund ärstålverksarbetarens och att jag har tillhört facket,men att jag numera har gått ut ur det. Jag vill påståatt skulden för den situation som vi har i till stor del ligger hos facket. Jag vågar säga det,för så är det. Vi måste gå längre tillbaka i tiden föratt få reda på varför det har blivit som det har blivit.Det gäller vår skattepolitik, något som man intebrukar ta upp. Socialdemokraterna vill höjaarbetsgivaravgiften, vilket ger ännu merarbetslöshet, osv.I en annons i stod det häromdagenså här: ''Till politiker -- nu får det varaNOG!'' I annonsen fanns många tänkvärda ord.Det framhölls bl.a. när det gäller framträdandeninför massmedierna: ''När ni uppträder imassmedia så kräver vi att ni i ärligt uppsåtutnyttjar tiden för att ge information om Sverigessituation.