prot · GG0998 · 1993-04-23 00:00:00 — Jagvill starkt betona att inget annat västland,naturligtvis inte heller andra länder, satsar påungdomarna så som vi i gör just nu.Jag är övertygad om att anledningen till attföretagarna inte tog emot av ungdomarna varatt många små och medelstora företag efterkronans tvångsdevalvering fick sådana ekonomiskabekymmer, att de inte riktigt orkar just , även omviljan är god.Enligt en opinionsundersökning trodde avungdomarna att de senast skulle fåjobb på praktikplatsen. Den senaste månaden fick20 % av de ungdomar som lämnadeungdomspraktik jobb. Jag hoppas verkligen att dettar sig.Så vill jag också beröra inläggom övertid. Övertid är någonting dyrt. Jag noteraratt man kör väldigt mycket övertid . Här tyckerjag att man nu skall ta chansen och börja skola invåra ungdomar. Det kommer företagarna att haoerhört stor glädje av. Det kommer att tillföraföretagen mycket.Harald ville att jag skulle säga litet merom de samtal som jag för med olika parter. Det ärkänsliga saker, avtal, icke avtal och sådant. Jag gårmin runda med arbetstagarparter,med småföretagare, som gjort stora insatser, ochmed SAF för att se vad som går att diskutera fram.Jag måste söka nya saker.Till slut till . Ungdomspraktik ochALU ihop bör kunna möjliggöra det AnitaJohansson är ute efter. Jag betonar väldigt kraftigti kompletteringspropositionen att passa på att satsapå miljö- och kulturvård och sådana saker nu närmöjligheten finns. Här finns också ett stortungdomsintresse. Att engagera ett stort antalungdomar för miljöutveckling tror jag kan betydaväldigt mycket för hur miljöfrågorna kan förasframåt.Anf. 102 ():Herr talman! Är det ett hopp som vi hargemensamt, , är det att vi skallkunna få ungdomarna i arbete, i skola eller iåtgärder så att vi, som det sades, slipper att se dempå gator och torg. Det hoppas jag verkligeninnerligt. Som sagt: fåfäng gå lärer mycket ont.När vi nu talar om åtgärder kvarstår min fråga ominte en sådan enkel åtgärd som en sänkning avarbetsgivaravgiften kan vara intressant i de samtalsom ministern nu skall föra med olika parter. Låtoss ta ett exempel med pengar. Låt oss säga att enung människa tjänar i runda tal på ett år.Arbetsgivaravgiften är , som staten då gårmiste om. En ungdomspraktikant kostarnågonstans . Det är alltsåså att säga en billigare åtgärd. Jag är ute eftermoroten. Ungdomspraktikant kan man ha i sexmånader, med en förlängning till maximalt ett år.Jag ser inte att det finns någon motsättning på någotsätt här, utan det finns möjligheter.Vi har registrerat båda två att övertid i dagförekommer i alltför hög grad nu när det börjarlätta, när ljuset i tunneln kommer, för man villverkligen få fast anställning.Sist in, först ut nämndes här. Jag har som bekantsysslat med detta och känner väl till det. Det ärnågonting som vi verkligen vill undvika.Återigen, ministern, till samtalen med parterna: Taen liten funderare på om inte en sänkning avarbetsgivaravgiften kan vara en framkomlig väg.Jag tror inte att jag har mer att tillföra debatten,och därför tackar jag för ordbytet.Anf. 103 ():Herr talman! , som jag citerade tidigare,säger vidare så här:''När det här är slut kommer jag nog att bli arbetslösigen. Så länge som arbetsgivarna kan ta gratisungdomspraktikanter i stället för att anställa såkommer de att göra det. ''Det var därför som jag hakade på interpellationenav , för jag tänkte att kds ochHarald nu har tänkt om. Men man är välute efter att i stället för ungdomspraktikantplatserfå ett incitament för att anställa ungdomarna.Om jag får tolka arbetsmarknadsministern positivtså, att man kan driva alla dessa projekt, tackar jagför det.Slutligen en liten fråga omarbetsmarknadsministern tror att platserna för dettredje gymnasieåret kan ordnas till hösten.Anf. 104 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I det beslut som gällde det tredjegymnasieåret redan innevarande budgetårförutsattes det att man var beredd att ställa uppmed de platser som kom till. Jag reser mycket ilandet. Just genom de uppgifter regeringen har lagtpå mig blir det inrikes resor. Jag har talat medföreträdare för kommuner och län. Jag tycker attdet verkar som om man tänker ställa upp på etthyggligt sätt. Det är det svar som jag t.ex. senastfick från , som har mycketungdomar.Harald var ute efter en befrielse frånarbetsgivaravgiften eller en sänkning avdensamma. Det är en av de frågor i ett batteri avfrågor som analyseras och diskuteras på den rundajag är på väg att nu gå; den är inledd.Jag vill vidare notera att vi i och med höstensuppgörelse med Socialdemokraterna nu har en enigriksdag bakom ungdomspraktiken vad /94 liksom också bakom att detskall vara fråga om högst två sexmånadersperioder,icke mera.Det är i stor utsträckning fråga om att söka uppplatserna, och det brukar också lyckas rätt bra. Detframgår av undersökningsresultatet att 9 av 10 avungdomspraktikanterna har trivts.Om ungdomspraktikanten lär sig mycket , tror jag att det skullevara dålig ekonomi för företaget att sedan inteförsöka gå vidare med rekrytering eller ordinarieanställning. Det tar ändå litet tid att lära upp en nyperson för ett företag som behöver få produktionutförd.Med detta tackar också jag för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:150 till finansutskottet1992/93:202 till trafikutskottet1992/93:221 till utrikesutskottetMotionerna1992/93:Ub157--Ub159 till utbildningsutskottet1992/93:N60 och N61 till näringsutskottet1992/93:Bo49--Bo52 till bostadsutskottet12 § Meddelande om reviderad ärendeplan förvårens kammarsammanträdenAnf. 105 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Med anledning av nya uppgifter om bordläggningarav utskottsbetänkanden m.m. har för återstoden avriksmötet /93 gjorts en ny sammanträdesplanför kammaren.Planen, som dessutom innehåller åtskilligahållpunkter för nästa , delas tillledamöterna och övriga berörda och påmåndag.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:219 Användningen av inkomna medel förbiståndsverksamhetFinansutskottets betänkanden1992/93:FiU21 Vissa anslag inomFinansdepartementets område1992/93:FiU22 Statistikfrågor1992/93:FiU23 år 1992Lagutskottets betänkanden1992/93:LU35 Ändringar i trafikskadelagen1992/93:LU40 Konkurs- och bolagsrättsliga frågorm.m.1992/93:LU41 Skadeståndsrättsliga frågorUtrikesutskottets betänkanden1992/93:UU14 Vissa anslag m.m. inomUtrikesdepartementets område1992/93:UU25 Avtal om upphävande av 1905 årskonvention mellan och angåendeneutral zon, befästningars nedläggande m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkanden1992/93:SfU16 Reserabatter för studerande1992/93:SfU20 Anslag till betänkanden1992/93:TU27 Postväsende1992/93:TU28 verksamhet i Estland1992/93:TU31 Vissa frågor inom betänkanden1992/93:BoU20 , den regionalabostadspolitiska administrationen samt reglering avvissa bostadslån1992/93:BoU22 Byggfelsförsäkring14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 april1992/93:150 av () tillutrikesministern om kränkningar av de mänskligarättigheterna i Kosovo:Fria fackföreningsinternationalen publicerade ioktober en rapport med titeln:''Avskedanden och etnisk rensning i Kosovo''. I den50-sidiga rapporten fastslås att den etniskarensningsprocessen har gått långt i Kosovo. Denvisar sig genom olika fenomen: Avskedanden avalbanska arbetare som ersätts med serbiska ochmontenegrinska arbetare; vräkningar av deavskedade albanska arbetarna och fördelning avderas bostäder till serber och montenegriner;diskriminering inom undervisningen;polisbrutalitet och misstänkta dödsfall påpolisstationer; utdelning av vapen till serbiska ochmontenegrinska invånare och väpnade incidenter;förtryck riktat mot fackliga organisationer; tätafrihetsberövanden och domar, särskilt mot aktiva idet oberoende albanska facket.FFI-rapporten framhåller att likheterna är slåendemellan den aktuella situationen i Kosovo och vadsom inträffade i och Bosnien-Herecegovina som föregickutbrottet av väpnade konflikter.I resolution 668, som antog iapril 1991, konstaterade rådet att förtryckmot civilbefolkningen innebar ett hot mot fredenoch den internationella säkerheten i regionen.Rådet krävde att skulle elimineradetta hot genom att upphöra med repressionen ochrespektera de mänskliga och politiska rättigheternaför alla medborgare i . Rådet krävde också attIrak skulle garantera humanitära organisationertillträde till hela territorium. Rådet bad ocksåFN:s generalsekreterare att fortsätta sinahumanitära ansträngningar i landet.Det är uppenbart att en väpnad konflikt i Kosovohotar freden och den internationella säkerheten ihela regionen.Mot bakgrund av den framflyttning av försvaret förde mänskliga rättigheterna som resolution 688innebär och det hot mot freden och deninternationella säkerheten som kränkningarna avde mänskliga rättigheterna i Kosovo utgör vill jagfråga utrikesministern:-- Avser regeringen verka för att säkerhetsrådetantar en resolution om resterande delar av f.d.Jugoslavien efter förebild av resolution 688?den 23 april1992/93:151 av () tillkommunikationsministern om flygtrafiken iNorrland:Avregleringen av flyget har lett till en kraftigtförsämrad trafikförsörjning i stora delar av landet.I hotas nu /Sollefteåsflygplats av nedläggning som turlistanförsämras kraftigt både på ochSundsvall/flygplatser.Den försämrade flygförsörjningen får mycket svårakonsekvenser för länets näringsliv. Utan godaflygkommunikationer tvingas många företag attflytta sin verksamhet till andra orter. Denförsämrade flygtrafiken får således helt oacceptablaregionalpolitiska konsekvenser.Under förra året uttaladekommunikationsministern att en avreglering avflyget inte skulle få leda till försämringar avtrafikförsörjningen i Norrland.Som en konsekvens av de uttalandena borde nuregeringen vidta åtgärder för att trygga flygtrafikenpå Norrland.Min fråga till kommunikationsministern blirsåledes:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för atttrygga en god flygtrafik i och andraNorrlandslän?1992/93:152 av () till socialministernom jämställdheten:Trots att vi har kommit långt i när det gällerjämställdheten mellan kvinnor och män återstår detmycket att göra. Det finns dessutom tecken på attjämställdhetsarbetet i vissa delar avstannat ocht.o.m. I de ekonomiskt ochsysselsättningsmässigt svåra tider vi nu befinner ossi finns det reaktionära krafter som förespråkarkvinnornas återgång till hemmen, och en återgångtill ett samhälle där vård- och omsorgsarbetet skallskötas oavlönat av de till hemmen ''återbördade''kvinnorna.Förutsättningen för att kvinnor och män skall levajämställt är att båda könen har lika rätt och likamöjligheter till arbete. Eget arbete ger oberoendeoch frihet.Den gemensamma sektorn ger förutsättningar förkvinnors (och mäns) arbete som den gerkvinnor arbete. genomförs kraftiganedskärningar av den gemensamma sektorn, ochförutsättningarna för kvinnors arbete förändrasdärmed i grunden. Enligt AMS kommer 80 000arbetstillfällen att försvinna inom dengemensamma sektorn under de kommande tvååren -- 50 000 inom kommunerna och 30 000 inomlandstingen.Hittills har kvinnorna haft längre arbetslöshetstalän männen, men det finns nu en risk för attkvinnorna kommer att närma sig männens nivåeroch kanske t.o.m. passera dem.Vad händer med kvinnors arbete ?I en skrift från ''Kvinnors arbetsmarknad, -- återtågetsårtionde?'' presenteras sex uppsatser sombehandlar kvinnornas situation påarbetsmarknaden nu och . I en avuppsatserna konstateras att nedskärningarna avden gemensamma sektorn och de därmedförsämrade förutsättningarna för kvinnors arbetesannolikt endast till en viss del kan kompenseras avframväxten av privata alternativ, inom den privatasektorn i övrigt eller genom att kvinnorna träder ini mansdominerade sektorer.Det finns därför all anledning att se allvarligt på densituation som snabbt kan komma att uppstå ochupprätta en strategi för jämställdhet. Det kommeratt krävas en rad politiska beslut för att med kraftslå vakt om de uppnådda positionerna påjämställdhetens område, inte bara för kvinnornasoch männens skull utan också för våra möjligheteratt upprätthålla välfärden.Vi socialdemokrater har därför krävt att regerignenskall ge AMS i uppdrag att arbeta fram en särskildstrategi för hur kvinnornas situation påarbetsmarknaden skall förbättras och stärkas.Utgångspunkten för en sådan strategi förjämställdhet måste vara följande:-- att kvinnornas deltagande i arbetslivet,förvärvsfrekvensen, inte fortsätter att minska,-- att kvinnornas inkomster realtivt männens intesjunker utan ökar,-- att fler deltidsarbeten omvandlas tillheltidsarbeten som man kan försörja sig på.En strategi för jämställdhet bör ta fasta på följandepunkter.1. Kvinnors andel av landets arbetsinkomster ochdärmed deras ekonomiska makt bör öka. Enavgörande förutsättning för att nå detta är att viåter närmar oss den fulla sysselsättningen. I övrigaEuropa har hög arbetslöshet inneburit attkvinnornas löner minskat och inom sammayrkesområde ligger 10--under männens.2. Vi vill att kvinnors löner i förhållande tillmännens skall öka. Det innebär att denlönediskriminering på 1--somLöneskillnadsutredningen har konstaterat attkvinnor utsätts för, och som inte går att relatera tillnågot annat än kön, inte kan accepteras. Desstuommåste de traditionella kvinnliga arbetsuppgiftervärderas upp.3. Vi vill öka kvinnors möjligheter. Det gör vigenom en kraftfull förbättring av möjligheterna tillutbildning. Många kvinnor halkar efter männen iarbetslivet under de år när ansvar för barn inträder.Genom satsningen på vuxenutbildning,och inte minst teknisk och administrativbasutbildning, kan kvinnor med mångårigyrkeserfarenhet, som saknar längre formellutbildning eller starkare position i arbetsliven, få enny möjlighet. Likaså kan ett massivtutbildningsprogram för att stärka kvinnorna inomvård- och omsorgsområdet öka kvinnorsmöjligheter.Kvinnors andel i arbetsmarknadsutbildning är högoch för utbildningsvikariat dominerande.Arbetsmarknadsutbildning bidrar till en kraftiglöneökning. En ökad satsning påkompetensutveckling i arbete och utbildning bidrardärför till att kvinnors ställning och påarbetsmarknaden stärks. Kvinnors andel avutbildning och kompetensutveckling bör därförvara lika hög som deras andel av sysselsättningenpå arbetsplatsen. Det borde med andra ord ske enkvotering.4. Kvinnors arbete behövs för att upprätthållavälfärden. av BNP eller en tiondel avde offentliga utgifterna är direkt relaterade till denhögre kvinnliga förvärvsfrekvensen i . Densvenska kvinnans ekonomiska självständighet ochansvar för familjens försörjning är unikinternationellt sett och har varit en förutsättning förvår välfärd. En fortsatt hög förvärvsfrekvens ävenför kvinnor är en förutsättning för att vi skall kunnabevara våra välfärdssystem och för dengemensamma sektorns finansiering.För jämställdheten är det avgörande attförsörjningsbasen ökar genom flera sysselsatta ochatt inte förvärvsfrekvensen sjunker under 80 %.Arbetslösheten är ett hot mot jämställdheten.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågasocialministern följande:Är regeringen beredd att ompröva de planeradenedskärningarna av de statliga bidragen tillkommuner och landsting för att förhindraarbetslöshet för ytterligare människor och i dettafall företrädesvis för kvinnor?Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attkomma till rätta med löneskillnaderna mellankvinnor och män?Är regeringen beredd att föreslå särskildautbildningsinsatser som riktar sig till kvinnor?Är socialministern beredd att medverka till enpolitik som leder till att män och kvinnorgemensamt får arbeta för välfärdstatensförsörjning?15 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 april1992/93:588 av () tillnäringsministern om Uddeholm-Tooling:För knappt två år sedan fick det österrikiskaföretaget tillstånd att förvärva Uddeholm-Tooling i . I samband med köpet gjordeslångtgående utfästelser om sysselsättningen iSverige. I policydokument ,undertecknat av och i detcentrala MBL-protokollet sägs att ''omstrukturella åtgärder krävs som i väsentlig gradreducerar nuvarande huvudlokaliseringar skallägarna försöka skapa andra arbetstillfällen iområdet eller försöka avyttra verksamheten tillannan ägare som stöds av de fackligaorganisationerna''. ser vi nu resultatet:en hel bygd, , är på väg att slås ut. Antaletanställda minskas från ca 1 400 till cirka 700 utan har gjort några större ansträngningar att skapanya arbetstillfällen. -- är redanmycket hårt drabbade av arbetslöshet och behövervarje arbetstillfälle. Min fråga är:Vilka initiativ avser näringsministern ta för att fåBöhler-Uddeholm att leva upp till utfästelserna ipolicydokumentet?1992/93:589 av () tillmiljöministern om åtgärder för att minskaförsurningsskadorna i Västsverige:Försurningssituationen i är mycketallvarlig. Med känd teknik skulle ett par av de storaföroreningskällorna, nämligen oljeraffinaderierna iGöteborg och , kunna minska sina utsläppav svavel och kväveoxid ochkolväteutsläppen från de gamlanivåerna. Kostnaden för raffinaderierna sägsmotsvara 1 övre per producerad liter bensin ochdiesel.Vid de senaste koncessionsförhandlingarnabeslutades att utsläppen av svavel och kväveoxidskulle sänkas och att oljebolagen skulleutreda vidare hur kolväteutsläppen skulle minskas.När frågan överklagades till regeringen såtillstyrkte och miljö- ochhälsoskyddsnämnd de högre kraven beträffandeGöteborg. När det gällde tillstyrkteLänsstyrelsen de högre kraven om minskning avsvavelutsläppet, men avstyrkte ''om än medtvekan'' kraven beträffande kväveoxidutsläppen.Lysekils miljö- och hälsoskyddsnämnd tillstyrkte dehögre kraven i dess helhet. Regeringen beslutade,trots protesterna, attkoncessionsnämndens beslut skulle ligga fast.Jag vill fråga miljöministern:Anser miljöministern att bästa tillgängliga teknikskall användas för att minska försurningsskadorna iVästsverige?1992/93:590 av () tillkommunikationsministern om vägnätet iStockholms län:Enligt ''Nationell väghållningsplan'' harStockholms län den i särklass största andelen dåligavägar i förhållande till trafikmängden. avlänsvägnätet i återfinns i den sämstakategorin. Genomsnittet för landet är 7 %.Med anledning av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern följande:Vilka åtgärder avser kommunikationsministernvidta med anledning av inventering?1992/93:591 av () tillsocialministern om föräldrars insatser motdrogmissbruk:Fler och fler vittnar om att narkotikabruket harökat, främst bland ungdomar. Enligt enundersökning bland landets kommuner skär 40 %ner sin narkomanvård. Samtliga uppger dock attallt fler använder narkotika.I storstäder konstaterar socialarbetare att 15--20-åringar i allt högre grad börjar röka heroin i ställetför hasch som var vanligt tidigare. Bara i Stockholmdör en narkoman var tredje dag.Statistiken är alarmerande. Vi måste med allamedel hindra unga människor från att börjaanvända droger. Föräldrarnas insatser är i dettasammanhang undervärderade i kampen motdroger. Ofta är föräldrar duktiga på att tala medsina barn om de mest skilda problem de kan möta isamhället, men när de gäller drogproblem är mångadåligt rustade. De tror inte att det kan hända derasbarn.Hur mycket pengar vi än satsar på förbättringar vidgränserna, information i skolorna ochförebyggande åtgärder på fritidshem kan ingetersätta föräldrarnas insats för att förebyggadrogmissbruk.Avser statsrådet vidta några åtgärder för att stödjadenna viktiga grupp i kampen mot narkotikan?1992/93:592 av () tillutrikesministern om Auschwitzmuseets bevarande:Museet i det nazistiska koncentrationslägretAuschwitz håller på att förfalla. Tusentals skor,kvinnohår och en hel del andra bevis för vad somen gång hände där är på väg att ruttna bort. Detfinns inte pengar till vare sig konservering ellerrenovering.Ännu finns det människor som upplevdehändelserna i och på så sätt kan delgeomvärlden. Men om finns inte någraögonvittnen som kan berätta om det fruktansvärdasom hände där. Redan nu finns enskilda ochgrupper som förnekar att judeutrotningen någonsinägt rum.Frågan om Auschwitzmuseets bevarande bordevara av brett internationellt intresse. Även Sverigebör dela ansvaret för att hålla det avskräckandeminnet levande.Med anledning av det anförda vill jag frågastatsrådet om regeringen avser att ta några initiativinternationellt för att bevaras tilleftervärlden?1992/93:593 av () tillcivilministern om organisationsbidragen:Statens ungdomsråd har beviljat enorganisation -- Loesje -- ett bidrag på 20 000 kr.Organisationen ser som sin uppgift att drivaopinionsbildning genom illegal affischering.Organisationen tycks inte stå för någon särskild idéutan ser det som sin uppgift att få läsaren attreflektera över olika händelser och företeelser.Det fria ordet och yttrandefriheten åtnjuter iSverige olika former av samhälligt stöd. Detförefaller emellertid egendomligt att stöd skalluppbäras för en form av opinionsbildning sominnebär skada på annans egendom.Vilka krav bör ställas på en organisation för att denskall kunna komma i fråga för statliga bidrag?1992/93:594 av () tillstatsrådet om Socialstyrelsensutredning om amalgam:Socialstyrelsen presenterade utredningenom avveckling av amalgam somtandlagningsmaterial. Denna utredning initieradesav Social- och Miljödepartementen under den förraregeringens tid. Utredningen är nu föremål förremissbehandling.Jag vill fråga statsrådet vilka remissinstanser sombehandlar denna utredning.1992/93:595 av () tillnäringsministern om Uddeholm-Tooling:Hagfors i står stilla. Hela samhällethåller andan. Än en gång har de österrikiska ägarnaBöhler svikit sina löften. beslutadestyrelsen för Uddeholm-Tooling att det inte blirnågon legotillverkning av handelsstål och rostfrittstål i . Därmed ligger varslet av 270anställda kvar. halveras därmedantalet anställda till 700 personer.Böhler-Uddeholm har tidigare lovatersättningsjobb för dem som försvunnit, ett löftesom givits både de anställda och näringsministernpersonligen.Svensk stålindustri har gått igenom stora ochviktiga strukturrationaliseringar, som andra ländersstålindustrier bara har börjat att genomföra. Deneddragningar som görs i handlarfrämst om att Böhler tar hem jobb till ,inte om lönsamhet. Detta kan vi inte acceptera.Sveriges basindustrier får inte ytterligare utarmaspå arbetstillfällen och kompetens.Jag vill därför fråga näringsministern:Kommer regeringen att se till att Böhler-Uddeholmuppfyller sitt löfte om ersättningsarbeten, somgivits till de anställda?1992/93:596 av () till utrikesministernom den förlista polska färjan är nu mer än sedan den polskafärjan förliste utanför den tyska önRögen. Av de sju svenskar som omkom har endasttvå återfunnits. Det kan inte uteslutas att de femsom ej återfunnits finns kvar på den förlista färjan,som fortfarande ligger kvar i havet upp och ner. Förde anhöriga är det en ofattbar belastning isorgearbetet att inte få hem sina kära, att inte vetaom de finns kvar i färjan eller inte.Det är oacceptabelt att färjan efter mer än tremånader inte är bärgad.Min fråga till utrikesministern är:Vad avser regeringen att göra för att påskynda enbärgning av färjan, så att de anhöriga kan få ettslutligt svar på sina frågor?1992/93:597 av (-) tillmiljöministern om kärnkraftsreaktorn i Ågesta:Den 1 maj 1969 var kärnkraftsreaktorn i Ågestamycket nära ett totalt haveri, som hade fåttfruktansvärda konsekvenser.Detta synnerligen allvarliga tillbud har först nukommit till allmän kännedom. Rapportering ochanalys av det inträffade har varit otillfredsställande.Det måste nu klarläggas varför.Själva händelsförloppet måste också noggrantutredas, och denna anlys måste bli offentligttillgänglig.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser regeringen vidta åtgärder så attomständigheterna kring det som skedde vidÅgestareaktorn blir klarlagda?den 23 april1992/93:598 av () tilljustitieministern om nådeinstitutet:Tidaholmsanstaltens läkare och ledning har ansöktom nåd för den svårt sjuke livstidsfången LarsTingström, den så kallade bombmannen.