prot · GG09125 · 1993-06-09 00:00:00 — Jag vill understryka att detnaturligtvis är helt oacceptabelt att ha en totalarbetslöshet som överstiger10 %.Orsaken till dagens höga arbetslöshet känner vi till:En internationell konjunkturnedgång somdrabbade hårdare än andra på grund av enför hög inflation och stigande kostnader förproduktionen -- ett resultat avöverhettningspolitiken . ärvi långt ner i konjunkturdalen. Det kommer att tatid att komma ur den. Men det är mycket allvarligtom arbetslösheten också av godekonomisk tillväxt skulle vara hög.Vi inom regeringen och inom harnaturligtvis ställt oss frågan om detskulle vara möjligt att genom en mer expansivfinanspolitik -- t.ex. genom skattesänkningar --stimulera efterfrågan i ekonomin för att den vägensnabbt få ner arbetslösheten. Jag skall gärna medgeatt jag själv har varit frestad att pröva en sådanpolitik.Men jag har övertygats om att ytterligare upplåningoch budgetunderskott skulle innebära en alltförstor risk för att räntorna åter stiger och kanskesnarast ger en ökad arbetslöshet.Som jag nämnde tidigare i replikskiftet med IngvarCarlsson är det här den slutsats somfackföreningsekonomen har dragitoch som han utvecklar i Dagens Industri.Det har också från många håll ifrågasatts om enmomssänkning ens primärt skulle fungera som enkonsumtionsstimulans. Det är inte osannolikt, harman sagt. En hel del underlag har lagts fram somvisar att huvuddelen av skattesänkningen förskuldtyngda hushåll skulle användas föramorteringar på lån.Regeringens strategi framstår mot den bakgrundensom en rimlig avvägning.Carl Bildt har redovisat flera inslag i regeringenspolitik. Låt mig bara understryka attförtroendeskapande åtgärder för att snabbt få nerräntorna spelar en viktig roll. Vi kan också setydliga resultat av den politiken. Lika viktigt är detmed omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärderför att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten påkort sikt.Därtill kommer en lång rad åtgärder för attförbättra tillväxtförutsättningarna i svenskekonomi. Dit hör viktiga strukturförändringar somskattereformen och förändringarna isocialförsäkringssystemen och också de ökadesatsningarna på framför allt forskning ochutbildning.Det har hävdats i debatten att den ökadearbetslösheten skulle bero på ökade stelheter ochminskad rörlighet på den svenskaarbetsmarknaden. Inte mycket tyder på det.Professor har förLindbeckkommissionens räkning gjort engenomgång av aktuell forskning på området. Hansslutsats är att ''det är svårt att finna några särskiltstarka belägg för att den svenska arbetsmarknadensfunktionssätt skulle ha försämrats under de tvåsenaste decennierna. ''Professor säger vidare:''Forskningen på området tyder --- inte på attarbetsrättslagstiftningen skulle ha någranämnvärda effekter på arbetslöshetensgenomsnittliga nivå över en längre tidsperiod. ''Han konstaterar bl.a. att turordningsregler avtypen ''sist in--först ut'' torde ''bidra till attförhindra negativa signaleffekter av arbetslöshet,dvs. reglerna gör det mindre troligt att företagenuppfattar individuell arbetslöshet som ett uttryckför låg produktivitet. Turordningsreglerna kandärför ha positiva fördelningseffekter. ''Min slutsats blir att det inte är genom någraarbetsrättsreformer som vi löserarbetslöshetsproblemen -- även om en del sådanakan vara motiverade av andra skäl. Men, herrtalman, viktigast av allt för att få ner arbetslöshetenär att vi kan få fram nya företag, massor av nyaföretag.Entreprenörer, nyföretagande och nyanställningarmåste stimuleras. Jag tror att ett av de storaproblemen i svensk ekonomi -- för vilketSocialdemokraterna naturligtvis har stor skuld -- äratt mindre och medelstora företag i harbehandlats så snålt. Därför har vi fått för få nyaföretag och framför allt för få små företag somkunnat växa sig stora och starka.Nu måste andra och bättre tider randas. Det ärnödvändigt om vi skall kunna möta 1990-taletsutmaningar, inte minst när det gäller att få fram nyajobb och förhindra en bestående hög arbetslöshet.Sverige har nått långt när det gäller jämställdhetmellan kvinnor och män. arrangerade vien konferens här i med medverkan avbl.a. Att försöka lära svenskarnågot om jämställdhet sade hon, känns likaförmätet som att försöka lära Påven något omkatolicism.Det är ju smickrande för oss, men ändå måste vikonstatera att det är långt kvar till verkligjämställdhet.Låt mig ge några exempel. Bara en enda VD i ettsvenskt börsföretag är kvinna. På chefsnivåndärunder i näringslivet är det kvinnor. Ioffentlig sektor är andelen något högre, nämligen30 % chefer. Men där är andelen anställda kvinnor70 %, så det är inte heller så mycket att skryta med.I dag publicerar SCB en studie om chefslöner kalladMan har topplön. Den visar att kvinnliga chefersmedellöner -- efter att hänsyn tagits till olikheter iålder och utbildning -- är av manliga chefers.På universiteten är av professorernakvinnor, trots att studenterna numera är jämntfördelade mellan könen.Arbetsmarknaden är i hög grad uppdelad mellankvinnor och män. Kvinnodominerade yrken ärsämre betalda än mansdominerade. Även påområden där arbetsuppgifter kan jämföras ärkvinnor sämre betalda. De omotiveradelöneskillnaderna uppgår enligtLöneskillnadsutredningen till 1--8 %.I hemmen är det mammorna som alltjämt tar dethuvudsakliga ansvaret. Det märks t.ex. genom attpapporna bara tar ut av dagarna iföräldraförsäkringen.De här uppgifterna visar att det finns oändligtmycket kvar att göra.De formella hindren är eliminerade. Men deträcker inte. Kvar finns en informell maktstruktursom bevarar manlig överordning och kvinnligunderordning. Den måste synliggöras på ett tydligtsätt och bekämpas genom mycket medvetna ochaktiva åtgärder.I regeringens propositioner om forskning ochhögskola presenteras ett tiopunktsprogram förökad jämställdhet inom högskolevärlden. Därföreslås allt från fördubbling avForskningsrådsnämndens projektmedel tilljämställdhetsforskning till ett årligt nationelltjämställdhetspris på som skall delas uttill en institution eller fakultet som gjortbetydelsefulla insatser för jämställdheten. Det ärför övrigt ett resultat av den s.k. JÄST-gruppensarbete under ledning av . Låt mig isammanhanget också nämna att under detsenaste året har fått sina två första kvinnligauniversitetsrektorer!Vi måste försöka se till att det blir fler kvinnor påchefsnivå i näringslivet. Jag har bett JämO GunNeuman att se efter om vi kan göra någonting föratt underlätta rekryteringen.Vi måste bekämpa det yttersta uttrycket för denkvinnliga underordningen, nämligen våldet motkvinnor. En hel del har gjorts , men deträcker uppenbarligen inte. ökadeanmälningarna om våld mot kvinnor . Jagkommer att tillsätta en våldskommissionför att analysera problemet, utvärdera det som hargjorts och föreslå ytterligare åtgärder.Vi måste visa att män har ett lika stort ansvar somkvinnor för vården av hem och barn. att papporna tar ut en större del avföräldraledigheten. I en enkät svaradeABB:s koncernledning att det möjligen bordefinnas ''en tvingande regel att mannen/fadern ocksåska utnyttja sin del av föräldraledigheten, vilketinnebär att kvinnan har möjlighet att återgåtidigare i tjänst. ''ABB:s förslag är förankrat i praktiska erfarenheterav hur svårt det kan vara för män att hosarbetsgivare och arbetskamrater få förståelse föratt de bör ta vara på sin pappaledighet och hur svårtdet kan vara för kvinnor att nå chefspositionerdärför att många arbetsgivare upplever -- med vissrätt -- att kvinnorna tar ansvaret för barn och hem.Herr talman! Det här är en kontroversiell fråga.Men för min del är jag övertygad om att enbegränsning i möjligheten att överlåtaföräldraledighet på den andre föräldern -- ipraktiken en begränsning i pappornas möjlighet attavstå ledighet till mammorna -- skulle ha mycketpositiva effekter. I införde man iår en ''fedrekvot'' på en månad.Löneskillnadsutredningen föreslår två månaderspappakvot. Låt oss åtminstone, herr talman, följadet norska exemplet!Det här har varit en bra vår för oss liberaler. Fleraviktiga reformer som vi länge har arbetat för har detnu beslutats om i . Låt mig bara nämna tresådana: handikappreformen, husläkarreformenoch reformen om barnombudsman.Till det kommer att bl.a. nu kan seflera positiva tecken i ekonomin. Såsom har även upptäckt det -- dåfår man utgå från att det är riktigt!I höst väntar nya utmaningar för . Jaghoppas att alla ledamöter -- närvarande och ickenärvarande -- skall komma tillbaka utvilade ochfyllda av nya uppslag . I väntan pådet skall vi inom regeringen både hållaställningarna och flytta fram positionerna.(Applåder)Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag är mycket glad över att BengtWesterberg talar så välvilligt och vältaligt omjämställdhetsfrågorna. och jaghar ju debatterat det här tidigare i kammaren. Vihar bl.a. diskuterat vad som bör göras för attkomma någon vart med den alldeles uppenbara ochökande lönediskriminering som vi har i vårtsamhälle.Bengt sade att mycket kvarstår attgöra. Det är alldeles riktigt. Jag skulle bara viljaveta vilka aktiva åtgärder som regeringen tänker sigför att förhindra denna lönediskriminering attfortsätta, en lönediskriminering som faktiskt ärolaglig.För övrigt är jag övertygad om att BengtWesterberg inte är problemet vad gällerjämställdhetsfrågorna och kvinnans ställning, utanjag tror att det finns andra i regeringen sombromsar de kanska ofta goda initiativ som BengtWesterberg och tar. Ändå skulle jagvilja veta hur ser på förslaget omvårdnadsbidrag från jämställdhetssynpunkt. Hurtror att vårdnadsbidragetkommer att påverka möjligheten för kvinnor attdelta i arbetslivet och främja jämlikheten? Jag äralldeles övertygad om att det kommer att få mycketnegativa effekter.Jag är glad över att anser detnödvändigt med en kvotering när det gällerföräldraförsäkringen. Den frågan har vi iVänsterpartiet drivit . Det är bra att vi nu fårstöd i den uppgiften. Jag hoppas att inte någraandra i regeringen bromsar.I en annan fråga, är jag mer orolig över BengtWesterbergs roll i regeringen, nämligen när detgäller miljöpolitiken. Jag tror nämligen att det finnsandra som är pådrivare, exempelvis Centerpartietoch . Det var länge sedan manhörde tala om miljöfrågornaöver huvud taget. ser jag en skrämmandeutveckling där miljöintresset ärkonjunkturbetonat, lågkonjunktur är lika medingen miljöpolitik alls.Konkret skulle jag vilja veta vad gör i regeringen för att exempelvisfå fram de nödvändiga politiska beslut som behövsför att exempelvis kunna avveckla kärnkraften. Jagskulle också vilja veta hur man ser på deskattesystem som man utvecklat, vilka innebärökade utsläpp och stor belastning på miljön.Kretsloppspropositionen som man talat om är juinte mycket att hurra för om man har någraambitioner. En del personer med ambitioner, bl.a.Karl-Henrik , har sagt att politikerna dömeross att gå under av miljöförstöring. Hur serFolkpartiet på det uttalandet?Anf. 37 Socialminister ():Herr talman! Såsom jag tidigare i en debatt här ikammaren har upplyst om, harLöneskillnadsutredningens betänkande sänts ut påremiss. När vi har fått remissynpunkternaåterkommer vi till med förslag. Jagräknar med att vi i en störrejämställdhetsproposition i vår kommer tillbaka tillden frågan och till andra frågor som har medjämställdheten att göra.Vårdnadsbidragets effekter på jämställdheten blirsäkerligen ganska begränsade. Men jag håller medGudrun om att om man kan se någraeffekter just när det det gäller jämställdheten är desnarare negativa än positiva. Det är därför viktigtatt ett vårdnadsbidrag kombineras med andraåtgärder som mer entydigt harjämställdhetsfrämjande karaktär. Regeringenhåller på att diskutera ett paket. Avkonturerna i detta paket kan jag ana att det bådevad gäller möjligheten att öka småbarnsföräldrarsvalfrihet och vad gäller att öka jämställdheten serpositivt ut.Gudrun frågade om miljöpolitiken.Självfallet står vi bakom regeringens miljöpolitiskaförslag. Vi försöker också i många diskussionervara pådrivande när regeringen lägger frammiljöpolitiska förslag. Jag vill inte alls påstå att dethar inneburit några svårigheter, eftersom minkollega naturligtvis också ärmycket engagerad i dessa frågor. Han gör ettutmärkt arbete på detta område.Låt mig nämna en punkt på vilken Vänsterpartietinte alltid har stött våra förslag, nämligen när detgäller frågan om bensinskatten, som är den kanskeallra viktigaste miljöavgift som tas ut. När manfrågar miljökunniga personer vilket det störstamiljöproblemet är, svarar man inte kärnkraftenutan snarare trafiken. Det bästa sättet att styratrafiken är genom att ta ut höga avgifter. På denpunkten kan man inte klaga på att regeringen intehar gjort en hel del.Regeringen har höjt skatter som för bara några årsedan uppfattades som politiskt otänkbart. Jag vetatt inte precis har haft någonpådrivande roll när det gällt bensinskattehöjningar.Jag minns inte vilken ställning ni tog i frågan nusenast, men har det varit åtskilligadiskussioner om detta.Jag delar emellertid inte att det från miljösynpunkt skulle varaangeläget att stänga av kärnkraften, eftersom vi vetatt alternativen än så länge är sämre. hoppasjag att vi emellertid skall få fram bättre energikällorän både kärnkraft och andra alternativ som i dagstår till buds.Anf. 38 () replik:Herr talman! Vad gäller frågan om bensinskatt ochbiltrafik över huvud taget, är vi tydligen överens omatt biltrafiken behöver begränsas, framför allt istorstäderna. Den linjen har vi i Vänsterpartietdrivit . Vi vill ha en begränsning avbiltrafiken, framför allt i storstäderna, genomavgifter, tullar och skatter. Vi bör också sluta byggaen utvecklad infrastruktur i form av nyamotorleder, vägringar och broar, vilka för med sigen ökning av biltrafiken.Det tredje spåret var något uppe till diskussiontidigare. Jag antar att inte anseratt vi skall ha mer biltrafik, utan att vi skall hatunnlar. Jag antar också att intestöder tanken på att t.ex. bygga ,som alldeles uppenbart och bevisligen skulle föramed sig ökad biltrafik. Den skulle också föra medsig en mängd andra problem för det hav som vi allavärnar om, nämligen . Det vore bra medett klargörande på dessa punkter.Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Jag lyssnade noga men kunde inteuppfatta vad sade ombensinskatten. Hon förordade tullar i storstäderna,och visst tycker jag att det är ett bra förslag. Det harockså stötts av mina egna partivänner i Stockholm.Men när man frågade landetslänsstyrelser vilket det stora miljöproblemet var, såvar det inte bara i somsade att trafiken var ett stort problem; det gjordesnart sagt varje länsstyrelse i hela landet.Därför är det så viktigt att begränsa trafiken. Vibehöver trafik och kommunikationer, men det ärviktigt att hålla tillbaka användningen av framförallt bilar och andra fordon som smutsar ned.Besluten fattas av tusentals människor ihundratusentals, för att inte säga miljontals,situationer, och det enda sättet att komma åt dettaär faktiskt att göra det dyrare att använda bil. Detär därför vi har drivit på frågan om höjdbensinskatt. På den punkten tyckte jag att GudrunSchyman var pinsamt förtegen.Anf. 40 (nyd)replik:Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan omfolkomröstningar med behöver fler folkomröstningar i . Mestsjälvklara vore de på det lokala planet, därinvånarna säkert vet mer än politikerna i mångafrågor. Tänk om man hade haft folkomröstning iStockholm om det vansinniga tredje spåret! Detskulle nog aktivera hela det politiska livet. Vi skullefå en ny sorts politiker i kommunerna.Men vi har inte haft så många folkomröstningar pålokal nivå, utan på riksnivå. Där gör man tvärtom --man tar frågor som är för knepiga för politikerna attklara av, och där de själva är splittrade. Man går utoch säger: Kan ni vara vänliga att lösakärnkraftsfrågan? Kan ni vara vänliga att lösaEuropafrågan? Man ger folk svåra frågor. Det ärkanske i och för sig inte något fel med det, men detär komplicerat.Om man väljer att göra så och kanske skall ha flerafolkomröstningar om , så har jag en annanfolkomröstning i tankarna. Den handlar omSveriges flyktingpolitik, som har medfört enmycket stor invandring och som hargömts för folk. Man har vägrat folk att delta i enöppen debatt, och de som tar upp diskussionenbeskylls för alla möjliga hemska saker.Problemen är väldigt stora, och politiken äromtvistad. Vi gömmer politikernas eget vankelmodoch världssamvete i instruktioner till Polisen och tillInvandrarverket som inte är bra nog och som deinte kan använda sig av effektivt.Vi håller på att få ett mångkulturellt ochmångetniskt samhälle. är väldigtnöjd med det. Han tycker att det är ett framsteg.Andra betvivlar att det skulle göra bättreeller livet lättare. Till dem hör jag. Det här ärödesfrågor. I tidningarna har vi kunnatläsa att man med mycket enkel matematik kanräkna ut att de svenska svenskarna är i minoritet isitt eget land . Mot detta kan polemiseraslitet grand, fram och tillbaka, men det är en storomvälvning på gång.Jag vill fråga: Är med på enfolkomröstning i dessa frågor, eller är han rädd fören sådan? Är inte den här frågan viktig nog? TrorBengt inte att folk vet vad de vill ochvad de tycker om detta? Borde inte svenska folketha något att säga om sin framtid? Det skall de ju hai frågan om Europa.Bengt talar gärna med stor glöd om detbosniska folket. Jag hyser också mycket storsympati för det bosniska folket. att deras öde vilar i våra händer. Men detvärsta är att det svenska folket är i händerna på desvenska politikerna. Jag tycker därför att detta folkskall få uttala sig i dessa frågor. Vad sägersocialministern om det?Anf. 41 Socialminister ():Herr talman! påstår att någonskulle ha vägrat en öppen debatt i de här frågorna.Jag vet inte vem som har vägrat någon att delta i enöppen debatt. För min personliga del har jagdeltagit i många debatter med invandrarfientligapersoner, inkl. , både här ikammaren och i andra sammanhang. Det skall jaggärna göra i fortsättningen också.Ian säger att det inte är bra med ettmångkulturellt samhälle. Men är ju i höggrad ett mångkulturellt samhälle. är inte ettresultat av tankar som har tänkts eller åtgärder somhar beslutats bara av personer som är födda ochuppvuxna i , utan det är i hög grad enprodukt av en korsbefruktning mellan invandrare --tankar som har kommit utifrån -- och människorsom har funnits här.Hur länge förblir man invandrare? Är IanWachtmeister svensk eller invandrare? Det är enintressant fråga. Det gäller många andra i den härförsamlingen också: Är ni svenskar ellerinvandrare? Är det inte så att även en invandrareefter åtminstone ett antal generationer blir svensk?Hur många av oss betraktar , vårkung, som en invandrare, även om vi vet att hansanfader för inte så länge sedan kom från ?Hela den här tanken att invandrare i generationefter generation skulle förbli invandrare, och attdärför de som fortfarande betraktas somutlänningar av på något sätt skulleförgifta tillvaron i , är så ogenomtänkt attjag inte riktigt förstår hur harkommit till den slutsatsen.Ian tog upp bosnierna och sade atthan också tycker synd om dem. Det är bra. Vad villIan att vi skall göra med de bosniersom finns i nu? Skall de få stanna i ?Skall de skickas tillbaka? Eller vad vill han?Sedan förespråkar enfolkomröstning. Jag har sett att Ny demokrati harmotionerat om det tidigare. Jag förmodar då attsvenska folket skall få ta ställning till frågan om viskall stoppa invandringen eller inte.Det är naturligtvis en helt orimlig fråga att ställa,därför att invandringen, i varje fallflyktinginvandringen, till beror inte påsituationen i utan på situationen på andrahåll. Att det nu kommer hit bosnier varje veckaberor inte på den politik vi bedriver utan på denpolitik som bedrivs nere i Bosnien. Det är därförmänniskor kommer hit. Om vi kunde folkomrösta iSverige om huruvida man skall stoppaförföljelserna i Bosnien kunde vi väl göra det. Omde sedan brydde sig om vad vi sade skulle det varaännu bättre, men det kommer de inte att göra.Jag kommer då till den avgörande och slutligafrågan, som jag vill ställa till att Ny demokrati fick sin vilja igenom och vigår ut och frågar svenska folket om vi skall stoppainvandringen eller inte -- hur skulle IanWachtmeister rösta?(Applåder)Anf. 42 (nyd)replik:Herr talman! Vi känner igen många avargumenten. när man tar upp en sådanhär fråga är man invandrarfientlig osv. Låt migdirekt ta upp detta med folkomröstningen.Varför skall man folkomrösta om att stoppainvandringen? Vem har sagt det? Man skallfolkomrösta om politiken. Man kan folkomröstaom fler än en fråga. Det finns sätt att ställaintelligenta frågor på till folk, som har intelligentasvar och som framför allt vet vad de vill på depunkterna.Sedan menar jag att politik skall drivas avsvenska politiker. Det kan inte vara så, somWesterberg säger, att det här avgörs någonannanstans. Det är vår politik som avgör, det ärvåra signaler härifrån som avgör. Vi har haft enserie konkreta förslag. Rogestam var i utskottet ochvittnade om att Ny demokratis förslag vad gällde deekonomiska flyktingar som kom hit skulle ha sparat4--5 miljarder. Det är stora pengar.Nu påpekar vi omigen: Skall man hjälpa folk ochhjälpa många, måste man faktiskt försöka hjälpadem där de är. En försiktig värdering av AlfSamuelsson, som arbetar hos pådepartementet, säger att man då hjälper elvagånger fler. Vi kan inte hjälpa hela världen genomatt ta hit dem. Jag är för att hjälpa, men det gälleratt ha en klok politik.Vi har tidigare inte haft den typ av invandring somvi har . Vi har till största delen haftarbetskraftsinvandring, med några få undantag, hittill . är det stora strömmar av flyktingar.Det är ett problem, och det är inte lättlöst. Men detär ett problem som måste tas upp och som man fårtala om utan att bli beskylld för att inte vara en likagod människa som är. Därför harvi konkreta förslag på den här sidan, och demkänner mycket väl till.Låt mig också beträffande ta upp enannan fråga. talade om storaframgångar. Ja, husläkarna blev en stor framgång.Det gick att samarbeta med Ny demokrati. Det varflera väsentliga saker där som vi drev igenom så attdet blev bättre. Det går alltså att komma överens.Men hur var det med pensionsåldern? Det är ingensom har talat om den frågan i kammaren. Det varen annan sak som ni hade gjort upp medSocialdemokraterna om, dvs. att pensionsåldernskulle höjas. Sedan började det kittla underfötterna och klia litet här och var, och folkifrågasatte detta. Då gömde ni den frågan, och denligger nu väl förankrad i någon utredning. Hur blirdet med den biten, och hur har ni tänkt ställa erdär?Anf. 43 Socialminister ():Herr talman! Jag noterade att att kommentera frågan om när svenskarnablir i minoritet. Det beror naturligtvis på att helapåståendet var så ogenomtänkt från början att detinte gick att snabbt komma på hur man skullekommentera den frågan.Ian är förvisso invandrare i denmening han själv lägger i detta begrepp, och enligtmin uppfattning en person som är mycketinvandrarfientlig. Jag har hört åtskilliga referat påradio, där röst har talat direkttill folket, t.ex. från möten ,där han har spelat ut sin invandrarfientlighet. Hangör sig till tolk för de invandrarfientligastämningar som finns i . Ny demokratis entréi har inneburit att man har legitimeratmycket av dessa stämningar.Jag tycker att det är en viktig uppgift föransvarskännande politiker att gå ut och försvarasolidariteten med de människor som tvingas påflykt, t.ex. från det men ocksåfrån andra delar av världen.Jag minns att Ny demokrati publicerade en annonsi slutet av för att göra tydligt vadman tyckte, då man ansåg att man hade blivitfelaktigt refererad. En av punkterna i denannonsen var att man ville införa visering för deolika jugoslaviska republikerna, med undantag förBosnien. När det blir på det sättet attbosnierna kommer hit -- det var en ganska tydligsignal som Ny demokrati stod bakom -- måste manockså ha en politik för vad man skall göra då. Meninte heller den frågan svarar på.Den mest avgörande frågan av alla undviker hanmed tystnad: Hur skulle självrösta i den folkomröstning som Ny demokrati villha om huruvida vi skall stoppa invandringen ellerinte? Det är en mycket talande tystnad.(Applåder)Anf.