prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Tanken att elevernasjälva skall kunna påverka mer i sin utbildningligger väl i linje med en socialdemokratiskskolpolitik. Exemplet med eleverna påindustriprogrammet som läser franska är bra. Debehöver kunna samverka med företag i andraländer.Det vi däremot känner oro för är att propositioneni stället för att underlätta för utveckling och försökinom ramen för den programinriktade skolanfaktiskt låser skolorna till en regelrättkursutformning. Till det bidrar bådepoängsystemet och ett betygssystem där betyg skallsättas på varje enskild kurs i stället för terminsvis.Vi har i mycket liten erfarenhet av enkursutformad gymnasieskola. Erfarenheterna frånandra länder visar såväl på risker för förflackningoch svårigheter för elever att orientera sig i ettsmörgåsbord av olika kurser som på ökatengagemang för enskilda elever när derasvalmöjligheter ökar.Det är inte rimligt att med så bristfälligakunskaper om den djupare konsekvensen av enhårt kursutformad gymnasieskola slår fast riktlinjersom kan bli farliga för gymnasieskolans utveckling.I stället bör vi ge de kommuner och skolor somkommit långt i sina analyser möjlighet att drivautvecklingsverksamhet såväl med merkursutformad gymnasieskola som mersammanhållna program. Utvecklingsarbetet börföljas av en politisk kommitté, så att ytterligareförändringar av gymnasieskolan kan baseras påbreda erfarenheter och en djupgående pedagogiskdebatt.Vi vädjar till övriga partiers företrädare iutbildningsutskottet att besinna ansvaret.Utvecklingen av gymnasieskolan får aldrig bli etthastverk. Därtill är ungdomarnas utbildning ochkunskaper alldeles för viktiga.Elevernas inflytande i gymnasieskolan får aldrigbegränsas till att välja kurser. Tänk efter, HansNyhage! Nog måste det vara också inom kurser,inom olika utbildningars ram, som det djupainflytandet utvecklas. Vi skall inte bara välja ochvälja bort, vi skall också påverka inom.Det är allvarligt att vi inte kommit längre iutvecklingen av elevdemokratin i en skolform däreleverna uppnår myndig ålder. Vikten av attgymnasieskolan utvecklar demokratiskaarbetsformer förstärks av att framtidensarbetsorganisation kräver delaktighet och ansvarpå alla nivåer.Det var tillfredsställande att höra ChristerLindblom med sådant engagemang tala omutveckling av demokratin i skolan. Jag hoppas att vigemensamt i utbildningsutskottet skall kunna finnaformer för att stärka inflytandet i gymnasieskolan.Vi vänder oss också mot regeringens stelbentaförändringar av skollagen. Man utesluterovillkorligt och utan varje alla elever sominte har godkända betyg i engelska, svenska ochmatematik från de nationella programmen.Vuxenutbildningen hör dagen och framtiden till.Komvux har delvis en annan funktion ängymnasieskolan. Den som läser på komvux leverett annat liv och har andra erfarenheter ängymnasieskolans ungdomar. Utbildningens roll förfort- och vidareutbildning kräver en uppsättningkurser, som inte har någon motsvarighet igymnasieskolan.Vi menar att det är olyckligt för vuxenutbildningensidentitet, om fattar beslut om engemensam läroplan för komvux ochgymnasieskolan. Risken är stor att läroplanen blirså urvattnad att den inte får betydelse somstyrinstrument för någon av skolformerna. Skildaläroplaner är inget hinder för samverkan, men demåste göras med respekt för ungdomarnas och devuxna elevernas olika behov.Förslagen om stärkt språkutbildning ligger i linjemed den socialdemokratiska regeringens tidigarekrav, men vi socialdemokrater delar den oro somuttrycks från hela skolsamhället för att Svenska 2inte fått en egen kursplan.Invandrarbarnen kommer att spela en viktig roll idet svenska samhället. Forskningen är entydig omatt invandrarbarnen måste få möjlighet att lära sigsvenska utifrån sina egna förutsättningar. Risken ärannars stor att deras språk blir ytligt bra men inteleder vidare in i djupare analyser och förståelse.Det vore förödande, inte bara för deras skull utanför hela det svenska samhället.Herr talman! Rasism och främlingsfientlighet ätersig som varbölder in i vårt samhälle. I ungdomsårengrundläggs våra värderingar och vår människosyn.Gymnasieskolan måste ta sitt ansvar i kampen förmänniskovärdet, respekt för andra och förståelseför internationella förhållanden.Anf. 123 ()replik;Herr talman! Jag tackar för de vänliga orden ochdet beröm jag fick av om mittengagemang för inflytande. Vi är säkert alldelesöverens i de frågorna -- jag tror inte att det är någotsom skiljer.Jag vill bara göra några kommentarer till IngerLundbergs synpunkter på gymnasieskolan. Vad viegentligen gör med propositionen är att viundanröjer hindren för de kommuner som vill gåvidare, och det var väldigt många som ville det. Jagtycker att det var en splittrad remissbild.Många kommuner vill ''ta innerkurva'' och görakursutformningen som man utvecklarprogramgymnasiet, en del kommuner vill ta detlugnare och bygga upp ett så att säga merakonventionellt programgymnasium. Jag tycker attdet är viktigt att kommunerna har demöjligheterna, därför att det är så olikaförutsättningar. Men om det skall finnasmöjligheter för dem som jag säger vill tainnerkurvan, måste vi undanröja en del, och det ärdet vi gör här.Det pågår dessutom ett utvecklingsarbete inom ettantal kommuner. kommer det attpubliceras en sammanställning av det arbetet i enSOU-rapport. Där kommer vi att få en del tips ochsynpunkter på vad som är möjligheter men kanskeockså vad som är problem med ettprogramgymnasium.Inger tog upp att elever som inte hargodkänt i engelska, svenska och matte inte skall hamöjlighet att komma in på nationella program. Dethandlar naturligtvis till syvende och sist omstudieförutsättningar, att eleverna också skall ha enrimlig förutsättning att klara av studierna.Självklart ligger det ett enormt ansvar pågrundskolan att så att säga leverera så få barn sommöjligt med dåliga kunskaper i engelska, svenskaoch matte. Därför hoppas jag att detantal barn det kommer att bli fråga om, som intehar möjlighet att komma in på de nationellaprogrammen, skall vara mycket begränsat.Skall det vara samma läroplan för komvux ochgymnasieskolan? Ja, jag tror att det är viktigt har ett gemensamt dokument medgemensamma värderingar. Dessutom är detnaturligtvis viktigt att man i målformuleringen förde olika skolformerna talar om det specifika medkomvux och med gymnasieskolan och på det visetplockar fram så att säga själen i båda de härskolformerna.Anf. 124 () replik:Herr talman! Det gläder mig, ,att vi är överens om vikten av att utvecklademokratin i gymnasieskolan. Då hoppas jag att viinte bara är överens i den stora retoriken utan att vii praktiskt arbete i utskottet kan hitta någraförbättringar av formerna som underlättar en sådanutveckling.Vi är också ense om att undanröja hinder för försökmed kursutformad gymnasieskola. Visocialdemokrater känner oro för att helaskolsystemet låses till den modell för betygs- ochpoängberäkning som föreslås i propositionen.Det är, precis som säger, förtidigt. Det är kanske väl komplicerat att diskuterai kammaren, men jag hoppas att de borgerliga villgranska propositionen och dess konsekvenser förden samlade gymnasieskolan med ödmjukhet.Jag tror att många ungdomar behöver stärka sinakunskaper innan de går in i de nationellaprogrammen. Regeringen skapar en idiotregel somgör att det individuella fallet inte kan prövas. Dentyp av formalism som slår mot enskilda ungarhoppas jag att vi skall få bukt med när vi jobbarmed frågorna i utbildningsutskottet.Jag fick inte svar på frågan om varför ni inte vill haen kursplan för svenska 2, är så stor ute på skolorna och blandinvandrareleverna att ni måste ge ett svar -- helsthär i kammaren, eller åtminstone i utskottet.Anf. 125 ()replik:Herr talman! Jag vill be om ursäkt.Jag uppfattade inte frågan om kursplanen försvenska 2, och det var därför jag inte svarade.Det förs framför allt i den proposition som handlarom ett resonemang om kursplan försvenska 2. Det är litet komplicerat att skriva enkursplan efter den mall som finns för de andrakursplanerna. Därför har man låtit bli att göra ensådan.Jag menar precis som -- jag tror attvi är överens i den frågan också -- att det ärkolossalt viktigt att det vi föreslår inte försvagarundervisningen i svenska 2. Vi vill inte ge signalersom får kommunerna att tro att de kan dra ned påundervisningen eller som får de som går pålärarutbildningen att inte uppfatta ämnet somväsentligt. Där är vi alldeles ense.Det gäller att hitta en formel för att skriva omsvenska 2 på ett sådant sätt att det klart framgår vadregeringen och tycker om ämnet och hurdet skall utformas. Det är också en mycketangelägen diskussion som jag tycker att vi skallfortsätta i utskottet.Inger säger att vi inte får stanna vidretorik. Det är alldeles riktigt. Också ChristinaLinderholm var tidigare inne på det faktum att manhittar väldigt få konkreta förslag isocialdemokraternas motioner. Det bekymrar osslitet grand. Då kommer det lätt att handla omretorik.Poäng- och betygssystemet är ett helt nytt systemsom utformats just för det kursutformadegymnasiet. För det traditionella gymnasiet finnshela systemet redan. Det finns ett betygssystem ochkursplaner eller programplaner, och därför behövsdet inte göras något speciellt för den typen avgymnasieskola.Det finns skrivningar i propositionen som visar attsvagpresterande elever som har svårt att komma inpå de nationella programmen faktiskt med hjälp avindividuella program eller stödkurser kan börjagymnasieskolan för att slussas in påett nationellt program. Det finns en flexibilitet isystemet både i och igymnasiesystemet som gör att vi skall kunna klarafler svagpresterande elever än vad skolan av i daggör.Anf. 126 () replik:Herr talman! Tyvärr är det just flexibilitet somsaknas efter ändringen i skollagen, ChristerLindblom. Det är det vi beklagar. Vi hoppas att niär beredda att mjuka upp skrivningarna kringbehörighetsreglerna när vi jobbar vidare medfrågorna i utskottet.Jag är glad över att intepersonligen visar prestige när det gäller frågan omkursplan för svenska 2. Proprositionen har redangivit skolsamhället mycket olyckliga signaler.Utskottet fick rapport om attstudenter vid högskolorna hoppar av frånundervisningen i svenska 2 därför att de är osäkrapå om det kommer att finnas underlag för tjänsteri framtiden. Det finns en så stark oro och en så starktveksamhet i skolsamhället att det är viktigt att vigår varandra till mötes. Det är utomordentligtangeläget att ni borgerliga i denna fråga ser mer tillsaken än till regeringens prestige och följer detsocialdemokratiska förslaget om en särskildkursplan för svenska 2.Sedan skall vi gå vidare i utskottet och tolka de imånga stycken mycket otydliga skrivningarna närdet gäller kursutformad och programbaseradgymnsieskola. Att döma av de uttalanden ChristerLindblom gjort verkar han vara beredd att göra detmed öppet sinne och utan att riskera någonting förgymnsieskolan. Vi får se om det de facto blir så närvi diskuterar propositionen.Som exempel på konkreta förslag vad gällerutveckling av demokratin kan jag säga att visocialdemokrater har krävt att läroplanen skallvara tydligare när det gäller arbetsmetoder ochutveckling i skolan. Vad beträffar gymnsieskolanhar vi krävt att man skall hjälpas åt att finnamodeller. En modell kan kanske vara särskildatidspass utanför den egentliga undervisningen däreleverna kan mötas och utveckla elevinflytandet.Vi vet att just gymnasieskolans organisation är ettav de praktiska hinder som gör att de äldstaeleverna har mindre att säga till omi skolan än de allra yngsta.Anf. 127 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Med anledning av vad IngerLundberg hade att säga om det fria valet vill jagåterigen understryka att just det fria valet betonasoerhört starkt i de föreliggande propositionerna.Det fria valet ökar verkligen elevernas möjlighet attpåverka och utforma sin egen studiegång. Det kaninte nog betonas, och det är viktigt.Medinflytandet för eleverna ökar. Jag kan barakonstatera att det kan få mycket negativakonsekvenser för elevernas fria val att man frånskilda håll begär att antalet timmar i de fastatimplanerna skall öka. Jag vill att man skall ha dettaalldeles klart för sig.Regeringen har varit mycket försiktig med attförsöka påtvinga kommunerna någonting vad gällergymnasieskolan i propositionen. Det står helt frittför de kommuner som så önskar att övergå till enmer kursinriktad gymnasieskola. Viljan att arbetamed den inriktningen har klart kommit till uttryckfrån skilda kommuner och även från elever.Det är väldigt viktigt att vi är lyhörda för signalernaom invandrarundervisningen och påståendena omatt invandrareleverna inte skulle få en tillräckligsvenskundervisning. Sådana signaler måste vinaturligtvis uppmärksamma. Jag förutsätter att vi idet fortsatta arbetet i utbildningsutskottet inteminst på denna punkt skall komma fram till reellaoch riktiga lösningar.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag hoppas att jag har rätt när jagtolkar Hans Nyhage så, att han som ordförande iutbildningsutskottet är beredd att verka för att detsocialdemokratiska förslaget om kursplan försvenska 2 bifalls. Om jag har rätt eller inte får vinaturligtvis se när vi betar av läroplansförslagen.Hans Nyhage och jag är inte oense om att det friavalet har betydelse för ungdomarnas inflytande iskolan. Så är det. Men jag sade i mitt anförande atträtten att välja inte är den enda vägen tillinflytande. Det är väl så viktigt att eleverna har ettinflytande inom ramen för undervisningen -- att dekan påverka undervisningens utveckling ochutformning. Där uppfattade jag en lyhördhet hosChrister Lindblom.Men det känns som om företrädareför säger att vi skall välja skola, startanya skolor och välja ämnen, som de sägerväldigt litet om föräldrainflytande på den enskildaskolan och elevinflytande i undervisning. Det ärmöjligt att jag inte har lyssnat tillräckligt noga elleratt det är så självklart för er att ni inte säger det. Jagtror att det är viktigt för skolsamhällets skull att niuttalar det. Demokrati i vardagssituationer ärsvårt. Det kan aldrig sägas för . Såviktigt är det.Sedan skall vi, Hans Nyhage, gå vidare och arbetamed gymnasiepropositionen. Jag vädjar då att viicke låser oss för ett system som driver skolorna kursutformad gymnasieskola. Vi skall däremotmöjliggöra den utveckling och de försök som skerute i flera kommuner. Det skall vi göra generöst. Viskall också som politiker -- det ansvaret har vi --mycket noga följa utvecklingen av gymnasieskolanoch föreslå förändringar under vägen som kanstärka och utveckla den och göra den till denspjutspets för svenskt, samhälle, svensk industrioch svensk förvaltning som den svenskagymnasieskolan måste vara.Anf. 129 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Vi är klart överens om vikten avrätten att kunna välja skola. Jag kan garanteraInger att vi moderater också står heltbakom elevernas rätt och möjlighet att påverkasjälva skolarbetet. Det är oerhört viktigt. Viförutsätter att det också sker ute i skolorna. Denrätten kan inte ifrågasättas. Det ankommer ocksåpå de skilda skolorna att utforma hur detta på bästasätt skall gå till. Jag tror att vi är överens även pådenna punkt.När det gäller den kursutformade gymnasieskolanär det klart att vi med största ansvar och allvar skallta fasta på de erfarenheter som görs i degymnasieskolor där man nu kommer att arbeta medden inriktningen.Anf. 130 () replik:Herr talman! Vi skall tro på demokratin ochutvecklingen i skolan och vi skall förutsätta den.Men det ankommer också på oss, Hans Nyhage, attta ansvar för att instrumenten finns och ange demi läroplan och de förutsättningar vi lägger fast förskolorna.Anf. 131 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Jag tycker mig ha märkt attsocialdemokraterna närmast manipulativt sökertillämpa ordets makt över tanken i den härdebatten. Socialdemokraterna talar tendensiöstgenomgående om ''privata skolor'' inte''fristående''. En privat väg eller en privat tomt fårbara ägaren bruka. I den meningen är intefristående skolor privata. De har bara en annanhuvudman än kommunen.Låt mig ta en jämförelse. Betänk hur kränkandefrikyrkorna hade upplevt det omsocialdemokraterna hade börjat kalla dem för''privatkyrkor''. De står, liksom fristående skolor,öppna för dem som vill söka sig till dem.Jag vill nu övergå till att tala om högskolepolitik.I början av september fick hovrättslagmanErland i regeringens uppdrag attutreda frågan hur studenternas rätt att av religiösa,etiska eller andra skäl vägra delta i vissautbildningsmoment kan tillgodoses ihögskoleförordningen, dvs. en s.k. samvetsklausul.En sådan möjlighet att vägra delta i vissaubildningsmoment av samvetsskäl och ändå få utsin examen är ingen nyhet. 1977 årshögskoleförordning gav studenterna en mycket vidrätt att till Universitets- och högskoleämbetet,UHÄ, och senare till , överklaga lokala beslut.Exempel på beslut från högskolorna somöverklagats till UHÄ är ärenden från studenter vidbarnmorskelinjen som nekats dispens frånobligatorisk kurs i spiralinsättning och därmednekats examensbevis från utbildningen.Barnmorskorna hade av religiösa skäl nekatspiralinsättning med motivering att spiral kunde sessom tidig abort. Andra fall har gällt studenter vidläkarlinjen respektive laboratorieassistentlinjensom av etiska skäl vägrat delta i djurförsök.Överklagandena har varken varit särskilt mångasedan 1977 eller särskilt svåra att hantera.I och med avskaffandet av UHÄ sedanhar situationen blivit väsentligt annorlunda. Dennya högskolelagen och högskoleförordningeninnebär en väsentlig begränsning av rätten attöverklaga lokala beslut. Det finns någonrätt att särskilt överklaga lokala högskolors beslut ifråga om obligatoriska kursmoment. Detta är intetillfredsställande.Sverige har en lång tradition av respekt för denenskildes samvete. Så heter det t.ex. i den gamlaregeringsformen: ''Konungen äger ingens samvetetvinga eller tvinga låta''.I glappet som uppstått sedan UHÄ avskaffades ärvi för övrigt det enda landet i västvärlden utan enlagfäst samvetsklausul eller möjlighet att överklagabeslut ifråga om obligatoriska kursmoment.Utredningen är alltså i högsta grad befogad ochvälkommen. , prefekt påvårdhögskolan i , säger iGöteborgsposten : ''Ja, jagtycker en samvetsklausul vore bra. En sådanklausul stämmer väl med den humanistiskagrundsyn som vården bygger på och som vi arbetarutifrån. Det är helt riktigt att människorna självafår bestämma sådant. ''I uppdrag ingår att väga studenternas rättatt vägra delta i vissa moment mot nödvändighetenatt studenterna uppfyller målen för den aktuellaexamen eller mot behoven av viss likformighet iutbildningen som grund för behörigheten att utövaett visst yrke. I detta sammanhang skall utredas omsådana moment bör vara obligatoriska enbart isådana kurser som hör till en vissbefattningsutbildning utanför yrkesexamen.Observera också att utredning inteinnefattar samvetsbetänkligheter i det framtidayrket t.ex. i vården, som har sagts i debatten, utanbara i utbildningen! Det är inte statsrådet förSocialdepartementet utan statsrådet förUtbildningsdepartementet som kontrasigneratdirektiven.Nu har socialdemokraterna motsatt sig enutredning om behovet av en samvetsklausul. Det ärmig en gåta att de vill tvinga unga människor attutföra moment som dessa finner motbjudande ellersom strider mot deras samveten, t.ex. plågsammadjurförsök eller aborter.Möjligheten att överklaga har vi, liksom allaeuropeiska länder, haft till dåden försvann som en icke avsedd biprodukt av enstrukturomvandling då UHÄ upphörde.Det må nu vara socialdemokraternas uppfattningatt människor i allmänhet och studerande isynnerhet inte skall vägledas av sina samveten.Men kan de åtminstone inte tillåta att fråganbelyses genom en utredning, att en jämförelse görsmed andra länders situation, eftersom vi ärensamma om att sakna en samvetsklausul, och attkonsekvenserna av en eventuell samvetsklausulutreds? Varför vill socialdemokraterna kränkaunga människors samveten och tvinga dem att göradet som bjuder dem emot?Anf. 132 ():Herr talman! Jag känner oro, liksom många medmig. Jag känner oro över den utredning som PerUnckel har tillsatt för att införa en s.k.samvetsklausul i högskoleutbildningen. Det varden utredningen som Skånberg redogjordeför här.De studerande skall kunna välja bort vissaobligatoriska moment i utbildningen av etiska,religiösa eller andra skäl. Man skall ändå kunnaerhålla sin yrkeslegitimation.Ett exempel som nämns, och som Skånbergockså tog upp, är att det skall finnasöverklagandemöjligheter för studenter vidbarnmorskeutbildningen som av religiösa skäl villha dispens från den obligatoriska kursen ispiralinsättning. Detta har medfört att deinte kunnat få examensbevis från utbildningen.För mig framstår detta som om utbildningen inteblir anpassad till de krav och kunskaper som fordrasför att verka inom yrket. Jag menar att enyrkeslegitimation är en sorts varudeklaration sombetyder att den människa som har fått den följer delagar och regler som gäller i landet. Antingen finnsdet moment som inte behövs i utbildningen, och dåkan de tas bort, eller också är de nödvändiga. Dåkan man inte anses ha en komplett utbildning omde saknas.Att ge barnmorskor och läkare möjlighet att redani utbildningen välja bort kunskaper som rör aborteroch viss preventivmedelsrådgivning kommer på siktatt leda till en uppdelning i vården, vilket vi kan sei andra länder. I finns redan nu en lagfästsamvetsklausul, och där är det nästan omöjligtatt få abort utförd på offentliga sjukhus. Även iländer där abort är tillåten kan man finna att detinte främst är patientens behov utan personalensvärderingar som styr vården.Tvärtom visar all erfarenhet här att väl utbildadebarnmorskor i en intensifieradpreventivmedelsrådgivning ger resultat i form avfärre aborter. Aborter ochpreventivmedelsrådgivning är en del avbarnmorskeyrket och gynekologyrket. De hängerintimt samman med varandra.Det finns en överväldigande uppslutning kring vårnuvarande abortlagstiftning. Stödet för fria aborterhar ökat under de senaste tre åren.Abortmotståndarna har på olika sätt förtantiabortkampanjer, och ett led i dessa är att få tillstånd en samvetsklausul. De vill skapa ettsamhällsklimat som skuldbelägger kvinnorna ochgör det svårare för de kvinnor som måstegenomföra en abort.Kvinnan har rätt att själv bestämma om hon villfullfölja en graviditet. Den rätten får inteifrågasättas. Den får heller inte saboteras genom attdet inom yrkeskårer som skall hjälpa henne finnspersoner som inte har den utbildning som behövs,och som kan brista i objektivitet när det gäller attstödja henne i det beslut hon fattar.Socialutskottet slår fast att vår nuvarandeabortlagstiftning inte skall ändras. Däremot kannämnda utredning ge upphov till förändringar somdet inte finns något stöd för i samhället.Förändringar i högskoleförordningen kan ske i dettysta utan bred remissomgång och debatt.Eftersom en samvetsklausul är en grundläggandefråga när det gäller vårdutbildningarna vore det påsin plats med ett besked om utredningens fortsattabehandling, vilket remissförfarande som planerasoch hur regeringen tänker informera omeventuella förändringar i högskoleförordningen.Anf. 133 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! blir mig svaretskyldig på min avslutande fråga: Varför villSocialdemokraterna kränka unga människorssamveten och tvinga dem att göra det som bjuderdem emot? Sedan drar hon in frågan omabortsituationen i vården. utredning skallbelysa behovet av en samvetsklausul i utbildningen.Frågan om en eventuell samvetsklausul i vården ären helt annan fråga, och den skall inte den härutredningen belysa.Låt oss ändå för det akademiska intressets skull taupp den fråga som aktualiserade.Socialstyrelsen har i sina föreskrifter sagt att ingenskall tvingas medverka vid aborter. Det är tydligtatt har en annan åsikt. Detframgår av det brittiska underhusets socialutskottsrapport 1989/90:10 att Sverigeär det enda landet i utan lagligt skydd försjukvårdspersonal att vägra delta i aborter.