prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Redan vid behandling avföregående års regeringsproposition, som då gälldestatens roll i exportfrämjande verksamheter vidSveriges exportråd, diskuterades frågan om densplittrade Sverigerepresentationen utomlands.Näringsutskottets majoritet, som bestod av Nydemokrati plus Socialdemokraterna, föreslog då attregeringen skulle tillsätta en utredning meduppdrag att effektivisera den svenskautlandsrepresentationen genom ett inrättande avexempelvis ett på de platser där vi har en splittrad representation i form avexportråd, handelskammare, turistråd etc. Det kaninte vara vettigt att vi i har invidTriumfbågen, vid Madeleinekyrkan,ett kulturhus vid och ambassaden vidInvaliddomen. Självklart bordeParisrepresentationen kunna samlas i ett begrepp,exempelvis Center.Tyvärr blev förslaget inte antaget i , pågrund av en frånvarofadäs vid voteringen, genomatt hade annat för sig just då.Vi i Ny demokrati återkommer medmotsvarande förslag, genomutrikesutskottet, till en gemensam representationutomlands och en utredning med den inriktningen.I det här sammanhanget kan det också varaintressant att ta del av de synpunkter på den härproblematiken som VD:n vid exportrådhar.I en artikel i framförde VD:n i GöranHolmquist en del, som jag ser det, bra ochvärdefulla synpunkter på den här problematiken.Han säger att det finns ''en hel del fett att ta bort'',inte minst inom . Det har han tydligenskrivit i ett brev till finansministern. GöranHolmquist efterlyser här ett strukturgrepp mellannågra av internationellt inriktadeorganisationer, exempelvis , Sverigestekniska attachéer, Next Stop för turism,ambassader, generalkonsulat etc. Alla får statligtstöd var för sig, och många har kontor runt om ivärlden.Genom ett samlat organisatoriskt grepp, därsynergieffekter mellan organisationerna hemmaoch ute i världen skulle utnyttjas, borde man kunnaspara , varav 60 miljonerutomlands. kommer säkerligen vårinternationella slagkraft att öka, skriver GöranHolmquist.Som exempel på kostnadsbesparingar tar GöranHolmquist upp organisationen i . Därarbetar 220 svenskar på olika kontor hosExportrådet, ambassaderna, generalkonsulat ochsom tekniska attachéer. Varje person kostar igenomsnitt inkl. lokaler. Barahandelskontor, tekniska attachéer och turism kostaröver 60 miljoner. En 30-procentig besparing härskulle således ge . Det är inte såmycket, när vi talar om miljarder, men mångabäckar små -- -- --. bedömdeäven att besparingspotentialen inom ambassaderoch generalkonsulat borde vara ännu större.En gemensam Sverigerepresentation är inte baraett behov för , och . Också iAfrika, och finns behov av ochmöjligheter till en bättre och mer samladekonomisk svensk export- ochbiståndsrepresentation. Vi har här SIDA BITS,, , , konsulat ochambassader. Där är ännu större.Frågan om organisationen avSverigerepresentationen utomlands har varit uppetill diskussion , tyvärr utan någotpositivt resultat i . Delvis kanske dettaberor på att ansvarsfrågan och budgeteringen äruppdelade på två departement,och Näringsdepartementet.Ett allt större internationellt beroende ochkontaktbehov ökar nu kraven på en effektivare ochbättre svensk representation utomlands. Det bordevara en självklar uppgift för regeringen att tainitiativ till en objektiv utredning och utvärderingav detta problem och att förelägga ettförslag till lösning under 1993.Förra gången behandlades frågan omSverigerepresentationen utomlands och förslagetom en omgående utredning med näringspolitiskanknytning. har frågan väckts medutrikespolitisk anknytning och hanterats iutrikesutskottet, där den tidigare hanteringen ochsamsynen mellan Socialdemokraterna och Nydemokrati inte tagits upp i diskussionen -- tyvärr.Som ledamot i näringsutskottet beklagar jag detta.Men, herrar ledamöter, det är ju ändå här ikammaren som det definitiva beslutet skall fattas.Därför är det min förhoppning att vi här ikammaren kan få socialdemokratiskt stöd förförslaget om den aktuella utredningen avSverigerepresentationen utomlands.Herr talman! Jag ansluter mig givetvis till minkollega bifallsyrkande tillnyd-reservationen 1, mom. 6, i utskottetsbetänkande.Anf. 18 ():Herr talman! Eftersom kulturutskottet harapostroferats av några talare har jag kanskeanledning att något kommentera betänkandet, somkulturutskottet har yttrat sig över.Min utgångspunkt är utrikesutskottets skrivning pås. 25 i betänkandet. Det finns en viss dualism i denskrivningen. Å ena sidan noterar utrikesutskottetatt en partiell finansiering av Radio medmottagaravgiftsmedel inte strider mot det gällandeavtalet. Å andra sidan noter man kulturutskottetsinvändningar mot en partiell finansiering av RadioSweden med mottagaravgiftsmedel.Jag tycker att det är viktigt att vi betalar TV-licenserna till vad de är avsedda för, nämligenfinansiering av den verksamhet som SverigesTelevision, och Utbildningsradionbedriver och som vänder sig till de svenskalyssnarna och tittarna. Möjligen kan man säga attRadio verksamhet har en annan karaktärså till vida att Radio sänder till mottagaresom befinner sig utomlands, ytterst på svenskastatens uppdrag. De är då generellt sett av tvåkategorier; antingen är de svenskar som befinnersig i utlandet eller också är de utländska lyssnare.Jag skall inte diskutera vilka språk man skall sändapå eller vilka redaktioner som skall sända och intesända -- det menar jag är att tassa farligt näragränsen för vårt inflytande; avtalet innebär attprogramföretagen skall ha självständighet.Däremot tycker jag att det kan vara en rimligutrikspolitisk ståndpunkt att säga att har ettintresse av att det sänds på svenska eller på ett ellerflera andra språk till andra länder. Det kan hahandelspolitiska fördelar, och det kan även frånandra synpunkter vara viktigt att informera om vadsom händer i . Att så sker är då en statligangelägenhet som jag som betalare av statsskattskall vara med om att finansiera. Det tycker jag ärrimligt.Däremot betalar jag min TV-avgift juridiskt sett pågrund av att jag innehar en TV-apparat men reelltsett beroende på att jag tar del av ,och även Utbildningsradionsprogramutbud. Det är någonting helt annat. Jagmenar att det är så stor principiell skillnad mellandessa båda uppgifter att man skall vara försiktigmed att börja mixtra med finansieringen. Det äralltså inte särskilt rimligt, menar jag, att som i dethär fallet börja skattefinansiera verksamhet sombedrivs i regi och i den sändningsom riktas till dem som betalar sin konstaterar att förnyadeöverväganden kan komma att påverkafördelningsnyckeln mellan SVT, Utbildningsradionoch . Det är riktigt. Men harstaten ingått ett avtal, och känner jag ledningen förSveriges Television rätt skulle den inte utan vidareacceptera en relativ försämring avfördelningsnyckeln -- man skulle ju här trycka inflera uppgifter med licensfinansiering för SverigesRadios del. Alltså kan man också på den grundenställa sig mycket tveksam till detta.Riksdagen har under stor enighet fattat ett beslutom en viss nivå på TV-avgiften, som dessutomenligt vad som förutskickats i tidigareriksdagsbeslut kommer att höjas ytterligare. Om vidå skall lägga in ytterligare uppgifter och inte villha försämringar av nuvarande programverksamhetborde naturligtvis licensen som en konsekvens avdet rimligen höjas ytterligare.Jag vill av flera skäl varna för en sådan utveckling.Dels tror jag att vi riskerar att möta ett ökatbetalningsmotstånd av hänsyn till den situation somenskilda människors ekonomi befinner sig i, delstror jag att det är farligt att lägga in nya uppgiftersom inte i första hand riktar sig direkt till tittarnautan är en sidouppgift. Då börjar man kommafarligt nära det som sägs i § 35 i avtalet mellanstaten och radio, där det heter:''Sidoverksamheter till SR:s sändningsverksamhetskall täcka sina egna kostnader''. Jag menar attRadio i det här fallet skall täcka sina egnakostnader och att det skall finansieras medstatsmedel.Anf. 19 ():Herr talman! Jag förstår mer än väl att man enligtvad säger inte vill ha lägreintäkter. Ingen vill ha lägre intäkter. Men vibefinner oss nu i ett läge där vi har funnit attstatsfinanserna är i ett miserabelt tillstånd och därvi på en mängd olika utgiftsområden ändå måsteacceptera att göra besparingar som vi kanske intehade tänkt oss för ett eller . Det kansjälvfallet drabba olika slags verksamheter. drabbar det enligt åretsbudget enbart Radio . Jag tror att det är enorimlig avvägning. Utlandsradion är inte ensidoverksamhet -- det är en del av själva koncernen.Utrikesutskottet noterar i sitt betänkande att detinte slås fast i avtalet hur staten skall finansieraSveriges Radio. Det står i avtalet att staten skallfinansiera , men det står inte hurdetta skall ske. Det är mot den bakgrunden somtanken har aktualiserats att man partiellt skullekunna finansiera utlandsradion medmottagaravgiftsmedel -- självfallet inte helt menpartiellt.Varför då partiellt? Jo, därför att de som lyssnar påutlandsradion till en viss del är svenskalicensbetalare på besök utomlands eller svenskar iSverige, som lyssnar på de utländska programmen;vi vet att det är många som gör det. Det är mot denbakgrunden som det kan finnas skäl att övervägaden här finansieringsformen när det nu bedömsangeläget att trygga fortsattasändningar. Det är detta som utskottet föreslår attregeringen nu skyndsamt skall överväga.Anf. 20 ():Herr talman! Vi är överens om att detta ärende --precis som utrikesutskottet föreslår -- bör gåtillbaka till regeringen för skyndsammaöverväganden i syfte att trygga Radio Swedensfortsatta sändningar. Det är bra; det är etttecken på att ärendet är dåligt berett inomregeringskansliet.Jag måste ha uttryckt mig något otydligt, eftersomDaniel Tarschys som utgångspunkt för sin polemikmed mig sade att han mycket väl kunde förstå attjag inte vill medverka till att man skall få lägreintäkter och att det inte är någon som vill ha det.Jag har i min diskussion inte lagt huvudvikten pånivån. Jag har lagt huvudvikten vid principen,nämligen om vi -- partiellt, som utskottet säger --skall använda oss av skattefinansiering eller om viskall hålla fast vid principen att licensmedlenrenodlat skall användas för den uppgift som de ärtill för. Jag har alltså hävdat att vi skall akta oss föratt under licensmedlen lägga in ytterligareuppgifter, och jag har anfört ett antal skäl för denståndpunkten.Samtidigt tycker jag att det är viktigt att man någotförsöker särskilja roller och uppgifter som SverigesRadio i dess helhet har och som Radio har.Jag vill också understryka att motivet för RadioSwedens existens i mycket stor utsträckning ärövergripande, politiska, statliga intressen att föraut information om i utlandet. Alltså är deten verksamhet som rimligen bör finansieras medskattemedel.Som TV-tittare har jag däremot en helt annanutgångspunkt. När jag skall konsumera det utbudsom , ochUtbildningsradion har, nämligen en service för migsom individ som jag betalar TV-avgift för, är detnågot helt annat. Var och en får för sin del ta sittansvar. Det vill jag gärna skicka med nu närregeringen skall genomföra sina skyndsammaöverväganden.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag gläder mig åt att denna syn på utlandsradion. Jag skulle också haförstått hans resonemang om någon hade föreslagiten total licensfinansiering av utlandsradion. Så harinte skett. Däremot har det föreslagits en partielllicensfinansiering -- enbart på den grunden att detfaktiskt är licensbetalare som lyssnar på RadioSweden. Det är bevisligen svenskar utomlands,som är licensbetalare, som lyssnar på RadioSweden och svenskar inomlands, som också ärlicensbetalare, som lysnar på Radio . Det ärenbart i den utsträckning som så sker som det kananses rimligt att licensmedel finansierarutlandsradion.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag vet inte i vad mån det finnsanledning att göra en undersökning av hur mångaav de svenskar som bor och arbetar utomlands sombetalar TV-avgift. Jag tror att det är ytterst få. Omman bor utomlands betalar man ingen TV-avgift.Det är ganska naturligt. Däremot är det klart attdet kan finnas en del människor som tillfälligt borutomlands. Men jag tror att det är ganskamarginellt.Det är klart att om detta bedöms som en oerhörtviktig fråga kan man göra en mätning av det. Jag ärinte säker på det. Jag tror faktiskt att den viktigastefrågan att ställa sig är om vi skall hålla fast vidprincipen eller inte.Anf. 23 ():Herr talman! Utlandsradions verksamhet har tvåaspekter, vilket vi talade om . Det rör sigom att nå ut till andra länder och till utländskalyssnare, men det rör sig faktiskt också om att nåsvenska lyssnare. Det har varit mycket svårt att fåfram uppgifter om hur många svenskar som borutomlands. Det beror också på att rörligheten harökat markant. var det kanske någon somåkte ut på missionsarbete. kallas det ofta u-landsarbete. Även tidigare, när det kalladesmissionsarbete, var det ofta fråga om u-landsarbete. Det var ofta en blandning av olikauppgifter. kunde man åka ut och varaute i både fyra och utan att komma hem tillSverige emellan.Nu är det på ett helt annat sätt. Man kanske är utei , och sedan kan man vara hemma i Sverigeett par år innan man åker ut igen. Därför är det intealls ovanligt att människor bor utomlands ett halvtår, eller kanske . För sjömän är det t.ex.vanligt med . Det är inte alls ovanligt attmänniskor som betalar licens här hemma har nyttaav utlandsradion under de perioder de borutomlands.Även i finns det många som lyssnar pådessa program. Det är något som jag somspråklärare skulle vilja uppmana folk att göra. Närman lyssnar till dessa program känner man ofta tillomständigheterna och de saker som det talas om,vilket gör det lättare att lyssna. Man får därigenomen mycket bra språkträning.Jag tycker inte att det är orimligt att partielltanvända sådana avgifter. Dessutom måste vi aktaoss för att bli kvar i gamla föreställningar.Omvärlden förändras mycket snabbt, och vi måstedå också vara villiga att förändra vår inställning tillsaker och ting. Vi kommer således att få en ökadrörlighet av människor som både vistas här i Sverigeoch utomlands. De behöver hålla kontakten.Anf. 24 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debattensärskilt mycket mer. Jag skall bara göra ettkonstaterande. Om vi inför det här förslaget undernu gällande avtalsperiod, innebär det att vi sätteross i en situation där det blir aktuellt med enomförhandling av fördelningen av licensmedlen.Jag har svårt att tänka mig att Televisionfrivilligt skulle gå med på en förändring. Detinnebär att staten i så fall skulle aktualisera ettskiljenämndsförfarande i det här sammanhanget.Är det den utvecklingen vi skall ha? Jag tror intedet. Man kan tänka sig att aktualisera dessaresonemang, men det får i så fall ske inför enkommande avtalsperiod.Anf. 25 ():Herr talman! Jag anser inte att det nödvändigtvis ärdenna lösning man skall få på problemet. Jag harbara, liksom en del andra, pekat på att det här kanvara en möjlighet. Det är möjligt att det finns andrasätt att göra det här på. Men i dessa tider med enökad internationalisering verkar det vara orimligtatt besparingarna bara skall rikta sig motutlandsradion, som får ökad betydelse både för attserva svenskar utomlands och för att göra Sverigekänt i utlandet. Det är det jag vänder mig emot.Anf. 26 ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen helt ochfullt. Jag tycker att man skall hålla uppe nivån påfinansieringen av Radio verksamhet viaskattemedel.Anf. 27 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara konstateravad som står i utbildningsutskottets betänknade,nämligen att en partiell finansiering avutlandsradion med licensmedel är fullt förenlig meddet gällande avtalet med var härmed avslutad.BeslutMom. 2, 6, 14, 15, 17 och 19 (utrikesförvaltningen,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 20för reservation 1 av . 31 och 32 (radioprogramverksamhet förutlandet m.m)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 21för reservation 2 av . 42 (målet för F 2-anslagets storlek)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot136 för reservation 4 av m.fl. imotsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 46 (information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot134 för reservation 4 av m.fl imotsvarande del. 16 ledamöter avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 22 aprilFöretogs till avgörande utrikeutskottetsbetänkande /93:UU15, konstitutionsutskottetsbetänkande /93:KU29 och lagutskottetsbetänkande /93:LU39 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 97).Utrikesutskottets betänkande UU15Mom. 1 (enprocentsmålet)Först biträddes reservation 1 av med22 röster mot 15 för meningsyttringen av BertilMåbrink i motsvarande del. 272 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 275röster mot 20 för reservation 1 av . 13ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (de biståndspolitiska målen)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot135 för reservation 2 av m.fl.Mom. 11 (strukturanpassning på IMF:s villkor)Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 33 (översyn av biståndspolitikens roll i ettinternationellt perspektiv)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot136 för reservation 3 av m.fl.Mom. 45 (bidrag till UNDP)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 7 av . 17 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 50 (bidrag till UNRWA)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 11 av -- bifölls medacklamation.Mom. 51 (bidrag till UNHCR)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 30för reservation 12 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 70 (bidrag till internationellabiståndsprogram (C1))Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 22 av -- bifölls medacklamation.Mom. 92 (stöd till organisationer i )Först biträddes reservation 23 av med24 röster mot 17 för meningsyttringen av BertilMåbrink i motsvarande del. 267 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 281röster mot 20 för reservation 23 av . 7ledamöter avstod från att rösta.Mom. 109 (riktlinjer för utvecklingssamarbetegenom SIDA)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 20för reservation 25 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 111 (utvecklingssamarbete genom SIDAC 2)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 22för reservation 27 av . 4 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU29Mom. 4 (förvaltningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 22för reservation 2 av . 11 (ersättning till )Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 29för det av under överläggningenframställda yrkandet. 1 ledamot avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU39Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, utrikesutskottetsbetänkande UU25, bostadsutskottets betänkandenBoU20 och BoU22, finansutskottets betänkandenFiU21, FiU22 och FiU23, lagutskottetsbetänkanden LU35, LU40 och LU41,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU16 ochSfU20 samt trafikutskottets betänkanden TU27,TU28 och TU31, fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.5 § Avtal om upphävande av 1905 årskonvention mellan och betänkande1992/93:UU25 Avtal om upphävande av 1905 årskonvention mellan och angåendeneutral zon, befästningars nedläggande m.m.(prop. 1992/93:164).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )6 § betänkande1992/93:BoU20 , den regionalabostadspolitiska administrationen samt reglering avvissa bostadslån (prop. 1992/93:100 delvis,1992/93:172 och 1992/93:167).Anf. 28 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas mål ochinriktning för verksamhet för denkommande treårsperioden. fyller enviktig uppgift för genomförandet av denbostadspolitik som riksdag och regering harbeslutat.Propositionen har föregåtts av en utredning omverkets framtid, som har utförts av landshövdingBengt K Å . I propositionen beskrivsverksamhetens mål och inriktning. I dennabeskrivning finns inget nämnt om bostadspolitikensinriktning. Vi socialdemokrater anser att det är enbrist i en proposition där den framtida inriktningenläggs fast. Med hänsyftning till den nuvaranderegeringens förda bostadspolitik förstår jag attdetta har utelämnats.För oss socialdemokrater är den socialabostadspolitiken en hörnpelare. Alla skall ha rätttill en god bostad till ett rimligt pris. Dennarättighet är för oss likställd med rätten till godsjukvård, omsorg och utbildning. Dennamålsättning har väglett oss socialdemokrater underuppbyggnaden av det samhälle som vi har ochäven på bostadspolitikens område, där vi har förtSverige fram till en ledande position i världen.Andra länder som har följt den väg som dennuvarande regeringen har slagit in på, dvs. attförlita sig på marknaden, har uppvisat en heltannan utveckling. I dessa länder finns segregation,trångboddhet och djupa klyftor inom boendetsområde som ett faktum. Antalet uteliggare är stortosv. Därför har vi i en reservation yrkat att ocksåden sociala bostadspolitiken skall ligga till grund förBoverkets arbete.Frågor som handhas av och som liggerunder område nämns ej ipropositionen. Det gäller bostadsbidragen,bostadsanpassning och äldreboende. Detta ärmärkligt då propositionen handlar om Boverketsframtida verksamhet. Vi har kritiserat detta ochföreslagit att det klart skall framgå att nämndafrågor skall ingå i betänkandet. På detta svararutskottsmajoriteten att, då inget förslag om ändratansvar lagts fram torde väl verksamhetenförutsättas ligga kvar i Boverket.Detta är enligt vår uppfattning ett alltför vagtkonstaterande. Vi tycker att genom etttillkännagivande borde ge klart uttryck för vardessa frågor bör hanteras i stället för den frommaförhoppning som framgår av betänkandet.När det gäller Swedeplans framtida verksamhet harvi inget att invända mot bolagiseringen men hartryckt på vikten av kopplingen till pågrund av verksamhetens speciella karaktär. Då nuutskottet har sagt att det får anses naturligt attkopplingen till behålls, har vi nöjt ossmed detta konstaterande.Samma farhågor hade vi vad gällertypgodkännandeverksamheten, då dennaverksamhet hänger intimt samman med Boverkets.Då nu utskottet har erfarit att inga planer finns påomlokalisering av verksamheten, nöjer vi oss meddetta.Utskottet har tillstyrkt motioner frånSocialdemokraterna, och kds om attnuvarande ordning bibehålls och att Boverketssamlingslokalsdelegation även i fortsättningen skallhandha frågor om bidrag till icke-statligakulturlokaler. Det är bra, då både kulturpolitiskaoch byggnadstekniska samt ekonomiska aspekterbör vägas in i en samlad bedömning.Samlingslokalsdelegationen har denna kompetensoch har skött dessa frågor bra, varför det inte finnsanledning att ändra på något. Detta vill utskottet geregeringen till känna.Vi har i vår motion även flaggat för att mer resurserkan behöva tillföras länsbostadsnämnderna, dåriksdagens beslut om ROT-program inte var käntnär propositionen förelades . Därför harhänsyn till detta inte kunnat tas i propositionen. Dånu överväganden om detta görs i ,får vi avvakta dessa.Regeringen anför i propositionen att anslaget tillBoverket har varit 144 787 000 kr.Regeringen har då inte räknat med de 3 900 000 krsom i särskilt regeringsbeslut tillförts . Dånu anslaget för det kommande verksamhetsåret harsatts till , innebär detta ipraktiken en sänkning med 4 687 000 kr.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservation nr 1.Anf. 29 ():Herr talman! Jag skall avstå från att nu gå in i enlång bostadspolitisk debatt om bostadspolitikensinriktning och de bostadssociala målen.