prot · GG09102 · 1993-04-29 00:00:00 — När domstolen dömer tilllivstid, innebär det enligt livstid.Men i praktiken får alla som döms till livstid nåd.Vi i Ny demokrati vill skärpa straffskalornagenerellt, och vi vill också att man utrederförutsättningarna för att begränsa möjligheterna tillnådeansökan vid livstidsstraff. Vi anser attlivstidsstraff skall vara livstidsstraff, om det inteföreligger synnerliga skäl till att det inte skall varadet.Vi vill alltså att en sådan utredning skall kommafram till att 11 kap. 13 § i regeringsformen ges etttillägg som säger att det skall föreligga synnerligaskäl för att regeringen skall bevilja nåd vidlivstidsstraff.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation vid mom. 1.Anf. 100 ():Herr talman! Jag delar utskottsmajoritetensuppfattning att det nu inte finns anledning att vidtanågon åtgärd vad gäller frågan om nådeinstitutet.Det utgör ett komplement till denstraffrättsskipning vi har. Genom nådeinstitutet ärdet möjligt att efterskänka och mildra straff som pågrund av omständigheter som har inträffat efterdomen eller av någon annan anledning framstårsom obilligt.Det som har inträffat tycks vara att regeringen nuär hårdare än tidigare i bedömningen när mantillämpar nådeinstitutet. Därför tror jag att det ärviktigt att vid nästa årsgranskning närmare belyser frågan om hurnådeärenden handläggs. Jag har i det stycketsamma uppfattning som hargivit uttryck för i ett särskilt yttrande.När det gäller tillsättande av har vi i utskottetgrundligt gått igenom ett omfattande material ochenade kommit fram till den ståndpunkten att det nuinte finns ytterligare skäl att informera sig om deaktuella fallen.Man kan emellertid notera att många medborgarehar åtskilliga problem. Det finns anledning attfundera över hur man skall finna vägar förmedborgare som känner sig förorättade att vinnanågon form av upprättelse. Jag delarutskottsmajoritetens uppfattning att det inte ärnödvändigt att skapa en ny instutition ellerkommission för att åstadkomma det.Anf. 101 (nyd):Herr talman! Jag går upp i talarstolen medanledning av motionen 1991/92:K517, där det yrkaspå att man skall tillsätta . Det tycker inteutskottet att man skall göra, utan förklarar att deinstanser som finns skall prövas i alla ändar.Det har alla de människor som söker sin rätt gjort imånga år. De får tyvärr inte sin rätt på grund av attde inte beviljas omprövning när de kommer till enviss nivå i rättsapparaten. Detta förslag var ettförsök att få dessa människor att känna tilltro tillrättsväsendet igen. Våra kära myndigheter kanskekunde inse att de gör fel . Därför skrev jagmotionen.Jag räknade upp sex fall, och konstitutionsutskottettittade väl ganska ordentligt på ett fall. Resultatetblev att utskottet ansåg att inte behövde tillsättas.Hur gör man då för att överpröva?Nu hörde jag att tredje vice talman efter mig i talarstolen, och jag är då sågentil att jag ställer frågan till honom i stället. Jaglämnar plats, så kanske tredje vice talmannen kanförklara för mig och för de personer som söker sinrätt: Hur skall de bära sig åt, när det är så att sägabom stopp för dem?Anf. 102 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag ber först att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Vad gäller nådeinstitutet, som upp i en reservation, är själva konstruktionensådan att vi egentligen inte kan ha några specifikaregler för nådeinstitutets tillämpning. Denådebeslut som regeringen fattar anses alltså intevara prejudicerande på något sätt, utan man skallkunna se till situationen i det konkreta enskildafallet.Konstitutionsutskottet har granskat tillämpningenav nådeinstitutet, och jag för min del har ingentingemot att en sådan granskning görs snart igen. granskades, var det faktisktpå mitt initiativ.Det är naturligtvis bra för utskottet och förriksdagen att få en redovisning av hur det tillämpas.Däremot tycker jag inte att skall försökautfärda några direktiv för hur det skall tillämpas.Då försvinner själva meningen och syftet mednådeinstitutet.Vad gäller frågan om medborgarrättskommissionvill jag erinra om att utskottet på den punkten ärenigt. partikamrat varit med om behandlingen av ärendet helatiden och har ingen reservation på den punkten.Hon har av något skäl ansett sig tvungen att ändågöra ett särskilt yttrande och säger: '' -- -- -- menanser ändå att det bör finnas en möjlighet att utredafrågan på annat sätt.'' Jag skulle kunna låta frågangå vidare till , som är JohnBouvins partikamrat: Vad är då ''ett annat sätt''?Vi bör i enligt min mening över huvudtaget vara väldigt försiktiga med att gå in i enskildarättsfall. Det får vi helt enkelt inte göra enligtgällande grundlagsbestämmelser. Det hindrarnaturligtvis inte att vi orienterar oss om hur det stårtill i rättssamhället, och det kan ju leda tillmotionsinitiativ. Det är väl den vägen som JohnBouvin får gå. Om han anser att det finns brister idet svenska rättsliga systemet, kan ju det rättas tillgenom att man förändrar den gällandelagstiftningen.Jag har inte, som det framställs i en del flygblad somhar delats ut i de kvarter där jag bor i , pånågot vis förringat de insatser som villgöra för dem som anser sig vara åsidosatta i detsvenska rättssystemet. Jag tycker att det ärvällovligt att riksdagsledamöter tar sig an deras sak.Jag har personligen tagit mig an ganska många,måste jag säga, men det har huvudsakligen beståtti att jag har försökt hjälpa dem till att hitta rättainstanser i samhället, för att de skall kunna få vadde anser vara sin rätt.Sedan kan jag göra den för kanskelitet nedslående iakttagelsen att det faktiskt harhänt att jag har blivit grundligt lurad,dvs. de uppgifter som jag har fått från dem som harpåstått sig vara misshandlade i det svenska rättsligasystemet har visat sig inte vara korrekta. Denaspekten får man nog också hålla i minnet när manjobbar med sådana här frågor, där de enskildamänniskorna naturligtvis kan vara väldigtengagerade och tro på sin sak, men där det vid enmera objektiv granskning visar sig att det inte finnsnågon god grund för deras klagan.Herr talman! Alltså bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess helhet ibetänkande nr 18.Anf. 103 (nyd):Herr talman! Jag vill först kommentera det BertilFiskesjö sade om att vi vill utreda nådeinstitutet.Jag vet inte om var inne i kammarennär jag sade det, men Ny demokrati vill generelltskärpa straffskalorna. Om man nu tittar på 11 kap.13 § regeringsformen, finner man att den inte sägernågonting om livstidsstraff, för livstidsstraff är såatt säga livstidsstraff enligt rättegångsbalken.Vad vi vill att utredningen skall landa i är att mankompletterar den nämnda paragrafen iregeringsformen med en mening som säger att närdet beviljas nåd för människor som är dömda tilllivstidsstraff skall det föreligga synnerliga skäl. Dethandlar alltså inte om att ge regeringen direktiv förhur den skall göra.När det gäller mitt särskilda yttrande i frågan omtillsättande av en harjag under den utredning som utskottet har gjort,som är väldigt grannlaga, också insett att man intekan få till stånd ytterligare något institut som kanöverpröva beslut av , JO ellerJK. är det inte bra att det finns människorsom mår dåligt i vårt samhälle därför att deupplever att de inte har fått rätt. Det kan i vissa fallvara så att säga med rätta som de känner så.När jag säger att vi kanske kommer tillbaka på ettannat sätt, beror det på att vi har börjat funderaöver vad man kan göra åt detta, för det ärfortfarande ett problem. Då får man ju titta på deinstanser som finns. Det är kanske dags att vi tittarpå JO och ser om vi så att säga kan göra någontingmed JO i det här avseendet. Så vi har funderingarom att det kanske skall gå att hitta en framkomligväg. Men det återkommer vi till.Anf. 104 (nyd):Herr talman! Jo då, jag är väl medveten om att detfinns människor som rent ut sagt lurar en. Men desex fall som jag räknat upp har jag kollat väldigtnoga.I ett fall, som jag vet att intehar tittat så mycket på, har jag lästdomstolsprotokoll och funnit att det står på ettställe att vittnet är avlidet och tyvärr inte kan vittna.Detta vittne lever än . Då är det ganskamärkligt att regeringsrätten inte tog upp fallet, fördet gjorde den nämligen inte.Då blir man ganska förtvivlad. Ett vittne, som i ettdomstolsprotokoll har förklarats dött, lever ochkan vittna, men vederbörande får inte överklaga.Hur det gick till i detalj vet jag inte, men jag tyckeratt det är frapperande nog att man förklarar enmänniska död som inte är död och att rättsväsendetsedan bara låtsas som ingenting.Det kan vara en förklaring till att jag kämparvidare. Jag tror att vi allihop måste hjälpa till här.Att förtroendet för rättsväsendet är under all kritikjust , tror jag att var och en inser.Jag har inte så mycket att tillägga , menjag säger som gjorde, att vi lärnog komma tillbaka i denna fråga på ett eller annatsätt. Det kan ju då vara trevligare om alla hjälps åt,fast jag vet att det är svårt att klara av att man hargjort fel och erkänna detta öppet. Men vi gör jufaktiskt fel litet då och då.Anf. 105 ():Herr talman! När man pratar om framkomligavägar för människor som på olika sätt har drabbatsav förorätter, är en möjlighet att samla ett antaljurister på frivillig bas som åtar sig att utgöra någotslags medborgartribunal, som granskar fallen ochsedan gör ett uttalande som kan vara till stöd förmedborgaren eller visa att hans problem inte harnågon grund. Det kan naturligtvis en frivilligorganisation ta på sig. Det har förekommit ihistorien att man har haft den typen avmedborgartribunal.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Återkallelse av del av motionAndre vice talmannen meddelade att () i skrivelse återkallat yrkande 4 i denav honom m.fl. väckta motionen 1990/91:U233Världsbanken och IMF.Andre vice talmannen anmälde att han avskrivitmotionen i denna del.Skrivelsen lades till handlingana.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:212 Godkännande av frihandelsavtal m.m.mellan EFTA-staterna och BulgarienMotionermed anledning av prop. 1992/93:192 Sänktdieseloljeskatt, m.m.1992/93:Sk50 av (-)1992/93:Sk51 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:208 Vissatullfrågor avseende ADB-hantering1992/93:Sk52 av (-)1992/93:Sk53 av och ()med anledning av prop. 1992/93:230 Valfrihet iskolan1992/93:Ub160 av m.fl. (v)1992/93:Ub161 av m.fl. (c)1992/93:Ub162 av m.fl. (m,c)1992/93:Ub163 av och (s,c)1992/93:Ub164 av m.fl. (s)1992/93:Ub165 av ()1992/93:Ub166 av m.fl. (s)1992/93:Ub167 av och ()1992/93:Ub168 av m.fl. (nyd)med anledning av prop. 1992/93:241 Övergång tillkonventionell beskattning av allmännyttigabostadsföretag1992/93:Sk54 av (-)1992/93:Sk55 av m.fl. (s)10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 28 april1992/93:160 av i (m) tillkommunikationsministern om buss i stället förjärnväg till Arlanda:Sedan en tid tillbaka har en järnvägsförbindelseplanerats mellan och Stockholm.Förutsättningen har varit att densamma i huvudsakkan finansieras av privata intressenter. verkardet dock som att tilltänkta finansiäerers intresseminskat betydligt. Men kravet på godakommunikationer kvarstår, och då är det tid attaktualisera realistiska och finansiellt försvarbaraalternativ.Mot bakgrund av den snabba och ytterst positivautvecklingen på miljösidan vad gäller bussar voredet från den synpunkten, men även från ekonomisksådan, riktigt att se över om intesnabbussförbindelser --är ettrealistiskt alternativ. Finansiellt borde en sådanlösning också vara mycket attraktiv. Detta är ytterstviktigt mot bakgrund av det synnerligen besvärligaekonomiska läge vi nu befinner oss i.Snabbussar på aktuell sträcka kräver nämligeningen utomstående finansiering utan kan till alladelar betalas med intäkter från resenärerna.Är statsrådet mot bakgrund av bristandefinansieringsvilja avseende en järnvägsförbindelseArlanda--beredd att seriöst pröva ettalternativ med snabbussar på nämnda sträckning?1992/93:161 av () tillkommunikationsministern om färjetrafiken inomde nordiska länderna:Det danska rederiet /Scandinavian Seawaysbedriver bl.a. färjetrafik med två färjorKöpenhamn----. Rederiets färjorär registrerade , Danskt InternationelltSkeppsregister. Fördelen för rederiet med dennaregistrering är främst att besättningen härigenombefrias från inkomstskatt.Enligt uppgifter avser det danska rederiet attutvidga seglationen med de DIS-registreradefärjorna med fem resor mellanKöpenhamn och . Detta kommer attinnebära ett ökat hot mot den svenskflaggadefärjetrafiken mellan --,--och --Tyskland.Med anledning av ovanstående vill jag frågakommunikationsminister följande:Är ministern beredd att med de övriga nordiskaländerna ta upp förhandlingar om krav pålikvärdiga konkurrensförutsättningar förfärjetrafik inom de nordiska länderna?1992/93:162 av (nyd) tilljustitieministern om det svenska rättssamhället:Vid en debatt här i kammaren nämndejustitieministern att den som tittar på när brottbegås utan att ingripa skall straffas. Det är bra. Närnu någon ingriper och tar fast en brottsling såhänder ofta det fantastiska att den som handlar somjustitieministern sade straffas.Allmänhetens förtroende för rättssystemet har gåttförlorat och inte blir det bättre av att ju högre uppi hierarkin du befinner dig kan du göra desto störrebrott utan att straffas (exempelvisfallskärmsavtalen).Regeringen gick i sin regeringsförklaring ut hårtmed att det nu skulle tas krafttag för att stärkarättssäkerheten och rättstryggheten.Bl.a. nämndes att brottsligheten skulle bekämpasmed kraft. Straffskärpningar skulle genomdrivasoch stöd till brottsoffer skulle införas.Det var främst som gett tydligaväljarlöften om att återskapa förtroendet förrättssamhället.Bortsett från att vissa kosmetiska förslag har lagtsfram, har oerhört litet hänt.Jag undrar om justitieministern kan förklara förmig hur regeringen på den korta tid som står tillbuds skall kunna hålla sina löften till svenska folketom såväl ökad rättssäkerhet som ökadrättstrygghet.11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 28 april1992/93:632 av (-) tillkommunikationsministern om ett störreträbroprojekt:I byggs landvägsbroarna i stål och betong,trots att det är möjligt att även använda annatmaterial.Sverige är ett ''u-land'' när det gäller att användalimträ i brobyggen. I finns 17 000 träbroar, enny fyrfilig motorvägsbro har just byggts i trä. IFinland finns 500 träbroar osv.Det är den nya limträtekniken som gör det möjligtför en träkonstruktion, jämfört med andramaterial, att få fördelar i livslängd, byggtid,underhåll och byggkostnad.Det skulle vara mycket värdefullt, både somreferensobjekt och för att främja teknikutveckling,om ett större träbroprojekt kom till stånd i vårtland.Är kommunikationsministern beredd att tanödvändiga initiativ för att detta blir möjligt?1992/93:633 av () tillkommunikationsministern om SAS:s fusionsplaneroch en svensk infrastruktur:SAS/Linjeflyg har långt gående planer på fusionmed tre europeiska flygbolag. Arbetet medfusionen forceras nu i mycket snabb takt. Det nyaflygbolaget kommer av naturliga skäl att få sintyngdpunkt i . Vilken betydelsedetta får för flygtrafiken i är svårt attförutse. Risken är dock stor att det blir betydandeförsämringar, vilket skulle få förödandekonsekvenser -- inte minst för näringslivet -- ochförpassa större delen av än mer till periferini Europa.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att säkrasvensk infrastruktur i samband med SAS/Linjeflygsfusionsplaner?1992/93:634 av () tilljordbruksministern om eftergymnasiala skogligautbildningen:Skogsutbildningsgruppen inomLantbruksuniversitetet, den s.k. SUG-gruppenlade fram sitt slutförslag . Kringförslaget om de framtida eftergymnasiala skogligahögskoleutbildningarna -- skogsmästarprogrammetoch jägmästarprogrammet -- råder en stor enighet.Frågan har emellertid bordlagts avLantbruksuniversitetets styrelse, bl.a. i avvaktanpå översyn av naturbruksprogrammet pågymnasienivå samt behov av vidareutbildning avskogsarbetare/maskinförare till kvalificeradeyrkesarbetare.Det är otillfredsställande att låta ett beslut om denhögre skogliga utbildningen vänta därför att frågorsom rör gymnasial nivå resp. fortbildning inte harklarats ut.Det är otillfredsställande att alla de ungdomar somsöker information om de framtida eftergymnasialaskogliga utbildningarna inte kan få besked därföratt det saknas beslut.Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för attbeslutet om den eftergymnasiala skogligautbildningen inte ytterligare skall förhalas?den 29 april1992/93:635 av () tillfinansministern om lösningar på arbetslösheten iEuropa:Finansministrarna i EG- och EFTA-ländernasamlades för sedan i för attdiskutera gemensam politik kring den storaarbetslösheten i . Detta var ett initiativ föratt försöka hitta gemensamma lösningar på ett avvår tids allra största problem och på vår viktigasteframtidsfråga.Det måste vara ett gemensamt ansvar övernationsgränserna för att kunna komma till rättamed arbetslösheten. ser vi att olikagrupper i samhället, oavsett en kommandehögkonjunktur, kommer att få problem med attåtergå till den ordinarie arbetsmarknaden. Dettagäller framför allt ungdomar och kvinnor som ärlågkonjunkturens stora förlorare.Vilka konkreta förslag hade finansminister med sig från sida att framföra påministermötet?1992/93:636 av (nyd) tillkulturministern om bevarande av den svenskakulturen:Regeringsformen ålägger staten att främja etniska,språkliga och religiösa minoriteters möjligheter attbehålla och utveckla sin kultur. Bestämmelsengäller alltså inte den svenska kulturen.Jag ser med oro på hur mängden av flyktingar ochinvandrare ökat och på de konsekvenser detta fårpå befolkningssammansättningen. Redan omkringår 2050 beräknas svenskarna vara en minoritet avbefolkningen!Det här leder leder ju till att präglas alltmerav utländskt inflytande, på bekostnad av densvenska kulturen. Om inget görs nu kommerSverige snart att helt domineras av främmandekulturer.Därför undrar jag vad regeringen tänker göra föratt främja svenskarnas möjligheter att få behållaoch utveckla sin kultur.1992/93:637 av () tillarbetsmarknadsministern omungdomsarbetslösheten:Ungdomspraktikplatserna kommer att upphörafr.o.m. sommaren, vilket innebär att ytterligaretiotusentals unga människor återigen blirarbetslösa. För några av dem kan sommarvikariatoch andra extra jobb som kan tänkas dyka uppunder sommaren vara en möjlighet tillsysselsättning, men för de allra flesta kommer detatt innebära långa dagar utan något vettigt att göra.Sysslolösheten innebär stora problem, delsekonomiskt för alla dem som genast får begränsademöjligheter att leva och utvecklas, dels socialaproblem för människor som på alla sätt försökerfördriva sin tid. Att se 100 000 arbetslösa ungdomarpå våra torg kan innebära svårigheter påmånga sätt.Vilka åtgärder kommer arbetmarknadsministerBörje att vidta för att dämpa denstigande öppna arbetslösheten bland ungdomarsom slutat sin ungdomspraktik?1992/93:638 av (nyd) tillutrikesministern om Turkiet:Turkiet rensar -- och vi är vänner ändå.Detta är en rubrik som mötte oss för några dagarsedan i pressen. Bakgrunden var en artikel av denengelske journalisten artikeln framgår att västvärlden struntar iTurkiets krig mot kurderna. Åtta journalister hardödats . På förfrågan om vad somhänt elva kurdiska fångar som dött iförhörshäkte har svaret enligt artikeln blivit att fyraav dem tagit livet av sig. Tre av dessa var barn,varav en skolflicka ''hade hittat en pistol undersängen i sin cell''.Eftersom vi nu är så engagerade i de jugoslaviskagrymheterna har frågan om den turkiskarensningen kommit i bakgrunden. Men den etniskarensningen i NATO-landet borde påkallavår omedelbara starka reaktion.Min fråga till statsrådet är:Avser statsrådet vidta några initiativ -- och i så fallvilka -- för att påkalla världens uppmärksamhet påde övergrepp som äger rum i Turkitet?1992/93:639 av () tillmiljöministern om turismen och allemansrätten:Allemansrätten är en omistlig tillgång för denmoderna människan, för naturupplevelser ochfriluftsliv. Det är därför viktigt att både svenska ochutländska besökare har kunskap om att den unikaallemansrätten innebär både rättigheter ochskyldigheter. Företag får inte i kommersiella syftenutnyttja allemansrätten.Upprörande exempel på missbruk avallemansrätten har uppmärksammats iHalland. har anordnat resor tillvärdefulla naturområden i kommun.Störning av djurlivet och nedhuggningen av träd ärnågra resultat av det danska besöket.Självklart är utländska besökare välkomna till vårsvenska natur -- men -- det får inte gå till på det sättsom skett i . I iver att sälja Sverigeutomlands får vi inte göra avkall på miljöhänsynen.Vilka konkreta åtgärder avser miljöministern attvidta för att den svenska allemansrätten intemissbrukas inom turistnäringen?1992/93:640 av () till statsrådetBeatrice om rätten att välja skola:I regeringens prop. 1992/93:230 Valfrihet i skolan,föreslås ett tillägg till 4 kap. 6 § som innebär att enkommun kan neka barn och föräldrar plats i denskola de valt om det skulle medföra att ''betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår för kommunen''.Det råder stor enighet om att elever och föräldrarskall ha rätt att välja skola. Det är därför angelägetatt den rätten inte inskränks för vissa grupper avbarn.Jag menar att det med anledning av den föreslagnalagändringen är angeläget med ett klarläggande attden inte får leda till att t.ex. barn med handikappeller språksvårigheter sammanförs till speciellaskolor i kommunen, med hänvisning till dekostnader det för med sig att bl.a. bygga uppkompetenser och avlägsna fysiska hinder.Jag vill med hänvisning till ovanstående frågaskolministern följande:Är skolministern beredd att uttala attnärhetsprincipen skall gälla alla barn, även t.ex.handikappade barn och barn med annat hemspråk?1992/93:641 av () till statsrådet om dubbla karensdagar:Det nya sjukförsäkringssystemet med bl.a. enkarensdag tycks som ofta med nya reformer varabehäftat med vissa ''barnsjukdomar''. Jag syftar iförsta hand på förhållandet att en sjukskriven medtvå deltidsanställningar kan drabbas av dubblakarensdagar.Enligt uppgifter i bl.a. massmedierna uppger manvid försäkringskassorna att det inte går att undvikadenna uppenbart felaktiga effekt utan ändring ilagtexten.Jag vill därför fråga sjukvårdsministern:Är man inom regeringen medveten omförhållandet, och vilka åtgärder avser man i så fallvidta för att nå rättelse?1992/93:642 av () tillarbetsmarknadsministern omungdomsarbetslösheten:Ungdomspraktiken, som ju varit mycket lyckad försitt syfte att hålla den öppna arbetslösheten förungdomen nere, kommer att avbrytas översommaren för att inte äventyra möjligheten tillsommarvikariat o.d. Detta är enligt minuppfattning olyckligt, då mycket nu tyder på att dentraditionella sommararbetsmarknaden inte längrefungerar, annat än i mycket begränsad omfattning,t.ex. på typiska turistorter.Förutom de 80 000--90 000 ungdomar som frigörsfrån ungdomspraktiken kommer underförsommaren ett stort antal ungdomar ut till enbegränsad arbetsmarknad efter fullgjordmilitärtjänstgöring samt från gymnasie- ochhögstadieskolor. Risk finns att det -- framför allt istorstäderna -- kan komma att bli en ''het sommar''med sociala problem och oroligheter, beroende påatt ungdomen inte har sysselsättning.Jag vill med anledning av den oro jag och mångamed mig känner inför en befarad situation medmassarbetslöshet bland ungdom frågaarbetsmarknadsministern:Har regeringen någon beredskap för snabbainsatser på arbetsmarknadsområdet införsommaren, om det skulle visa sig att de ovanbeskrivna farhågorna skulle besannas?1992/93:643 av () tillarbetsmarknadsministern om ungdomar och startaeget-bidraget:Alla är överens om att arbetslösheten, och då inteminst bland ungdomar, är ett allvarligt problem.Regeringen har också gjort kraftfulla satsningar påarbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar.Arbetsmarknadsministern har slagit fast vid fleratillfällen att det s.k. starta eget-bidraget måsteprioriteras mycket högt.