prot · GH0935 · 1993-12-02 00:00:00 — Den ansåg attdet var rätt och möjligt för attlägga ned befintliga och fungerande fritidshem.Bedömer socialministern att detta skulle ha varitmöjligt, om denna lag om barnomsorg hade varit ikraft redan nu?Anf. 51 Socialminister ():Herr talman! Den första frågan avsåg, om jagförstod den rätt, huruvida regeringen har tagitställning till partivalet i , och det harregeringen självfallet inte gjort.Den andra frågan gällde barnomsorgslagen ochfritidshem i . Min bedömning är attdomen inte hade förändrats av den nu föreslagnalagstiftningen. Vi har i själva verket försökt attomformulera lagen något för att kunna genomförasådana förändringar som man gjort i ,där man vill utforma fritidshemsverksamheten påannat sätt än i traditionella fritidshem. Vi tycker attdet är rimligt att man kan göra det, om mandärigenom kan spara pengar och reservera resurserför andra former av barnomsorg liksom också attkvantitativt upprätthålla skolbarnsomsorgen.ArbetslöshetsförsäkringenAnf. 52 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillsocialministern.Jag undrar om socialministern har gjort någonbedömning av riskerna för ett utökatsocialbidragsberoende med anledning av en del avregeringens förslag, t.ex. förslaget om förändringari arbetslöshetsförsäkringen. Vilka konsekvenser fårdessa för den generella välfärdspolitiken -- idén ärju att den skall vara generell och intebehovsprövad -- och för kommunernas möjligheteratt också i fortsättningen ge god vård åt barn ochäldre?Anf. 53 Socialminister ():Herr talman! Ja, vi har gjort sådana bedömningar.Vi har dels försökt bedöma i vilken utsträckning debesparingar som vi gjort iarbetslöshetsförsäkringen har några direktaeffekter på socialbidragen. Sådana effekter kanförekomma, dock i mycket begränsad utsträckning.I förhållande till besparingen är det mycketmarginella belopp som socialbidragen kan öka.När det gäller de nu aktuella förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen, dvs. att denna görsallmän och att den tid under vilkenarbetslöshetskasseersättning kan utgå begränsas, ärdet svårt att summera effekterna. Attarbetslöshetsförsäkringen blir allmän är ett attminska utgående socialbidrag, medan däremotriskerna för utförsäkring möjligen kan öka. Men vimenar att det rätta sättet att lösa de problemen inteär att låta a-kasseersättning betalas ut , utan att sätta in effektiva åtgärder motlångtidsarbetslöshet. Därmed räknar vi med attsammantaget snarare kunna få ett minskatsocialbidragsberoende än ett ökat sådant.Anf. 54 ():Herr talman! Det finns olika beräkningar av vilkaeffekter detta får. De beräkningar som jag har sett,och som jag dessutom tror på, visar att dessa slårigenom , eftersom det inte blir någonallmän arbetslöshetsförsäkring. Jag hoppas attsocialministern kan tänka om i denna fråga.Anf. 55 Socialminister ():Herr talman! Jag delar inte den bedömning somLena gör av vilka effekter detta kommeratt få . De effekter som man har pekat på liggerlängre fram i tiden, men dessa skall vi försökaundvika genom andra typer av insatser.Transport av farligt gods på ÖstersjönAnf. 56 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsrådetThurdin. är ett mycket känsligtinnanhav. Många länder är beroende av att vattneti är rent och friskt och attdet inte utsätts för olika miljökatastrofer.Ett sådant katastrofhot kan vara fartygsolyckor påÖstersjön. har skarptuttalat att man bör få till stånd internationellaöverenskommelser vad gäller anmälningspliktexempelvis vad avser destination, last, etc. så kan minska riskerna för sådana olyckor.På vilket sätt avser statsrådet och regeringen ageraför att få till stånd sådana internationellaöverenskommelser om ?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! har tagit initiativi den här frågan. Jag kan inte exakta detaljer,eftersom det är som har initiativet.Det är alldeles klart att vi måste reda ut olikaansvarsförhållanden kopplade till sådanaolyckshändelser. ansvarar för sittområde. svarar förmiljöövervakningen och sådana frågor. Därutöverfinns miljöskyddskrav, osv.Olika myndigheter är kopplade till olika delar avdet som t.ex. befinner sig på ett fartyg.Det gäller att överbrygga så att man kan hanteradessa delar utan att någonting hamnar mellanstolarna, vilket inträffade i samband med denfartygsolycka som jag tror att har tagits. Jag hoppas att vi så småningomskall kunna redovisa ett bra resultat av detta.Finansdepartementets broschyr om finanskrisenAnf. 58 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.På skattebetalarnas bekostnad har regeringen gettut ett antal grovt vilseledande böcker ochbroschyrer. En heter Förnyelsen av . Enannan heter Att renovera en förfallenkriminalpolitik.Nu har gett ut en bok omfinanskrisen i 80 000 exemplar. Det är såvitt jagförstår en rekordsatsning. Min fråga är: Vad kostarkalaset? Delar finansministern den uppfattningsom finns i boken, att inflationen var högre än ?Anf. 59 Finansminister ():Herr talman! Jag kan tyvärr inte svara på vadutgivandet av den broschyr som specifikt kostar, eftersom hanteringenligger under och inte direkt undermig. Jag kan däremot slå upp uppgiften ochåterkomma med information om detta.Jag tycker att det är ett bra initiativ att se till att detgår ut bred information om vilka faktorer som harmedverkat till att skapa den finanskris som innebärmycket stora problem. Det skall vi vara medvetnaom, även om det värsta nu är över.Så sent som för var bedömningen --och det var ännu värre tidigare -- att finanskrisenskulle leda till oerhört stora problem inombetalningssystemet, inom banksystemet, inom heladen finansiella sektorn, för alla låntagare, för enlång rad vanliga hushåll och naturligtvis också förstatsbudgeten. Staten kunde bli tvingad, och harblivit tvungen, att betala mycket stora belopp.Staten har betalt ut . Detär fasansfulla belopp. Det är ett mycket bra initiativatt ge ut lättillgänglig information om vad som harskapat denna krissituation inom den finansiellasektorn.I fråga om inflationstalet för 1980-talet respektive1970-talet har jag inte alla siffror i huvudet. Menunder hade vi i detta land eninflationsnivå som per åröversteg inflationstakten, dvs. prisökningstakten, imed jämförbara länder. Denna skillnad tillSveriges nackdel -- och till nackdel för löntagareoch arbetande människor i -- var en mycketviktig orsak till de uppkomna problemen i detfinansiella systemet.SjukersättningenAnf. 60 (nyd):Herr talman! I krisuppgörelsen mellanSocialdemokraterna och borgarna träffadesbl.a. en uppgörelse om att sjukersättningen skulleminskas till . Ändringen trädde i kraft den 1juli. Den innebar att redan hårt drabbade grupperfick det ännu värre.På grund av detta känsliga beslut bad utskottet attregeringen skyndsamt skulle göra en utvärdering aveffekterna och återkomma. Min fråga är:Hur anser ministern vara ''skyndsamt''?Anf. 61 Socialminister ():Herr talman! Jag kan inte säga exakt när regeringenkan återkomma. Det krävs ett visst underlag för attbedöma effekterna. Men jag vet att min kollega , som är närmast ansvarig för detta, följerdenna fråga noga och återkommer till kammarenom det finns skäl för detta.Finansdepartementets broschyr om finanskrisenAnf. 62 ():Herr talman! har gett ut enbroschyr, som finansministern kallar det, där detstår att inflationen var högre änunder 70-talet. På fråga om det var på det sättetsäger finansministern: Det vet jag inte. Men det ärfinansministerns departement som har gett utdenna trycksak.Jag måste få veta hur det är. Gäller det som står ibroschyren, eller är det finansministerns ''vet ej''som gäller?Anf. 63 Finansminister ():Herr talman! Det gläder mig mycket att tvåledamöter från oppositionen i finansutskottet och iskatteutskottet med så stor noggrannhet läser debroschyrer och annan information som kommerfrån . Jag önskar attinnehållet i många av produkterna avsatte likamycket spår.Jag är helt övertygad om, att om det står ibroschyren att inflationstakten var högre under enviss period än under en annan, förhåller det sig så.Det intressanta i sammanhanget är intedecimalerna. borde vara välmedveten om att statistik revideras tid efter annan.Vi har ganska fått ny information om vadsom påstods ha hänt respektive 1991.Siffror revideras.Det väsentliga är att den i mycket högainflationstakten , med den dåregerande socialdemokratiska regeringen, var enväsentlig orsak till de allvarliga problemen inomden finansiella sektorn.Regeringens budgetprognoserAnf. 64 ():Herr talman! Även jag läser vadFinansdepartementet ger ut. Jag har särskiltintresserat mig för de budgetprognoser somutgivits. Finansministern har alltid sagt att hon harläget under full kontroll. När man efter varjebudgetår blickar tillbaka är det fråga om otroligtstora felslag.Jag vill fråga finansministern: När finansministernblickar tillbaka, vidhåller hon då uppfattningen atthon har haft läget under full kontroll?Anf. 65 Finansminister ():Herr talman! Det är alldeles uppenbart -- det kanjag inte på något sätt springa ifrån ansvaret för -- attmånga av de prognoser som givits har visat sig varamissbedömningar av den ekonomiskautvecklingen, som ju har varit mycket merbesvärande för i första hand enskilda människoroch även för statsbudgeten än vad vi alla --finansdepartement, riksdag och ett stort antalandra bedömare av den svenska ekonomin -- harförutsett.Det som är väsentligt är att med utgångspunkt idet nuvarande läget se till att problemen inte blirvärre utan blir mildare. Hela ekonomin måste återbörja att växa så att människor kan få riktiga jobboch försörja sig på inkomster. Det skall varahuvudprincipen, och inte vare sigarbetslöshetsunderstöd eller andra former avtransfereringar.Segregationen i skolanAnf. 66 ():Herr talman! Jag har en fråga till civilminister . I Lokaldemokratikommitténsbetänkande konstaterar kommittén att det finnstendenser till ökad segregering på grund avskolpengen, och det sker också enöverkompensation till friskolorna. Kommittén harinte något förslag till åtgärd, trots att kommittén gördetta konstaterande.Jag undrar om civilministern har uppmärksammatdetta och vad civilministern avser att göra åt frågan.Anf. 67 Civilminister ():Herr talman! Det finns många som har uttryckt oroför att segregeringen skall öka därför att det nu blirmöjligt att välja skola. Vi vill självfallet inte ha ensådan utveckling här i så som det har blivitpå vissa håll i världen där denna möjlighet finns.Men det finns olika sätt att undvika segregering. Vihar försökt att väga in dessa sätt i förslaget tillskolpeng. Det handlar om hur stort bidraget somges till de fria skolorna skall vara och många andrasätt som finns för att kunna styra det hela.Vi kommer att följa denna fråga mycket noga. Dethandlar inte om att man här i skall kunnaköpa sig platser. Så var det tidigare, dvs. bara desom var väl bemedlade kunde köpa sig en plats i enfri skola. Jag menar att möjligheten att välja skolamed hjälp av skolpeng kommer att minskasegregeringen snarare än att öka den. Vi kommersjälvfallet att följa utvecklingen.Den muntliga frågestunden var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1993/94:39 omflyktingbarns situation i SverigeAnf. 68 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omhur jag kommer att verka för att det tas speciellhänsyn till barnens bästa när beslut om nedläggningav flyktingförläggningar och omplacering mellanflyktingförläggningar fattas, och om jag avser attverka för att blir vägledande iflyktingfrågor som rör barn i Sverige.Jag kan förstå oro för de barnsom tvingas flytta från en förläggning till en annanmed allt vad detta medför av nya uppbrott frånmänniskor, miljöer och omgivningar, som man fästsig vid. Det är också en generell målsättning förInvandrarverket, att i möjligaste mån undvikasådana omflyttningar. Verkligheten är dock sådanatt det är omöjligt att helt undvika detta.Vi måste ha en organisation förflyktingmottagandet, som är följsam och kananpassas till förändringar i antalet asylsökande. Avdetta följer oundvikligen, att flyktingförläggningarmåste kunna läggas ner då antaletasylsökande är lågt, på samma sätt som de måstekunna öppnas då många asylsökande kommer. Ochdå går det inte att undvika att också barnfamiljertvingas till omflyttningar, särskilt som barnfamiljernu utgör den största delen av de asylsökande.Invandrarverket disponerar ungefär 250anläggningar med 83 500 platser. Vid budgetåretsslut räknar verket med att ha kvar 73 anläggningarmed ungefär 33 300 platser. Det rör sig alltså om enminskning på omkring 50 000 platser på åttamånader.När man bedömer barnens situation påförläggningarna måste man också ta hänsyn tillföljande. En stor del av de asylsökande är bosnier.Som bekant har regeringen beslutat att ,som ett av få länder i , i princip skall gebosnier permanent uppehållstillstånd. Det innebär,att de bosnier som finns på förläggningarna harfått klara signaler om att de allra flesta av demkommer att få stanna i . Jag vet att det haren positiv inverkan på bosnierna att de redan nukan börja förbereda sig för en framtid i ochatt de därför visar förståelse när det kan blinödvändigt att flytta från en förläggning till enannan i avvaktan på kommunplacering.Jag vill också tillägga, att det är myckt viktigt attkommunerna nu skyndsamt tar emot de mångabosnier som redan har fått uppehållstillstånd ochsom i förläggningar väntar på plats i en kommun.Ett av kriterierna vid avvecklingen av förläggningarär boendets standard och läge. Sämre förläggningarläggs ned, de bättre behålls. Invandrarverketsträvar efter att alla flyktingar skall kunna ha egethushåll, som ju är särskilt viktigt för barnfamiljer.Man vill också i fortsättningen kunna undvikahotellboende och förläggningar i avlägsna stugbyarosv.Även väntetiderna för uppehållstillstånd är viktiga idetta sammanhang. Betydande ansträngningar hargjorts för att förkorta väntetiderna, vilket har letttill att de nu minskar.Dessutom vill jag understryka att det iInvndrarverkets riktlinjer för undervisningen påförläggningarna uttryckligen hänvisas till FN:sbarnkonvention. Likaså framgår av riktlinjena fördet som kallas ''familjebaserat arbete med barn ochungdom'', att denna verksamhet skall bygga påintentionerna i barnkonventionen.Så några kommentarer rörande FN:sbarnkonvention. Konventionen innebär ett stortsteg framåt när det gäller att förbättra barnsförhållanden över hela världen, både genom sittinnehåll och genom den ökade uppmärksamhet påbarnets rättigheter som konventionen bidragit till.I har konventionen otvivelaktigt lett till attmyndigheter, folkrörelser, frivilligorganisationeroch kyrkor intensifierat sitt arbete för barn. Jag kanförsäkra att konventionenredan är, som hon säger, vägledande iflyktingfrågor som rör barn i Sverige.Regeringen har för sin del ofta och med eftertryckgett uttryck för den stora betydelse den tillmäterkonventionen. har, som bekant, som ett avde första länderna, rapporterat till ensärskild om hur konventionentillämpats i . Kommittén var allmänt mycketuppskattande och uttalade bl.a. sin tillfredsställelsemed samarbetet mellan regeringen ochfrivilligorganisationer.Men konventionen får inte missbrukas. Åberopaskonventionen på ett onyanserat sätt finns risken attdess anseende och tyngd minskar, och därmed dessanvändbarhet över huvud taget.Det vore orimligt att ta konventionen till intäkt föratt alla förändringar rörande barn skall förhindras.Detta borde ju vara självklart redan genom detfaktum att förändringar i sig ofta innehåller -- somjag tidigare nämnde -- både positiva och negativasidor.Vad som är barnets bästa kan inte avgörasmekaniskt. Det måste göras genom en avvägningmellan många olika faktorer. Förekomsten avnågon för ett barn negativ faktor får då vägas inmen kan inte medföra att all vidare avvägning avbeslutets lämplighet upphör och att man avstår frånbeslutet enbart på grund av en sådan enda faktor.Andra faktorer, bl.a. sådana som ur olikaperspektiv är till barnets bästa, måste också vägasin. Jag kan inte finna att beslutet omnedläggningarna i sig står i strid med principen ombarnets bästa. Det är emellertid viktigt attneddragningarna görs på ett sådant sätt, att de fårså få negativa konsekvenser som möjligt förbarnen.Anf. 69 ():Herr talman! Jag får tacka invandrarministern försvaret.Det är bra att är vägledande förflyktingfrågor som rör barn i . Jag önskar attjag hade kunnat stanna vid det konstaterandet.Men visar atti t.ex. har fem små flyktingbarnsuttit i häkte , detta trots atthäktning av flyktingbarn numera är förbjudet ochskall ersättas med övervakning. Även omföräldrarna sitter häktade för att de gjort den storadumheten att komma till vårt land som flyktingar,skall väl inte barnen straffas och kanske få livslångaskador -- förutom de skador de redan har?Herr talman! Situationen har blivit så kritisk förmånga asylsökande i vårt land att de inte vågarstanna kvar på flyktingförläggningarna.Flyktingströmmen därifrån är stor. varungefär 7 000 asylsökande, därav flera tusen barn,efterlysta av polisen. Nästan samtliga av de flyendeoch gömda flyktingarna har diskret lämnat Sverigeför att pröva möjligheten till asyl i andra länder,bl.a. i , , och Tyskland.Från de länderna, inklusive skickas, enligtuppgift, t.ex. kosovoalbaner inte tillbaka till sitthemland där det serbiska våldet mot dem ökat ochhar övergått till etnisk rensning.Invandrarministern säger i sitt svar attbarnkonventionen är vägledande i flyktingfrågorsom rör barn. Men hon varnar också för attkonventionen inte får missbrukas. Jag måste medgeatt jag inte riktigt begriper vad invandrarministernmenar när hon säger: ''Åberopas konventionen påett onyanserat sätt finns risken att dess anseendeoch tyngd minskar, och därmed dess användbarhetöverhuvudtaget. ''Det verkar som om invandrarministern villbagatellisera genom att mereller mindre varna för att inte åberopa den så ofta.Men på så sätt uppmanar invandrarministernindirekt till att vi skall så litet som möjligt hänvisatill lagar och konventioner så att de inte skall mistasitt syfte. Men inte kan väl invandrarministernmena att ju mer man använder sig av en lag elleren konvention desto mer sliten blir den och destomindre effekt får den? Varför skall vi varamedförslagsställare och skriva under en konventionom det inte är meningen att vi skall följa ochtillämpa den?Herr talman! Jag anser att gällerockså i vårt land för de barn som finns här. Detingår i vår skyldighet som politiker att vaka över attden följs så långt det över huvud taget är möjligt.Barnkonventionen som har antagitföreskriver klart att barns bästa alltid skall varavägledande i alla situationer där barn ärinblandade. Flyktingbarn är också barn med barnsrättigheter.Sedan säger ministern också: ''Det vore orimligt attta konventionen till intäkt för att alla förändringarrörande barn skall förhindras. ''Herr talman! Barn behöver ombyte och nyaintryck. Det vet jag också. Men det är inte det somfrågan gäller. Utan den handlar om att t.ex.diskriminering av barn inte får förekomma i någotenda avseende. Det blir innebörden om man läggersamman formuleringarna i barnkonventionensartikel 22 och artikel 2.Om jag förstår konventionen rätt skall deasylsökande barnen, flyktingbarnen, liksom andrabarn, ha tillgång till fullgod barnomsorg, skola,sjukvård -- inte bara akutsjukvård -- ochhabilitering. Så har det inte alltid varit. Det finnsexempel på hur asylsökande barn fortfarandediskrimineras i olika avseenden.Herr talman! Ett speciellt problem just nu förflyktingbarnen i är att de börjar fösas frånort till ort. Flyktingförläggningar läggs ner. Trots vet att flyktingsförläggningar skall läggas nerskickas ändå nya asylsökande familjer dit, för attsnart flyttas till en annan förläggning på en annanort.Eftersom flyktingbarnen har ett trassligt förflutet ärdet särskilt viktigt att de får känna trygghet. En delav dem skall faktiskt stanna i och blisvenska medborgare. Vi får inte skada dem -- ochinte någon annan heller -- mer än vad de redan ärskadade. Den lilla trygghet och kanske endakontakt med svenska förhållanden som de har ärofta bara skolan. Att då skicka i väg dem till en nyort, ny skola och nya förhållanden kan inte varatrygghetsbefrämjande precis.Herr talman! Jag anser att de asylsökande barnenaldrig får särbehandlas. I barnkonventionensartikel 39 slår man fast samhällets skyldighet attfrämja fysisk och psykisk rehabilitering samt socialåteranpassning av ett barn som farit illa på någotsätt. I artikeln räknas olika former av vanvård,utnyttjande och övergrepp upp. I det härsammanhanget inbegrips också väpnade konflikteroch tortyr.Ett krigsbarn som kommer till skall alltsårehabiliteras. I artikeln sägs vidare att det skall ske ien miljö som befrämjar barnets hälsa, självsrespektoch värdighet.För att uppfylla vad som ligger i ordet rehabiliteringkrävs en viss aktivitetsnivå. Att placera ettflyktingbarn med krigsupplevelser i en vanligsvensk skolklass och hoppas på att allt skall gå brakan knappast kallas rehabilitering. Här fordrasprioriteringar och särskilda viljeinriktningar. Ärinvandrarministern beredd att verka för det?Det kan t.ex. handla om förberedelseklasser iskolan, specialiserade konsult- ochbehandlingsteam med inriktning på krigs- ochtortyrskador.Anf. 70 Kulturminister ():Herr talman! Utgångspunkten för MargaretaViklunds interpellation var förändringar iförläggningsverksamheten, då det redovisats att50 000 förläggningsplatser skall försvinna . Det innebär självfalletförändringar både för de anställda påInvandrarverket och framför allt för deasylsökande.Vi kommer ibland i situationer där vi måste göraavvägningar. Ungefär 40 000 bosnier, som finns påförläggningar, skall nu placeras i olika kommuner.Inriktningen i det arbetet är då att dessa bosnierhelst skall bli placerade i de kommuner där deväntat på sina tillstånd. Det gör att man försöker fådem att stanna i ''sin'' kommun, medan andrakanske tvingas att flytta litet längre bort.Här handlar det om en avvägning i fråga om vilkabarn som skall få stanna på den förläggning som dehar varit på. Skall de som skallbosätta sig i en kommun först skickas bort till enannan kommun, för att därefter skickas tillbakaigen? Eller skall de vars asylansökan prövas få varakvar i förläggningen där de varit, eller skall deflyttas? Det är ett stort problem att hantera, när detrör sig om så många tusentals människor.Det har hänt olyckor i arbetet, något som man påInvandrarverket också är olycklig över, nämligenatt någon med kort varsel fått information om attdenne måste flytta till en annan förläggning. Jag äralldeles övertygad om att Invandrarverketspersonal beklagar att det blir så i vissa fall.I mitt interpellationssvar har jag sagt att det i denallmänna debatten, vid varje typ av förändring ivårt samhälle över huvud taget, förekommerväldigt många hänvisningar till FN:sbarnkonvention. Allt som man själv ogillar tar manupp som exempel på att förändringen skulleinnebära en försämring för barnen. Detta när självasyftet med förslaget kanske är just att förbättra förbarnen. Själva förändringen av politiken i sig sägsav vissa skulle oroa barnen. Därför förekommerdet ibland litet för mycket åberopande avbarnkonventionen. Jag säger inte att MargaretaViklunds interpellation har sådana inslag, men deförekommer i den allmänna debatten.För att få verklig användning av ,när den verkligen behövs för att hävda barns rätt,kan man inte för varje privat uppfattning om enförändringssituation hänvisa till den. Det handlarkanske om en vägning av olika intressen frånbarnens synpunkt.Margareta tar också upp de asylsökandebarnens situation vad gäller sjukvård. Regeringenhar lagt en proposition på bord. säger regeringen att grundprincipen skall varaatt asylsökande barn har rätt till samma sjukvårdsom svenska barn. Det är alltså en ändring avpolitiken.Möjligheterna att inleda mycket långvarigarehabiliteringsprogram bör dock undersökas, omdet inte är uppenbart att vederbörande ändå skallåka hem. Risken finns annars att man ytterligareförvärrar barnets situation.