prot · GH0933 · 1993-11-30 00:00:00 — Det förekommer en hel delsnedvridningar som det finns all anledning att rättatill.I den mån det finns problem för just en specifikform av barnomsorg som skulle kunna lösas utan hamnar i konflikt med behovet avkonkurrensneutrala regler, kan man givetvisfundera kring detta. Men utgångspunkten måstevara att de som bedriver likartad verksamhet skallha likartade skatteregler. Det tror jag att LennartHedquist och jag i grunden kan vara överens om.Det som skapar problem är just det som LennartHedquist tog upp i sin mycket öppna frågeställning.Anf.26 ():Fru talman! Jag är helt medveten om vikten avenkla skatteregler och att inte möjligheter tillsärbestämmelser skapas, vilka i förlängningen kanleda till exempelvis skatteplanering. Det är ocksåviktigt att åstadkomma konkurrensneutralitet.Daghemsverksamhet som bedrivs i större skala ärsjälvfallet mest lämpad som aktiebolag ellerekonomisk förening. Men föräldrar som sluter sigsamman i ett kooperativ, vilket man har gjort runtom i landet, hamnar i en orimlig situation, om deinte får ta med sig minsta lilla överskott utan beskattning. Det blir konstigt attskicka tillbaka pengarna som en rabatt vidårsskiftet.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Det senast nämnda tycker jag i och försig inte känns så konstigt. Om det är en litenorganisation med ett begränsat antal föräldrarmåste denna teknik kunna användas för att lösaproblemen. Det är det allra smidigaste sättet,därför att då undviker man att göra fribelopp somskulle kunna skapa problem.Anf. 28 ():Fru talman! Tyvärr får man då börja på ny kula ijanuari månad igen. Varje förening som bedriveren sådan här verksamhet, och som har enomsättning på 1 à , behöver enekonomisk buffert. Den har inte kunnat byggasupp, eller alternativt har den byggts upp men måstedirekt beskattas med 30 %.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Den bufferten finns rimligen i deekonomiska resurser vilka de föräldrar som ärdelägare i kooperativet har. Detta är ett praktisktsätt att lösa problemet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:211 omLandshypotekAnf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att lämna förslag om ombildning avLandshypotek till en ekonomisk förening.Varken enligt nuvarande lagstiftning på detfinansiella området eller enligt den lagstiftning somkommer att gälla när trätt i kraft, ärdet möjligt att bedriva finansieringsverksamhet iekonomisk förening. Regeringen har emellertidgett i uppdrag att göra enöversyn av den verksamhet inom det finansiellaområdet som bedrivs av föreningar och attöverväga om det behövs särskild lagstiftning fördessa institut. Utredningen har möjlighet att inomramen för sitt uppdrag lägga fram förslag som skullemöjliggöra för att ombildas till enekonomisk förening. Denna del avutredningsuppgiften skall behandlas med förtur ochuppdraget redovisas senast våren 1994.Jag hyser respekt för åsikten att det är värdefullt attha en mångfald av företagsformer på marknaden.Emellertid har det visat sig vara svårt att tillföraexternt kapital inom associationsformenekonomisk förening. Det är inte osannolikt att detkan uppstå ett kapitalförsörjningsproblem förLandshypotek i tiden närmast efter en ombildning.Av det skälet och därför att det är av vikt att fråganom finansieringsverksamhet i ekonomisk föreninglöses genom generell lagstiftning, är jag inte bereddatt vidta några åtgärder innan utredningsuppdragetredovisas.Anf. 31 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Först måste jag uttrycka min förvåning över att delagar som vi under begreppet EG-anpassningändrat har fått en sådan utformning att de i vissa fallstrider mot EG-lagstiftningen. Det gäller, om jag ärrätt underrättad, just den nu aktuellalagstiftningen.Den kooperativa bankrörelsen inom EU är en avde ledande bankrörelserna i , och det ärförvånande att det inte skulle vara förenligt medden lagstiftningen att bedriva verksamheten ikooperativ form eller att finna en smidig övergång.Det är inte heller någon väl bevarad hemlighet attdet inom departementet har arbetats på ett förslagtill lösning, ett tjänstemannaförslag. Det är oronkring det som har drivit mig att ställa frågan.Förslaget innebär nämligen tidsförlust, avbrott itempo för marknadsföring, flerårig övergångstidmed osäkerhet och frågetecken hos kunder ochkreditgivare och t.o.m. problem om kapitaltillskottskulle behövas . Det kännssom att gå över ån efter vatten, kanske t.o.m. dåligtvatten. Det torde inte vara nödvändigt att först gåomvägen över kreditaktiebolag för att landa i enföreningslösning -- en väg som kräver omfattandeändringar.Eftersom det finns andra tänkbara möjligheter villjag fråga: Är statsrådet beredd att i samråd medLandshypotek diskutera möjligheterna att hitta ensmidigare väg att skapa ett starkt och från statensjälvständigt ?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Det är ingen hemlighet att det underrelativt har pågått diskussioner mellanintressenterna i ochFinansdepartementet. Min utgångspunkt i varjesådan överläggning har varit att ta till varalåntagarnas intressen, se till att det inte finns någrarisker för att kaptialtillskott inte kan tillföras, i denmån det till äventyrs skulle behövas, och att mandärför har en bra situation och trygghet förlåntagarna, med så låga kostnader som möjligt. Detär vad som vägleder mig.Det finns en del problem, som vi har identifierat idepartementet och som det naturligtvis är mittansvar att se till att man kan hantera. Vi har haftoch har diskussioner om hur den härfrågeställningen skall lösas. Jag hoppas att kunnagöra det inom en inte alltför avlägsen framtid.Mycket mer än så har jag svårt att gå in på ochredovisa i dagsläget.Anf. 33 ():Fru talman! har haft fråganbordlagd , och är den bordlagd iväntan på regeringens initiativ. Den osäkerhet sområder om vilken lösning det kan bli ger också en visspåverkan på kreditvärdigheten -- ''rating'' -- förLandshypotek. Tempoförlusten är inte bra.Dessutom är själva principen om ett bevarande aven miljö som främjar de olika företagsformernaviktig, som ett slags bevarande av en arternasmångfald inom företagsamheten.Jag vill ändå fråga: Är statsrådet fast besluten attarbeta för att kanfortleva i kooperativ form?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Jag är fast besluten att verka för enlösning på de problem som finns, en lösning som äri låntagarnas intresse -- det är det väsentligaste --och att se till att det finns en stabilitet och tryggheti det avseendet. Det är det som har väglett mighittills och kommer att vägleda mig också ifortsättningen.Ett problem som vi har identifierat, som ocksåframgick av vad sade, är just fråganom kapitaltillskott. Det är skälet till att exempelvisFöreningsbanken ombildades till aktiebolag, dvs.för att lättare kunna hantera situationen. Detinnebär inte att man behöver ha denformen -- om man nu i vissa lägen skall välja att haen aktiebolagsform.Frågan är alltså under diskussion, och jag hoppasatt vi inom en inte alltför avlägsen framtid skallkomma till en lösning, som faktiskt är bra för demsom är beroende av för att hålla nerelånekostnader.Anf. 35 ():Fru talman! Statsrådet sade att han vill verka för enlösning som är i låntagarnas intresse. Det är bra,och det är viktigt för oss. Men det verkar ändå somom förslaget att gå via aktiebolagsform tillföreningsform är en omväg.Jag vill precisera frågan: Om det är möjligt attskapa nya villkor för , utan att brytaden kooperativa linjen, är statsrådet beredd attarbeta för en sådan lösning?Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Jag tänker inte gå in på frågan mer änatt konstatera att just föreningsformen ibland kanskapa problem vid behov av externt kapitaltillskott.Jag tror att och jag är överens omdet. Det är mot den bakgrunden man måstefundera hur man bär sig åt för att hitta en stabil,långsiktigt bra lösning, som garanterar stabiliteteni ett speciellt övergångsskede, när den statligagarantin försvinner.Detta är ett problem som departementet ochregeringen har ett ansvar för att lösa till låntagarnasbästa. Eftersom vi har diskussioner på gång vill jaginte här låsa mig för vare sig den ena eller den andralösningen.Anf. 37 ():Fru talman! Vi är båda medvetna omkapitaltillskottsproblemen. Vi vet också attkapitaltäckningsgraden har stigit och är över10 %.Jag frågade ändå om det är möjligt att hitta en vägsom tillgodoser departementets krav ochLandshypoteks önskemål. Är då statsrådet bereddatt arbeta för en sådan lösning, utan att bryta denkooperativa verksamhetslinjen?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Jag är beredd att sträva efter en lösningsom kan nås i samförstånd med Landshypoteksolika intressenter, som innebär att man uppnår denhär stabiliteten. Hur detaljerna i en sådan lösningskall se ut får vi återkomma till när den presenterasför riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:220 omfärgmärkningen av dieseloljaAnf. 39 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att maskinskötare,skogsarbetare m.fl. skall kunna använda denomärkta oljan utan att betala skatt i avvaktan på attmärkningssystemet utreds.Det av behandlade förslaget iproposition 1993/94:79 om ändringar ibeskattningen av vissa oljeprodukter, som TagePåhlsson hänvisat till, är av ett helt annat slag ändet som nu efterlyser. För den oljangällde att den redan var skattebefriad från energi-och koldioxidskatt, eftersom den skulle användassom råmaterial och inte som bränsle. Lagändringeninnebar endast att den skattefrihet som redantidigare var beslutad för sådan användning av oljaockså skulle kunna tillämpas beträffandedieseloljeskatten utan att kravet på märkning varuppfyllt. Anledningen är att det vid t.ex.färgtillverkning inte går att använda denlågbeskattade grönfärgade oljan.Dieselolja som används för drift av traktorer,motorredskap m.m. skall däremot beskattas medenergi- och koldioxidskatt. I likhet med vad somgäller i vår omvärld har man valt att märka den oljasom inte skall drabbas av den särskildadieseloljeskatten. Med betydande skatteskillnadermellan lätt eldningsolja och dieselolja förfordonsdrift, som tekniskt sett är likvärdigaoljeprodukter, måste givetvis skatteundandragandehindras genom ett effektivt kontroll- ochsanktionssystem. Detta system förutsätter attoljorna kan skiljas åt under hela förbrukningstiden.Som redan miljöministern påpekade i sitt frågesvarförra tisdagen finns inga belägg för att den märktaoljan skulle medföra några hälsoproblem.Märkämnena som tillförs oljan i en synnerligen lågkoncentration har dessutom använts under lång tidi andra länder utan att några negativa effekterrapporterats. Trots detta är regeringen beredd atttillsätta en utredare, vars uppgift blir att utvärderamärkningssystemet och följa utvecklingen påområdet.Mot nu angiven bakgrund är jag inte beredd att tainitiativ till en sådan lagändring som . En så omfattande ändring somundergräver syftet med märkningen kan integenomföras utan att hela systemet med märkningenmåste ifrågasättas.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghade kanske hoppats på ett litet mera positivtbemötande. Uppenbarligen är vi litet till mans utepå okänt vatten. Jag är medveten om att denproposition som antogs av riksdagenbehandlar annan typ av användning av olja. Menjag menar att man eventuellt skulle kunna tillämpasamma princip för skattebefrielse. Det är en storyrkesgrupp som drabbas av de effekter somuppkommer vid användandet av den färgadedieseln.I svaret säger statsrådet att det inte finns någrabelägg för att den märkta oljan skulle medförahälsoproblem. Det är i och för sig riktigt. Det finnsinga belägg som pekar vare sig i den ena eller denandra riktningen. Kemikalieinspektionen ochArbetarskyddsstyrelsen har genomfört sökningar itoxikologiska databaser och inte funnit någontingom hälsofarlighet. Det är en sak. Man har alltsåinte undersökt denna blandning.Vidare står det i svaret att detta färgämne användsi andra länder. Det är en sanning med stormodifikation. Ingen annanstans används denblandning som används i . Man använderämnet Solvent-Yellow 124 i flera andra länder, bl.a.i och . Detta ämne används nu iSverige tillsammans med ett märkämne. Det ärmöjligt att det är någonting i processen ochupphettningen som åstadkommer problemet. Jagvill fråga statsrådet om det kanske finns anledningatt ta till extraordinära åtgärder och fundera övervilken kompensation som kan ges. Det är statensom har ställt till detta problem genom att man såatt säga har beordrat denna märkning.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! I mitt skriftliga svar har jag redovisatbakgrunden till detta. Det har gjorts en beredningmed vederbörliga myndigheter och departementinblandade. Dessutom har vi sagt att vi är bereddaatt tillsätta en utredare som skall följa ochutvärdera systemet. Därmed har vi, enligt mitt sättatt se det hela, vidtagit de åtgärder som är rimligaatt vidta i detta sammanhang.Anf. 42 ():Fru talman! Jag har fått en PM från Miljö- ochnaturresursdepartementet, i vilken man säger att avRSV:s rapport liksom av Naturvårdsverketsgeneralinspektions remissvar framgår det att deföreslagna tillsatserna ur bl.a. miljöaspekter intekan anses fullständigt utredda. Man har tillsatt enutredning som har prioriterats. Men detta är en storfråga. De berörda får betydande merkostnader omde skall gå över till den ofärgade dieseloljan. Ettenkelt sätt vore att denna kategori vid köpet fickdeklarera att oljekvantiteten skall användas fördrivmedel till maskinerna, i avvaktan påutredningens resulat som förmodligen kommerganska snart.Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade är denna fråga bereddhos Miljö- och naturresursdepartementet. Den ärhanterad på det sätt som den skall hanteras. Sommiljöministern påpekade finns det inga belägg föratt den märkta oljan skulle medföra någrahälsoproblem. Vi skall ändå se till att fråganutvärderas. Jag upprepar än en gång samma slutsatssom jag tidigare drog: Det finns därför ingenanledning att genomföra en lagändring som rubbarhela systemet, vilket, som sagt, har införts eftersedvanlig beredning.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill bara påpeka för statsrådet attdet har förekommit en hel del tidningsartiklar omdenna olja. Framför allt i mina hemtrakter, somligger norrut, har man talat mycket om problemet ibl.a radio och TV. Det finns mycket vederhäftigauppgifter som säger att detta är ett starktcancerogent ämne, vilket också påtalades iNaturvårdsverkets yttrande när det var aktuellt attinföra den färgade dieseln.Det står alltså klart att det finns någonting som inteär bra med denna blandning. Frågan är huruvidadet finns något intresse för att vara litetobyråkratisk och på ett enkelt sätt försökakompensera denna yrkeskategori.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Efter en beredning som utgår ifrån attdet inte finns några miljö- och hälsoproblemifrågasätter man ändå detta. Man kan inte alltidvara övertygad om att allt som står i tidningarna ärkorrekt. Det finns ändå anledning att klargöra vadsom har hänt. Miljöministern har för riksdagendeklarerat att det skall tillsättas en särskild utredaresom skall studera just den här frågan. Det är rimligtoch bra. Men jag är inte beredd att riva uppgrunden för det skattesystem som vi har på dettaområde.Anf 46 ():Fru talman! Jag noterar att jag inte kommer någonvart. Jag beklagar att skatteministern har dennabenhårda inställning. Jag tror att det hade varit påsin plats att åtminstone försöka göra ett försök enkel insats för en mycket hårt drabbadkategori, vilken kommer att få kostnadsökningar.Det kan t.o.m. i vissa sammanhang uppstå problemmed att få verksamheten att ekonomiskt gå ihop,även om det inte blir fråga om att gå från hus ochhem. Det är ju faktiskt staten som har ställt tilldessa problem genom att man har beordrat den härtypen av märkning utan att man tillräckligt harutrett det hela.Jag konstaterar att jag inte kan få positivare svar änså. Jag får tacka för svaret.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Jag ber att få fästa uppmärksamhetenpå vad miljöministern anförde i ett frågesvar förratisdagen, nämligen att det inte finns några beläggför några hälsoproblem. Jag tycker inte att manskall överdriva och skrämma upp människor ionödan.Det finns anledning att varje gång en fråga av denhär typen tas upp göra en rejäl djupdykning iproblemställningen. Det är oerhört väsentligt.Miljöministern har också aviserat att vi skall göraen sådan djupdykning. Sedan är det inte fråga omen enkel åtgärd, som föreslår. Det ärfråga om att bryta upp ett system som inte baragäller detta specifika område. Det är fråga om enomfattande åtgärd som inte bör vidtas utan särskildanledning. Det finns ingen anledning att i dagslägetgenomföra en sådan åtgärd.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1993/94:193 om Östersjöfisksom födoämneAnf. 48 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad jag tänkervidta för åtgärder för att ge konsumenterna enkorrekt information om farligheten ellerofarligheten i att äta Östersjöfisk och för attkompensera yrkesfisket längs fördet inkomstbortfall som det onekligen blir eftersådana larmrapporter.Inledningsvis vill jag erinra om att HELCOM harbeslutat om ett åtgärdsprogram riktat mot destörsta föroreningskällorna runt i syfteatt förbättra miljösituationen i havet. harhittills satsat i programmet.Livsmedelsverket tog framinformationsmaterial med råd beträffandefiskkonsumtion. Informationen, som i första handriktas till kvinnor som tänker skaffa barn snart, ärgravida eller ammar, distribueras gratis till bl.a.mödravårdscentraler och barnavårdscentraler.Verket har uppdragit åt SCB att utvärdera ominformationen har nått fram till målgrupperna ochhur den har mottagits. Utvärderingen väntas varaklar . Livsmedelsverketkommer då att ta ställning till behovet av åtgärderi syfte att ytterligare förbättra informationen tillallmänheten om vad fiskkonsumtion betyder förhälsan -- både positiva effekter och eventuellarisker.Inom ramen för prisregleringen på fisk finns detavsatt som skall användas förlångsiktig informationsverksamhet till förmån förfiskkonsumtion. har lämnatförslag till hur medlen skall användas. Bl.a. föreslåsatt pengarna används till information i sambandmed situationer liknande den som har inträffat.Frågan om hur verksamheten skall organiseras ochgenomföras bereds inomJordbruksdepartementet.Vad gäller frågan om att kompensera yrkesfisketför inkomstbortfall vill jag erinra om att regeringenför drygt en månad sedan beslutade att förlänga dettillfälliga stödet till vissa yrkesfiskare ända tillutgången av år 1994.Anf. 49 ():Fru talman! Bakgrunden till min fråga är densenaste tidens larmrapporter. Överläkare från i skriver ipressen: Ät aldrig mer Östersjöfisk! Mänskönsorgan kan missbildas.Visst är detta oroande för konsumenterna ochläsarna. kan man också läsa att enligtLivsmedelsverket är detta inte så farligt. Det finnsen forskare i , , somsäger att det är bra att äta fisk trots PCB och annatelände. I gårdagens säger sammeman att Syd- och Ostkustfiskare löper störrerisk att få magcancer än deras kolleger påVästkusten.Allt detta matas konsumenter med. Härstår man som ett frågetecken: Vågar vi äta fisk?I svaret säger jordbruksministern attLivsmedelsverkets informationsmaterial från 1992nu har skickats ut och att man har uppdragit åt SCBatt utvärdera om det har nått fram. Det är dagenshändelser. Vad är rätt och vad är fel?Jag vill inte ta ställning till förmån för vare sigLennart och forskare,men det är oerhört viktigt för konsumenterna att fåveta vilken forskare som har rätt. Har rätt,skall informationen naturligtvis ut till allmänheten,till konsumenterna. Har rätt attdet inte är farligt att äta Östersjöfisk, är det viktigtatt gå ut med den informationen tillkonsumenterna. Men det är också viktigt föryrkesfiskare som bedriver fiske i Östersjön.Anf. 50 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är rätt som säger, attdet är svårt att bedöma vem som har rätt av deforskare som går ut i debatten. Som ofta i denoffentliga debatten tar man till överord, och det kanjag tänka mig har skett i det här fallet. Men varkenKaj eller jag är beredd att döma i den härfrågan nu.Det är naturligtvis viktigt att gå vidare ochundersöka hur det är. Men det är också viktigt attse till att det finns resurser att från samhällets sidasätta in i sådana här sammanhang. Som jag sade isvaret och som jag nu vill understryka är det möjligtatt av de 30 miljoner som är avsatta för informationtill förmån för fiskkonsumtionen använda pengar ijust den här situationen. Jag utgår från att mankommer att göra det. På Jordbruksdepartementetundersöker vi nu hur detta skall kunna ske.Anf. 51 ():Fru talman! Frågan är vilken information man skallgå ut med. Jag tycker att jordbruksministern har ettoerhört stort ansvar för att ta reda på hur detförhåller sig. Jag vill inte på något sätt döma utnågon. Jag har stor respekt för alla forskare påLivsmedelsverket som jag känner mycket väl. Jagtycker att det där finns en duktig personal. Men jaghar också respekt för andra forskare, som stödjersig på utredningar och forskningsrapporter frånEngland. Även amerikanska forskningsrapporterpekar i samma riktning.Därför tycker jag att det är jordbruksministerns sakatt ta reda på vilken forskare som har rätt och gåut till allmänheten, till konsumenter, medinformation om vem som har rätt. Annars blirföljden -- det vet vi -- att t.ex. fiskaffärer slutaratt sälja Östersjöfisk. Vi har kunnat läsa att enfiskare på har lax som ingen vill äta,fiskaren blir inte av med den. Det är katastrof fördet svenska yrkesfisket i , om vi inte kanfå ett tillrättaläggande och få veta vad som är rättoch riktigt.Anf. 52 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror inte att man nödvändigtvismåste dra den slutsatsen att det är regeringen sommåste döma i en forskartvist. Det är inte självklartatt vi på den politiska nivån har resurser till det.Däremot håller jag med om att jag,och regeringen haransvaret gentemot såväl konsumenter som fiskare.Därför är det angeläget för oss att utnyttja deresurser som står till buds för att kunna ge sakliginformation. Det kräver konsumenterna, och dethar de också rätt att få. Att det innebär att man kansäga att den ena forskaren har fel och den andra harrätt tror jag inte, men en så saklig information sommöjligt är vi beredda att försöka få fram.Sedan är det också viktigt att klara ut fiskarnassituation. Vi får se vad som händer. Vi har arbetatpositivt med denna fråga och har förlängt dettillfälliga stödet. Skulle det här innebära ytterligareproblem, får vi göra erforderliga bedömningar.Anf. 53 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att göra enparallell. Den sjukdom som laxen i hargör att laxen till 80--inte kan fortplantasig. När man som lekman, som konsument, får vetadetta frågar man sig verkligen: Är det rätt, kan viäta fisk från ?Jag vill inte på något sätt att jordbruksministernskall vara domare. Men jordbruksministern harändå den rollen att han måste avsätta resurser föratt snabbt klara ut det här, så att konsumenternakan få ett besked. Ju går, desto merlider yrkesfiskarna. Ännu värre är det kanske attsvenska konsumenter äter någonting farligt. Dettaär det stora problemet.Anf. 54 Jordbruksminister ():Fru talman! I själva sakfrågan -- behovet frånkonsumenternas sida av saklig information -- har viinga delade meningar, såvitt jag kan förstå. Det ärnödvändigt att få fram saklig information i det härläget.Jag kan bara säga att varje larmrapport somkommer gör mig oroad. Jag vet att miljöministern --och för den delen hela regeringen -- är också oroadöver situationen i . Vi måste gå vidare föratt få en bättre situation. Problemen har vi känt tillganska länge, men effekterna på livsmedlet fisk harvi kanske inte alltid tagit tillräcklig hänsyn till.Anf. 55 ():Fru talman! Vad tänker jordbruksministern görakonkret i det här fallet, i stället för att bara fallatillbaka på Livsmedelsverketsinformationsmaterial som SCB skallundersöka för att se om informationen har trängtfram? Man säger löst att man skall följa frågan, osv.Till sist vill jag varna: Var försiktig med de 30miljoner som ministern har flaggat för.