prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:60Torsdagen den 11 februariKl. 9.001 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att GudrunSchyman (v) avsagt sig uppdraget att varasuppleant i socialutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att BertilMåbrink (v) avsagt sig uppdraget att vara ledamot isvenska delegationen till EG-Sverige.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottFörste vice talmannen meddelade attVästerpartiets riksdagsgrupp på grund avuppkomna vakanser anmält somsuppleant i justitieutskottet och suppleant i lagutskottet efter som suppleant isocialutskottet efter vice talmannen förklarade valda tillsuppleant i justitieutskottetBrith ()suppleant i lagutskottetElisabeth ()suppleant i socialutskottetEva ()3 § Anmälan om ersättare för statsrådFörste vice talmannen meddelade att () -- i KarinPilsäters ställe skulle tjänstgöra som ersättare förfinansminister § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition 1992/93:125 till skatteutskottet5 § Allmänpolitisk debatt(forts. från prot. 59)EG-frågorAnf. 1 ():Herr talman! brukar framhålla attbara den som är säker i sina egna värderingar kangenomföra en bra förhandling. Då kan man drivasina viktigaste frågor strategiskt. Ger man uppnågot i en kompromiss så vet man vad det är manförlorar, och man gör det för att flytta fram sinapositioner på något annat område som manvärderar högt i stället.Det här gäller självfallet i hög grad nu när Sverigestår inför den kanske viktigaste förhandlingen imodern tid om ett medlemskap i . Det ärnaturligt om många människor känner osäkerhetinför det steg som ett medlemskap i en av deviktigaste internationellasamarbetsorganisationerna i världen innebär.Konstigt vore det väl annars.Samtidigt måste vi veta med oss vad det är vi självastår för inför ett medlemskap, vilka som är vårasvenska värderingar och krav som vi skall hålla på iförhandlingen men också värderingar som vi har ivårt samhälle, där vi kan ha bidrag att ge i en störreeuropeisk utveckling.Vi socialdemokrater har lagt fast våraförhandlingskrav och strävat efter att vara tydliga idet dokument som presenterades för några veckorsedan. Vi har inte gått tomhänta till det jobbet pånågot vis. För ganska exakt lade vi häri en mycket omfattande partimotion omjust medlemskapsförhandlingar med EG,där riktlinjer drogs upp, områden utpekades ochdär vi också gav våra synpunkter på utvecklingeninom EG och där vi tog upp många av de frågor,t.ex. byråkratin, det s.k. demokratiskaunderskottet, som också kommit attprägla EG:s egen utveckling i debatten imedlemsländerna.De viktigaste av våra krav har regeringen tagit framtill EG i förhandlingsöppningen i för envecka sedan. Vi kommer från socialdemokratinssida att mycket aktivt följa den förhandling som harinletts och verka för att våra krav i realiteten ocksåkommer att prägla förhandlingarna.Jag vill understryka att dessa krav verkligen ärväsentliga för att på ett framgångsrikt sättskall kunna gå in i den europeiska gemenskapen.Det gäller att engagerat slåss för dem och då får --jag vill understryka det -- förhandlingen ta den tidsom behövs. Det har varit alldeles för mycketdiskussioner om ''snabba'' tidtabeller.Det är naturligtvis bra om en förhandling gårsnabbt, men viktigare är att vi når resultat. Detmåste vara förhandlingsmålen som får bestämmatakten och tidpunkten för när vi skall kunna skrivaunder. Tar förhandlingen än regeringenfrån början tänkt sig, är det ingen katastrof om detinnebär att vi också får ett bättreförhandlingsresultat.Det gäller arbetsrätten. har öppnat förkollektivavtal som en väg i EG. gäller det attåstadkomma att den svenska och nordiskamodellen fullt ut kan tillämpas och attvi t.ex. skall kunna kräva att svenska kollektivavtalskall tillämpas närutländska företag gör jobb i vårt land.Det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken. Sverigesmilitära alliansfrihet består; frågan om ettmedlemskap i saknar därför aktualitet förSveriges del.Det gäller den ekonomiska och monetära unionen.Ett ekonomisk-politiskt och monetärt samarbete iEG behövs och är viktigt inte minst för att ge ettlitet land som den stabilitet i denekonomiska omgivningen som är nödvändig för attdet politiska systemet hos oss skall återfå domvärjogentemot de globala marknadskrafter som huserati orkanstyrka . Kapitalet rör sig fritt,klotet runt, dygnet runt. Då krävs ett politisktsamarbete för att tygla de stora marknaderna ochför att möta spekulationer kring valuta och räntor.Därför är det också viktigt att man inom EG lyckasi ambitionen att åstadkomma en fungerandeekonomisk och monetär union.Tyvärr har det senaste årets lågkonjunktur ochvalutakriser visat på många oklarheter i denkonstruktion man nu arbetar med. Det gällerrambetingelserna för den ekonomiska politiken, des.k. konvergenskraven; det gäller tidtabellerna ochdet gäller det ännu inte uppklarade förhållandetmellan finanspolitik och sysselsättningsmål ochpenningpolitik och prisstabilitet inom ramen fördenna union.Vi bör därför inte i förhandlingarna utfästa ossmera än vad i realiteten medlemsländerna självagör. Till frågan om ett svenskt deltagande i engemensam valuta och centralbank -- det som brukarkallas det tredje steget i EMU -- skall vi förbehållaoss att ta slutlig ställning först när den slutligautformningen av detta steg verkligen är klargjordinom EG. fram till dess skall vi drivavåra uppfattningar och ge konstruktiva bidrag föratt ge den fulla sysselsättningen en viktig roll i deneuropeiska ekonomiska politiken.Det gäller frågan om miljöskyddet, där vi utgåendefrån måste kräva att kunna bibehållade miljökrav som vi lagt fast på sådana områden därvi kommit längre än EG. Det finns också inomEG -- det visade sig också inte minst under EES-förhandlingarna -- ett betydande intresse för svenskmiljöpolitik. Därför bör vi naturligtvis också i endialog med medlemsstaterna, redan underförhandlingsskedet, ta fram frågor där vi villpåverka utvecklingen för att lyfta hela EG när detgäller miljökrav.EG:s miljökrav kritiseras i en del avseenden medrätta för att vara för svaga. är det viktigtatt komma ihåg att EG är en av de mycket fåorganisationer i världen som har förpliktandebestämmelser. Där har EG en praktisk betydelseför att förbättra miljön i verkligheten som äröverlägsen de flesta andra internationellaöverenskommelser.Jämställdheten mellan män och kvinnor får inteförsämras genom ett EG-medlemskap. Det finnsingenting som tyder på att vi vid förhandlingarnaalls skulle tvingas att försämra våra regler. Tvärtomså har ju EG-bestämmelserna betytt skärpningarför medlemsländerna. Men skulle det ändå bliindirekta effekter som skulle drabbajämställdheten på något sätt, skall vi redan iförhandlingarna tala om att vi då kommer attkompensera sådana negativa effekter genom egnanationella insatser för jämställdheten.Den stora västeuropeiska harmoniserademarknaden med 370 miljoner konsumenter måstege konsumentpolitiken en ny och starkaredimension. Producenternas ökade rörelseutrymmemåste mötas med bättre information till och skyddför konsumenterna.I det sammanhanget kommer ocksåjordbrukspolitiken och den konsumentinriktadelivsmedelspolitik in och den avreglering som vigenomför i . Vi måste ta med oss så mycketvi kan av denna när vi skall anpassa oss till EG:sregelsystem. Här kan vi klart förutse svårigheter påen del områden. reformeras ju emellertidEG:s jordbrukspolitik i samma riktning som vi ivårt land redan gått i. Det skulle underlättalösningar för oss om man respekterar våravreglering.Den svenska offentlighetsprincipen -- öppenhet,kritisk granskning, meddelarfrihet -- är grundbultari den svenska demokratin. Det måste fortsätta attvara så också i ett medlemskap i . Jag är för övertygad om att det är fullt möjligt attåstadkomma detta. EG har inget regelverk sommotsäger det. Ändå kan det komma att uppstå enrad komplikationer när det gäller offentlighet i vårtland, sådant som slentrianmässigt skulle kunnahamna inom utrikessekretess när vi blir delaktiga iett system där våra lagar förbereds såväl i vårt landsom i ett gemenskapsorgan.Jag tycker inte att de olika uttalanden som gjortsfrån regeringens sida på denna punkt har varitövertygande om på vilket sätt vi bäst främjar vårsak i förhandlingarna. Det pågår nu en viktigdiskussion om offentlighetsprincipen, med olikauppfattningar hos debattörer av olika slag,myndighetsrepresentanter och experter.Jag är övertygad om att det vore välgörande om vi iriksdagen genom EG-delegation tog ettinitiativ för att, i en stor offentlig utfrågning, belysade problem för den svenska offentlighetsprincipensom kan komma att uppträda, om vi inte bevakardenna fråga både i förhandling med EG och ireformer av vår egen interna lagstiftning.Jag kommer därför att föreslå EG-delegationen iriksdagen att en sådan offentlig utfrågning omoffentlighetsprincipen och EG-förhandlingarnagenomförs nu i vår.Regionalpolitiken är slutligen ettförhandlingsområde av en litet annan karaktär ände övriga. Här gäller det att förhandla fram förEG:s räkning helt nya kriterier vid sidan av densom nu tillämpas för att ta hänsyn till våra långaavstånd, små befolkningar och därmed stora behovav samhällsservice, kallt klimat osv. Det gäller attbåde kunna fortsätta en nationell regionalpolitiksom inte är konkurrenssnedvridande och kunna fådel av EG:s olika regionala fonder.Vi har i vårt arbete med dessa frågor haft kontaktmed våra partidistrikt i skogslänen. Inför denfortsatta förhandlingen är det av klar betydelse attde regioner i som är berörda själva bör få tadel av och ge synpunkter på den praktiskauppläggningen för att vi skall få ett bra resultat.Är det nu realistiskt att åstadkomma ettförhandlingsresultat som på ett hyggligt sätt svararmot dessa krav? Jag tror det, herr talman.Utvecklingen inom EG, särskilt efter höstens kriseroch de beslut som man sedan lyckades samla sig tillpå toppmötet i , underlättar på olikasätt för oss att vara framgångsrika. Den nyttigainterna debatt som fördes i många länder,, , osv., ledde fram rad beslut som för oss är av stor betydelse.Edinburgh-toppmötet underströkmedlemsländernas möjlighet att stärka sinanationella ambitioner i fråga om socialpolitik,konsumentskydd, miljöskydd och villkoren iarbetslivet. Toppmötet underströk också att deneuropeiska unionen tillåter och medger varjemedlemsstat att föra en egen fördelningspolitik ochen egen social välfärdspolitik.Beslutet vid om större öppenheti EG:s beslutsprocess har ju börjat att tillämpas avdet danska ordförandeskapet iår. Det är ett viktigt steg på det område som visvenska socialdemokrater i vår partimotion förraåret uttryckte som kanske det allra väsentligaste förEG att vitalisera. Det handlar om att minskabyråkratin och om att öka delaktigheten hosmedborgarna i EG:s inre liv och beslut.Vi kan sålunda konstatera att många frågor, som ärväsentliga för den svenska socialdemokratin ochsom också är centrala i vad man brukar kalla dennordiska modellen, nu faktiskt står högt pådagordningen i de europeiska diskussionerna ochbesluten.Edinburghmötet tog också de första stegen till ennödvändig strategi för samarbete mellanmedlemsstaterna för att bekämpa arbetslösheten --det gissel som är det värsta i och därmisslyckandena har varit stora -- i de nyainvesteringsprogrammen för att stärka Europasinfrastruktur. Initiativet togs bl.a. av Delors. Detsom har beslutats här är ett första men otillräckligtsteg på den väg som stakats ut inte minst av det nyaeuropeiska socialdemokratiska partiet, sompreciserade sina krav på detta vid partiledarmötetinför Edingburghmötet.Ändå kommer säkerligen många frågor att bli svåraunder vår förhandling. Det är viktigt att regeringenvisar öppenhet såväl mot som motallmänheten i den här processen, och att vi iriksdagens EG-delegation bereds praktiskamöjligheter att från de olika partiernas sida ge vårasynpunkter och krav kontinuerligt till regeringen påett sådant sätt att de kan prägla förhandlingarna.I den svåra och djupa lågkonjunktur som råder iEuropa är behovet av ett tätare politiskt samarbeteinom EG kanske större . görjust de dåliga tiderna det svårare för dettasamarbete att komma till stånd. Risker finns förinåtvändhet, återfall i nationell konkurrens, socialdumpning -- som debatteras inte minst mellanFrankrike och --, protektionism osv. Denkorta tidsrymd, som vi i realiteten har möjlighet attöverblicka och att göra en bedömning av, tror jag ärfarlig. Men är det just så att våra problemunder den här farliga tiden så påtagligt visarbehovet av ökat samarbete. Detta får inte bli deteuropeiska samarbetets moment 22. Det är hellerinte någon ny problemställning i politiken; detta attpolitiska grupper och individer blandar samman endålig ekonomisk utveckling och stora socialaproblem med de samarbetsinitiativ som är till för attlösa dem.Inte hade fackföreningsrörelsen historiskt kunnatbli en kraft i vårt samhälle om man inte hade klaratav att agitera och övertyga fattiga arbetande ombehovet av solidaritet och gemensamt handlande iden misär som rådde på många håll vidindustrialismens genombrott i vårt land. Och intehade den svenska politiken kunnatbryta igenom med en strategi för full sysselsättning,om man inte just när tiderna var som mörkast ochnär arbetslösheten var som störst, förmått att lyftablicken och att inse betydelsen och nödvändighetenav samverkan.På samma sätt måste vi politiker handla , i våragitation och i våra samtal med medborgarna inför1990-talets europeiska verklighet.Anf. 2 (nyd):Herr talman! sade i sittöppningsanförande : ''Freden ärodelbar. Den grundläggande tanken bakom deneuropeiska gemenskapen är att stärka fred ochsäkerhet mellan alla folk.'' Det är ett brauttalande som jag ställer mig helt bakom. Sverigeär förvisso en del av . Vi har visserligen ståttutanför de stora konflikterna i under dettasekel, men längre tillbaka var vi sannerligen inteutan skuld. Det finns många skäl att gå med i deneuropeiska unionen, men att bidra till att stärkafred och säkerhet är ett av de allra tyngsta. Det ärdärför tillfredsställande att det råder en så stabilmajoritet i för ett medlemskap.Europaministern sade också i sitt tal att den störstautmaningen i är att bistå deösteuropeiska länderna i deras ansträngningar attsäkra demokrati, social rättvisa ochmarknadsekonomi. Här är det för oss svenskarnaturligt att rikta blickarna mot våra grannar iöster, dvs. de baltiska länderna. Ett sätt att hjälpadem att nå dit de vill skulle kunna vara att försedem med billig och miljövänlig energi. får mantill stor del sin el från kärnkraftverket i Ignalina.Ignalina, som är ryskbyggt och av samma typ somTjernobylverket, är i ett miserabelt skick. Detbehövs genomgripande förändringar för att uppnåacceptabel säkerhet. På grund av svårigheter medatt bl.a. lösa frågan om ansvar och att få tillgång tilldokumentation från tillverkaren, sker det förnärvarande mycket litet förutom vissaprovtagningar. är även i hög grad vårtsäkerhetsproblem, särskilt med tanke på attIgnalina ligger närmare de tätt befolkade områdenai än vad t.ex. gör.Vad kan vi då göra åt det? En lösning kan vara attdra en ny kabel över och leverera denöverskottsenergi som vi har. Detfinns även ett stort överskott i . Dessutomkan kabeln till , som blir färdig,användas som kompensation vid tillfälliga toppar.En kabel till t.ex. klarar ca ,vilket motsvarar nästan en av reaktorerna. Enfortsättning av detta tänkande kan innehålla enmotsvarande kabel över . skulle ingå i en framtida tänkt Baltic RingCable, dvs. en förbindelse runt hela Östersjön.Sådana tankar ligger väl i överensstämmelse medt.ex. långsiktiga strategi förenergiförsörjningen i . De liggeräven väl i linje med den nu genom EES-avtaletavreglerade energimarknaden i Europa.Detta kan vara det snabbaste sättet att stängaIgnalina och att ge säker och miljövänligenergi. Genom att använda svensk teknologiskapas dessutom en mängd arbetstillfällen både häroch på andra sidan Östersjön.Herr talman! Det finns några s.k. knäckfrågor iEG-förhandlingarna. En typisk sådan ärjordbruksfrågan.Svenskt jordbruk har länge levt i en starkt regleradverklighet. Bönderna har anpassat sin produktiontill regelverket, vilket har lett till att produktioneninte alltid har varit till landets bästa. Principiellt villvi i Ny demokrati i stället göra böndernasjälvförsörjande, fria och bidragsoberoende. Deförhållanden som gäller för andra små ochmedelstora företag bör således även gälla förjordbruket. Marknadsanpassning av volym ochsortiment samt fri konkurrens på lika villkor ärnaturliga krav. livsmedelspolitiska beslutvar ett steg i denna riktning.Inför de stundande medlemsförhandlingarna harsituationen emellertid kraftigt förändrats. För attge bönderna möjlighet till konkurrens på likavillkor redan vid EG-inträdet, dvs. 1995,instämmer vi i Europaministerns tal som anger attintegrationen bör ske med ett minimum avavvikelser från den gemensammajordbrukspolitiken. Det blir således nödvändigt attgöra avsteg från tidigare beslut, fortsätta systemetmed fasta inlösenpriser samt införa inkomststödmed bl a trädeskrav. Det blir också nödvändigt attbibehålla exportstöd i överensstämmelse med CAP.Det finns dock några problem som inte har berörtsi debatten om jordbruket och livsmedelspriserna.Om man läser en analys av livsmedelskostnadernai , och avLantbrukets utredningsinstitut, finner man att60,av priset består av skatter och avgifter iSverige, medan motsvarande siffra för är33,och för 32,3 %.Ovanpå detta har sedan svenska jordbrukareväsentligt högre kostnader på grund av miljö- ochdjurskyddsregler. Jag antar att ministern ärmedveten om detta, och ser fram emot en trovärdigförklaring till hur skall kunna kompenseraökad import med motsvarande export utankonkurrenssnedvridande bidrag. Jag tror att det ärnaivt att påstå att svenska livsmedel har så högkvalitet att de automatiskt betingar ett högre pris.En lösning kan naturligtvis vara att tricksa medskatterna, eftersom de är en nationellangelägenhet. Är detta regeringens avsikt?Herr talman! En annan typisk knäckfråga ärmiljön. Det är glädjande att man inom EGvälkomnar , även som en booster, i deteuropeiska miljösamarbetet. Jag tycker också attdet är glädjande att ministern så klart anger att destora miljöproblemen är gränsöverskridande ochdärför måste lösas inom Gemenskapens ram. Ävenom utvecklingen går något långsammare i ,betyder ett litet steg för 370 miljoner människormer än ett stort steg för 8,5 miljoner, uttryckt iabsoluta termer.Medlemskapet ger otvivelaktigt storamöjligheter att direkt påverka miljöpolitiken iEuropa. Vi sympatiserar med tanken att man skallställa höga krav på miljöhänsyn. Vi instämmer äveni att bör spela en pådrivande roll när detgäller regeln om högsta tillämpade ambitionsnivå.En gemensam hög nivå skulle ju ge lika villkor föralla företag. Det är nämligen enligt vår meningviktigt och nödvändigt att svenska företag kankonkurrera på lika villkor som övriga företag påden europeiska marknaden.Det oroar mig däremot om i sin iver attbehålla sitt rykte som föregångare i miljöfrågor,ensidigt skärper skatter och miljöavgifter ochdärigenom jagar svenska företag ut ur landet.Skärpta krav kan accepteras, men de måsteimplementeras i helakonkurrensområdet, dvs. inom Gemenskapen.Om en skillnad i produktionskostnaderna gerupphov till att företag flyttar sin tillverkning, ellerväljer att investera i länder eller områden, där detblir ekonomiskt mer fördelaktigt, kan vi tappa helafördelen av en förmodad snabbare ekonomisktillväxt i vårt land. Och det vill väl ingen, antar jag.Följden kan i stället bli att vi exporterarnedsmutsningen till något annat land i menimporterar varorna. Det kan då i stället totalt settbli en försämring.En annan sak som har fått orimliga proportioner,men som egentligen är en skitsak, om uttryckettillåts, är alkoholmonopolen. Jag delar intemajoritetens uppfattning att de måste behållas,men jag tänker inte nu och här argumentera motdem av alkoholpolitiska skäl.Jag vill i stället vända mig mot inställningen attmonopol kan vara konkurrensneutrala. Det ärprincipiellt en intressant fråga. Ordet i sig självtbetyder ju diskriminering. Att påstå att monopolinte är diskriminerande är som att påstå att encirkel inte är rund. Ingen tror väl på fullt allvar attett inköpsmonopol klarar att hantera alla hugadespekulanter till den svenska marknaden lika. Småoch stora leverantörer har ju så olika preferenser.Min gissning är att det allra första målet i kommer upp . En franskvinexportör blir nekad tillträde till , trots attdet finns köpare och säljare som kommit överensom en affär.Jag tycker att det är litet förnedrande att stå medbyxorna nere och istadigt behöva påstå att Vin & Sprit är konkurrensneutralt. Det vore mera raktoch rejält att avstå från en så befängd motiveringoch i stället ange det egentliga skälet, nämligen attvi förespråkar en restriktiv alkoholpolitik, därföratt vi har omyndigförklarat svensken i dettaavseende. Han klarar inte det som är självklart föralla andra i . Det måste kännas besvärligt attbehöva föra fram sådana tankar, speciellt förministern som är moderat.Herr talman! Det sista som jag vill beröra i mittanförande är behovet av information tillallmänheten. Under mina debatter ochinformationsaftnar om EG runt om i landet, har jagkommit till slutsatsen att behovet av information ärgigantiskt. Det ankommer på alla partier och derasorganisationer att sprida information om EG. Detförekommer alldeles för mycket vinklade ellerfelaktiga påståenden. Hur skall folk kunna taställning? Många säger att om de skulle fatta sittbeslut enbart mot bakgrund av vad som skrivs ipressen skulle de rösta nej. Jag ser därför fram moten allsidig och neutral information till hushållen, avden typ som Europaministern beskrev under denförra debatten -- neutral information som ärpopulär och lättläst, där fördelarna vägs motnackdelarna och ger människorna själva tillgång tillhela informationen och därmed gör det möjligt fördem att själva fatta ett rationellt beslut.Många är rädda för t.ex. bristen på inflytande.Många är bekymrade för regionalpolitiken,överdrivet många detaljbestämmelser,neutraliteten, gemensam valuta, försvar ochsäkerhetssystem, polisen osv.Det finns bara ett sätt att komma förbi dettaproblem, och det är att informera. När man har allafakta i målet är valet enkelt. Jag vet det. Men vetSvensson det?Anf. 3 ():Herr talman! Det känns givetvis litet underligt attvara den enda talaren i dagens debatt som geruttryck för en del av de åsikter som har denstarkaste ställningen i den svenska opinionen. Ochdetta skall nu ske också inför förhandlingarna medEG som har påbörjats.Det inledningsanförande som hölls håller, såvitt jagkan begripa, dörren öppen för reträtter på samtligade områden där krav har framförts.Splittringen mellan politiskt etablissemang ochfolkopinion är inget unikt för Sverige.Opinionsmätningar och folkomröstningar i EG-området visar att skepticismen efterMaastrichtfördraget om vart är på väg ärutbredd i flera EG-länder.Jag tillhör dem som ganska ofta är ute i landet ochdeltar i debatter om EG-frågan. Jag möter ingensom förnekar det utmärkta i att de stora ländernai bedriver ett samarbete som syfter till attförhindra att de råkar i krig med varandra.Men vet man också att under långtid just lyckats undvika krig genom att inte ingå inågra allianser med stormakter i vårt närområde.Man konstaterar också att den blodiga uppgörelseni inte har kunnat undvikas, trots att EGhar funnits.