prot · GH0936 · 1993-12-03 00:00:00 — Den rättsliga karaktären diskuterarvi just nu -- främst frågan om grundlagsändringar.Den praktiska karaktären består i, som jag sade imitt tidigare inlägg, svårigheterna att komma åtinnehavet -- vilka inte får underskattas -- även omman har regler som straffbelägger innehavet.Jag förstår inte riktigt påståendeatt remissen borde ha föregått ställningstagandet.Vad skulle vi remittera, om vi inte har endepartementspromemoria? Syftet med remissenvar att få in synpunkter. Jag tror knappast att jag ärkänd för att inte lyssna på de svar som kommer in.Men det vore mycket egendomligt om man hade ettremissförfarande där vi från departementets sidainte har fört ett resonemang och pekat på vilkaslutsatser regeringen kommit fram till. Därefter ärdet ytterligare ett remissförfarande, för att manskall få synpunkter, eventuella tillägg ochändringsförslag framlagda.Ingegerd frågar om vi inte hargemensamma mål. Jag är övertygad om att vi harett gemensamt mål. Men vi får aldrig glömma, närvi diskuterar ett mål, att det också finns andra mål,nämligen att värna om yttrandefriheten ochtryckfriheten i . Jag utgår från att vi ävenhar detta mål gemensamt. Jag utgår från att dettahar ett stort värde. Vi måste då vara öppna för attdiskutera båda dessa mål och diskuteraom vi kan nå båda målen med olika redskap.Det är så lätt att säga att man har ett mål och förtillfället glömma vilka andra viktiga mål vi ocksåhar. Vi riskerar då att skapa problem framöver.Men det är viktigt att den här diskussionen förs.Tack vare en diskussion kan vi eventuellt finnavägar som innebär att man kan hålla fast vid bådadessa olika mål.Vad gäller fråga om ,har jag inte några detaljkunskaper. Men jag vet attNorges lagstiftning innebär ett begränsat förbud.Man har endast förbud mot innehav av videogramoch inget generellt förbud. Det är möjligt att UllaPettersson, som hänvisat till denna lagstiftning, kanden bättre.Anf. 19 ():Herr talman! Jag ger gärna justitieministern deterkännandet att det finns mer av utförlig analys isvaret här i kammaren än i det skrivna svaret somjag fick tidgare. Men när justitieministernifrågasätter min synpunkt på remissförfarandet,kan det bero på att jag uttryckte mig oklart. Jaguttrycker mig gärna klarare.En departementspromemoria innehåller en vissuppfattning. Det är riktigt. Det är en lämnaduppfattning som remissinstanserna reagerar på.Men om man i detta fall skall vänta påremissutfallet har ju tåget gått. Justitieministern ärsjälvfallet medveten om att den här regeringen intehar möjlighet att lägga fram några förslag tillgrundlagsändringar, eftersom remisstiden går utden . Justitieministern kan väl ändåge mig rätt i att det är riktigt att remissinstansernasåsikter bör finnas med i bilden, innan regeringenfattar sitt beslut -- ett beslut som man får se som ettslutgiltigt sådant. Regeringen kan inte återkommaförrän i samband med det val som kommer närmastefter 1994.Om justitieministern känner till lagstiftningen iNorge, varför finns inte redogörelsen med idepartementspromemorian? Vad gällerbegränsningen till videogram, finns ju en stor del avbarnpornografin på videogram. Jag kan därför inteinse att det skulle vara någon särskilt kraftigbegränsning.Herr talman! Ett spridande av barnpornografi är ettbrott, men när spridandet väl har skett är brottet såatt säga avslutat. Men kränkningen av barnet ärinte över. År ut och år in kan människor titta påbarn som är, om inte alltid så ofta, klartidentifierbara. Det kan man alltså fortsätta med,och det finns ingen kontroll över det. Jag ärmedveten om att man med lagstiftning inte i ett slaglöser det problemet. Men för mig känns detosmakligt att detta förfarande är fullt förenligt medsvensk lag.Herr talman! Jag är inte, i motsats till vadjustitieministern ibland har gett uttryck för, uteefter att sätta folk bakom lås och bom i första hand.Men jag är ute efter en effektiv bekämpning avbarnpornografi. Därför beklagar jag regeringensställningstagande i den här frågan och ber enträgetjustitieministern, att efter dagens debatt ytterligareöverväga möjligheterna att lägga fram ett förslagtill ändring medan tid är.Anf. 20 ():Herr talman! I justitieministerns svar står det: ''Enkriminalisering av innehav av barnpornografi skullesåledes kräva grundlagsändringar som skulleinnebära väsentliga avsteg från sedan längetillämpade tryckfrihetsrättsliga principer. ''Jag förstår den här problematiken somjustitieministern tar upp med olika mål och att manvill nå bra resultat på olika sätt. Men jag är ocksåalldeles övertygad om att det skall gå att kombineraen ändring i tryckfrihetsförordningen och samtidigtfatta beslut om en kriminalisering om innehav avbarnpornografi. Det gemsamma målet måste juvara att vi lyckas i bägge fallen.Det finns inget legitimt led i någon del avhanteringen av barnpornografiska bilder ochskrifter. De här bilderna utgör grova övergrepp motbarnen, såväl när bilden kommer till, som vidspridningen och vid användandet av dem.Om det blir så illa --- jag hoppas inte det -- att viinte får en lagstiftning i fråga om kriminalisering avinnehav av barnpornografi, skulle jag vilja svängapå frågeställningen och fråga: Hur skall viegentligen kunna motivera att det är tillåtet att habarnpornografi? Kan man i tryckfrihetens namnlåta förnedringen och det sexuella utnyttjandet avbarn få fortsätta? Är målsättningen med lagen attskydda barnen, eller pedofilerna och andra somanvänder dessa bilder? Jag skulle vilja ha svar på defrågorna.Anf. 21 (nyd):Herr talman! Vi pratar väldigtmycket om samma sak, och vi har ett gemensamtmål: vår framtid och våra barn. Jag uppfattar svänger sig, när man hänvisar tillyttrandefriheten och tryckfriheten och värderardem så högt. Med andra ord: man värderar inte vårframtid lika högt.Jag accepterar inte svaret att det gäller att sära påvad som är viktigt och vad som är mindre viktigt.Jag sätter faktiskt barnens framtid som nummer ett.Det är min ålderdom. Kan vi inte i dennaförsamling ta tag i denna fråga , undrar jag vadvåra barn tycker om oss som sitter här.Jag accepterar inte svaret att det finns endepartementspromemoria, att frågan är föremål förremissbehandling eller att justitieministern fåravvakta innan man tar upp den på nytt. Jag tyckeratt det är ynkedom, på ren svenska. Det skulle havarit full debatt om frågan för länge sedan. Denskulle ha varit behandlad. Det är inga konstigheter.Varje normal människa i detta land tycker att detär fruktansvärt att handeln med barnpornografi fårfortgå och att man kan skylla på grundlagarna.Jag vill ha ett rakt svar på denna fråga: Vad tänkerjustitieministern göra för att få fart på dennadebatt, så att vi dag -- t.o.m. --fattar ett beslut? Det gäller våra barn och vårålderdom. Det gäller en respekt för människolivet,och ingenting annat.Anf. 22 ():Herr talman! Vad vi som har varit uppe i debattentycker har framgått ganska tydligt. Vi är hårtengagerade i kampen mot den här verksamheten.Vi känner oss upprörda över att har sprungitförbi oss -- nej, det gör vi väl inte; det är i och försig bra. Vi skulle åtminstone kunna ställa oss påsamma nivå som när det gäller hanteringenoch innehavet av sådana här alster -- vi kanskeskulle kunna gå ett steg längre.Jag anser således att det är nödvändigt attkriminalisera också innehav av barnpornografi iSverige -- inte för min skull eller för de vuxnas skull,utan för barnens skull, för deras framtid.Jag anser inte att de argument som anförs mot enkriminalisering håller, med tanke på de moraliskaoch andra förpliktelser som vi har mot våra barn.De skall kunna se upp till oss. Vi skall inte utsättadem för sådana här ruskigheter. Det hör till vårskyldighet att hjälpa dem att slippa bli indragna isådant här.Våra liberala lagar här i har inneburit attSverige har blivit en distributionscentral förbarnpornografiskt material, och det är ganskanedslående. Spridning och produktion avbarnpornografi är inte tillåtet, men innehav ärtillåtet. Där måste vi sätta stopp. Jag anser attsamhället måste göra en tydlig markering.Man kan köpa barnpornografiska alster utanpåföljd och utan risk. Efterfrågan ger inte hellernågra motiv för att avstå från att stimulera tillytterligare produktion, genom att verksamhetenhar så stor köpkraft. Det är det som är det otäcka.Genom att efterfråga barnpornografiskt materialgör sig köparna också skyldiga till uppmuntran avfortsatt sexuellt utnyttjande av barn.Som vi hörde tidigare, är lidandet inte slut för debarn som utnyttjas , utan de kan falla offerför illegala handlingar längre fram i livet. Barnetbär också fysiska och psykiska ärr efter övergreppetunder resten av livet. De utnyttjade barnen tvingasleva med vetskapen att bevisen för derasförödmjukelse kan fortsätta att cirkulera under åroch årtionden.Jag ställde en fråga till justitieministern, om honhade samma åsikt som , som sadeatt den fråga som vi nu diskuterar ingalunda äravförd från dagordningen och att det finnsanledning att fundera vidare på den. Jag hoppas attdiskussionen i så fall har inneburit att man kommeratt fundera vidare i positiv riktning, för barnensskull.Anf. 23 Justitieminister ():Herr talman! Jag skall börja med att ta uppMargareta sista fråga, som jag tycker attjag har besvarat. Det är viktigt att vi för den härdiskussionen. Jag sade att jag för tillfället inte kanse några argument mot det resonemang som jag harfört, men vi måste föra diskussionen vidare.John påstår att handeln får fortgå. Handelnär ju förbjuden, liksom produktionen. Även om jagförstår att det inte faller i god jord hos ,vågar jag påstå att även yttrandefriheten ochtryckfriheten är viktiga för våra barns framtid.Därför måste vi noga överväga varje förändringsom kan innebära ingrepp i yttrandefriheten ochtryckfriheten.I just har vi haft mycket att funderaöver när det gäller rätten att yttra sig och vem somskall bestämma vem som får yttra vad, i sambandmed demonstrationerna . De behagliga, snabba lösningarnaär inte alltid de lösningar som ger våra barn denframtid och de värden som vi vill att de skall få. Detkan vara populärt, och ofta populistiskt, att ta tillde snabba lösningarna. Men vi riskerar att sopaproblemen under mattan och kanske i stället skapanya problem för framtiden.Ingegerd är medveten om att det inte gåratt svara ett enkelt ja eller nej på hennes fråga,såsom hon ställer den. Det är inte tillåtet attproducera barnpornografi. Det är inte tillåtet attdistribuera barnpornografi. I detta ligger redanfrågan hur vi moraliskt ser på även innehav avbarnpornografi. Vi skall inte glömma bort vad denmoraliska debatten betyder i ett samhälle. Det ärkanske den allra viktigaste debatten, och dendebatt som utövar störst påverkan. Denmoraliska debatten når innanför den dörr därpolisen inte har rätt att gå in för att utöva kontroll.Därför är den typ av diskussion som vi för här i dagväsentlig. Vi är överens om en sak, och det ärfördömandet av varje form av utnyttjande av barn.Anf. 24 (nyd):Herr talman! Jag är givetvisinte nöjd med svaret. Justitieministern glider övertill att det är fråga om populism, men det är detinte. Det är fråga om våra barn. För somvi inte tar bestämda tag missbrukas eller utnyttjasett barn. Jag accepterar inte det. Sedan får manglida runt hur mycket man vill.Justitieministern vet mycket väl att jag har skrivitmotioner om pedofilverksamheten m.m. Men dethänder ingenting -- man skall bara vänta ochavvakta. Vi skickar poliser till för att redaut problemen där, när vi har problemen här iSverige. Jag skall inte gå in på den debatten nu.Är justitieministern beredd att lyfta fram dennafråga efter juluppehållet, så att vi kanföra en diskussion i denna kammare om vad sombehövs för att göra nödvändiga lagändringar, och såatt det sker ? Det är min fråga.Jag nöjer mig inte med svaret att vi skall avvakta,avvakta och avvakta. Hur många barn blir lidandeunder denna avvaktandetid? Skall det vara så svårtatt bestämma sig för att vi tar upp detta omedelbartefter juluppehållet? Det är en väldigt viktig fråga.Anf. 25 Justitieminister ():Herr talman! Det är inte så att vi avvaktar. Vi harfrån lagt fram åtskilligaförslag som innebär ytterligare åtgärder motsexuella övergrepp mot barn. Detta är ingetavvaktande. Däremot pekar vi på problemen närdet gäller en punkt. Men vi har -- jag upprepardet -- straffstadganden som straffbeläggerproduktion och distribution.Vad vi måste göra är att se till att vidareutvecklapolisens arbetsmetoder. Förhoppningsvis kommervi alla att medverka till att polisen får arbetsro i sinorganisationsförändring -- vi har inte så stor glädjeav alla dessa regler som redan finns och som ärpå gång, om vi inte medverkar till attpolisen får bättre förutsättningar att bedriva sittarbete problemorienterat. Det är en stor brist ,att polisen rycker ut när saker har hänt i stället föratt kunna vara med på ett tidigare stadium och t.ex.kunna komma åt producenterna ochdistributörerna.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:94 till socialförsäkringsutskottetSkrivelse1993/94:96 till utrikesutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU15 Förbud beträffande vissavkodningsutrustningSkatteutskottets betänkande1993/94:SkU9 Ändrade tulltilläggJustitieutskottets betänkanden1993/94:JuU7 Kroppsvisitation ochkroppsbesiktning, m.m.1993/94:JuU8 revisorers förslagangående polisen1993/94:JuU9 betänkanden1993/94:FöU3 Lagändringar med anledning av attmyndigheten inrättas1993/94:FöU4 Skydd för landskapsinformationSocialutskottets betänkanden1993/94:SfU6 Överföring och mottagande avflyktingar m.m.1993/94:SfU7 Skärpta åtgärder motmänniskosmuggling m.m.Socialutskottets betänkanden1993/94:SoU9 Import av och partihandel medstarköl1993/94:SoU10 Familjerådgivning1993/94:SoU12 Medelstillskott till /94:SoU13 Vissa frågor om beräkning avassistansersättningTrafikutskottets betänkanden1993/94:TU5 Bestridande av vissa kostnader medanledning av Trollhätte kanalverks inordnande iSjöfartsverket1993/94:TU6 Arlandabanan1993/94:TU10 anslutning till ett europeisktradiokommunikationskontor ()5 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 3 december1993/94:73 av () tillfinansministern om samspelet mellan denekonomiska politiken och miljöpolitiken:I en artikel på DN-debatt den 17 november 1993skriver finansminister att det krävs entillväxt på för att få nedarbetslösheten till . Vid denna tillväxtnivåmenar de experter tillfrågat att tillräckligtmånga nya jobb skapas. Slutsatsen förfinansministern blir därför att ''varje politisktförslag bör granskas med sikte på att tillväxten skaupp''.Ekonomiska politikens syfte måste vara att vårtotala nationalförmögenhet växer. Mednationalförmögenhet avses tillgången till miljö- ochnaturresurser, det mänskliga ''kapitalet'',produktionskapitalet, tillgången till varaktigakonsumtionsvaror samt nationens finansiellanettotillgångar gentemot utlandet.Jag skulle därför vilja formulera ambitionen för denekonomiska politiken som att ''varje politisktförslag bör granskas med sikte på att öka tillväxtenav vår nationalförmögenhet''. Efterson BNP mäterekonomisk aktivitet i den del av ekonomin som ärprissatt kan detta mått komma i konflikt mednationalförmögenhetens utveckling. Detta bl.a.beroende på att vi tillåter i alltför stor utsträckningatt ändliga naturresurser förbrukas gratis eller tillett alltför lågt pris. Vi ser fortfarande hur miljönkan förorenas utan att den som orsakar det fårbetala utsläppens verkliga kostnader. Vi måstekonstatera att priset i marknadsekonomin ännuinte speglar den verkliga kostnaden för det vikonsumerar och producerar.Men så länge den ekonomiska politiken ochmiljöpolitiken inte fullt ut samverkar med varandraär det inte ekonomiskt lönsamt för företag ochenskilda människor att bete sig på ett sätt som ärförenligt med naturens ramar och spelregler. Sålänge detta förhållande består kommer inte vårlivsstil att vara långsiktigt hållbar.Det vilar därför ett stort ansvar på oss politiker attvåga fatta beslut som korrigerar priset så att detfungerar som korrekt informationsbärare, dvs.speglar den totala och verkliga kostnaden för olikaekonomiska aktiviteter.Miljöproblemen har alltmer övergått från atthandla om punktutsläpp till att handla om diffusmiljöpåverkan förorsakade av vårt sätt attkonsumera och leva. Skall vi klara miljöproblemenräcker det därför inte med befintlig lagstiftning ochinternationella miljöavtal.Till detta kan läggas att utvecklingen sedan mångaår tillbaka går från ett industrisamhälle till ettinformations- och tjänstesamhälle. De flesta nyajobben kommer att finnas i tjänstesektorn. När viser den strukturförändring som och andraliknande länder genomgår, och uppleveren situation där över 600 000 människor (hösten1993) står utanför den ordinarie arbetsmarknaden,måste vi fundera över om vårt skattesystem främjarframväxten av nya arbetstillfällen.Eftersom redan har ett av världens högstaskattetryck tror inte vi i kds att högre skatter i sigär en lösning. Men vi tror att det skattetryck somär nödvändigt för att finansiera ett välfärdssamhällekan tas ut på ett sätt som både främjar jobben ochmiljön.Genom att införa miljöavgifter, höja de som finnsoch använda skatter på miljöfarliga utsläpp, energioch ändliga naturresurser blir det dyrare attförstöra miljön. Då arbetar ekonomin i miljönstjänst. En metod för att få ekonomin att i störreutsträckning arbeta i miljöns tjänst och samtidigtfrämja framväxten av nya jobb är att genomföra enskatteväxling. Skatten på miljöfarliga utsläpp,energi och ändliga naturresurser bör höjas medåtminstone 20--. Om detta inteskall slå för hårt mot vissa företag och branschermåste det ske , de politiskabesluten måste vara långsiktiga så att företagen kanplanera. Därför krävs en bred politisk majoritet.Sänkningen av skatten på arbete kan exempelvisske genom en sänkning av arbetsgivaravgifternamed 4--. Men också en sänkningav tjänstemomsen kan övervägas.En sådan reform bör föregås av en utredning somstuderar i vilken takt och vilka skatter det skall blifråga om. Utredningen bör utarbeta ett konkretförslag till en skatteväxling -- för miljön och jobben.Med anledning av ovanstående vill jag frågafinansminister följande:1. Vilka åtgärder är finansministern beredd attvidta för att ekonomisk utveckling debatteras ochmäts, inte enbart utifrån BNP-måttet, utan också urmiljö- och naturresurssynpunkt?2. Vilka åtgärder är finansministern beredd attvidta för att priset i marknadsekonomin bättre skallspegla den verkliga kostnaden för det vikonsumerar och producerar?3. Vilka åtgärder är finansministern beredd attvidta för att i större omfattning än hittillsintroducera ekonomiska styrmedel för att styrautvecklingen i miljövänlig riktning?4. Är finansministern beredd att medverka till atten skatteväxling sker, från beskattning av arbete tillbeskattning av miljöutsläpp och energi, för att få tillstånd en långsiktig strukturomvandling avekonomin i en mer miljövänlig riktning?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 2 december1993/94:238 av () tilljordbruksministern om laxfisket i är en fiskrik älv. Fisket sköts samfällt avbyarna längs älven utom när det gäller laxfisket förde byar som gränsar mot vid älvens nedredel. Där tillhör laxen staten och har så gjort sedanGustav fråntog folketlaxfiskerätten. Staten arrenderar dock ut laxfiskettill byborna mot en administrationsavgift.Längre upp längs älven är laxfisket fritt förbyborna, och det borde nu vara dags att avskaffaden uråldriga bestämmelse som ej ger byborna rätttill laxfiske vid älvens södra delar. Denadministrationsavgift som staten får är dessutom såringa att den ej täcker kostnaderna för statensadministration i ärendet.Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till jordbruksministern:AVser regeringen att verka för att begränsningarnai laxfiskerätten i nedre delen av Torneälvenavskaffas?1993/94:239 av () till socialministernom förmånerna vid föräldraledighet:En förälder som arbetar kan ta utföräldrapenning under semestern för vård av barn.Detta innebär att vederbörande under denna tidhar både semesterlön och föräldrapenning. Attföräldrar delar för föräldrapenning efterfritt val är bra både för barn och för föräldrar. Mendet kan inte vara meningen med lagen att dubbelersättning skall utgå för att vara hemma med sinabarn.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attinte ''dubbla'' förmåner skall utgå vidföräldraledighet?1993/94:240 av () tillkommunikationsministern om avtalet medDanmark om Öresundsbron:Snart skall frågan om fast förbindelse över Öresundavgöras av regeringen. Förutom de miljömässigaoch ekonomiska aspekterna skall även juridiskaaspekter beaktas.Den danske statsministern har hävdat attbroavtalet mellan och inte kanrivas upp.Delar den uppfattningen attjuridiska hinder finns för att avbrytaÖresundsbroprojektet om den ekonomiska ellermiljömässiga prövningen ger ett negativt resultat?1993/94:241 av () tillkulturministern om etnisk diskriminering:I ett antal reportage och inslag i medierna har detframkommit att människor med utländsk härkomstofta diskrimineras i samband med restaurang- ochpubbesök.Nuvarande lagstiftning synes otillräcklig.Ett sätt att hindra etnisk diskriminering pånöjesställen skulle kunna vara att vidgamöjligheterna för att användautskänkningstillstånden. Dessa borde kunnaförändras om klara misstankar föreligger.Med anledning av ovanstående undrar jag:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att inteetnisk diskriminering skall förekomma i nöjeslivet?1993/94:242 av () till statsrådet om export av bandvagnar tillIndonesien:Krigsmaterielinspektionen har, efter att bl.a. hahört den rådgivande nämnden, givit klartecken förexport av bl.a. bandvagnar till Indonesien.Nu framgår det enligt uppgift att alla de storapartierna inte är överens om att bevilja sådanaklartecken. Socialdemokraternas utrikespolitiskatalesmän har i olika sammanhang förklarat att ensådan export är oförenlig med svenskvapenexportpolitik.Med anledning av denna starka markering vill jagfråga regeringen om man avser ''dra in'' de positivaförhandsbesked som tidigare lämnats beträffandenya krigsmaterielaffärer med ?1993/94:243 av () tillkommunikationsministern om kostnaderna förÖresundsbron:Nu är miljöprövningen avÖresundsbroförbindelsen avslutad. En del tungaremissinstanser har framfört kritik mot brobygget.Några, däribland , avstyrkerhela projektet. Andra menar att omfattandeförändringar måste göras för att förbindelsen inteskall äventyra vattengenomströmningen in iÖstersjön. I beslut sägs att justvattengenomströmningen inte får försämras.De ekonomiska kalkylerna framstår också somosäkra. De förändringar som måste göras kommeratt fördyra projektet. Från dansk sida hävdas ocksåatt avtalet mellan och ärbindande och inte går att riva upp.Med anledning av detta vill jag ställa följande frågatill statsrådet regeringen här och garantera att ettfullföljande av Öresundsbroförbindelsen intekommer att kosta skattebetalarna något?1993/94:244 av () till statsrådet om export av krigsmateriel:Enligt uppgift i media har regeringen givit tillståndför export av såväl följdleveranser som viss övrigkrigsmateriel till länder i somtidigare ej kom i fråga som mottagarländer försvensk krigsmaterielexport.Med anledning av detta skulle jag vilja fråga omKMI eller regeringen givit klartecken för export avviss övrig krigsmateriel till en eller flera av ländernakring Persiska viken.1993/94:245 av () tillnäringsministern om konkurrenslagen ochsamarbetet i ekonomiska föreningar:Enligt 6 § konkurrenslagen, KL, är avtal mellanföretag förbjudna om de har till syfte att hindra,begränsa eller snedvrida konkurrensen på densvenska marknaden. Med avtal jämställs enligt 3 §KL beslut av sammanslutning av företag ochsamordnade förfaranden.Detta innebär att det blir en konflikt mellanföreningslagen och KL som innebär att KL inte germöjlighet till undantag för samarbete i ekonomiskaföreningar.