prot · GG0976 · 1993-03-16 00:00:00 — Det har visat sig att fler kvinnor äntidigare på detta sätt valt att satsa på tekniskautbildningar. Jag följer med stort intresse utfallet avdenna satsning. Om detta visar sig vara en effektivmetod att, som mycket tyder på, både brytakönsrollsmönster och öka rekryteringen tillnaturvetenskapliga och tekniskahögskoleutbildningar, är jag beredd att förordaytterligare satsningar på basåret. Regeringen harvidare i högskolepropositionen föreslagit medel tillRådet för grundläggande högskoleutbildning försärskilda insatser för att öka jämställdheten inomgrundutbildningen. Vidare understryksjämställdheten i den högskoleförordning somregeringen fattat beslut om, och jag utgårfrån att liksom allauniversitet och högskolor anstränger sig för att levaupp till kraven på jämställdhet i den högreutbildningen.Jag vill slutligen framhålla att de förändringar somföreslås i vad gäller den barn- ochungdomspedagogiska utbildningen skall ses i ettsammanhang där förstärkningar föreslåsinom naturvetenskap och teknik. Dettasammantaget med satsningar på språk och ekonomisyftar till att skapa förutsättningar för högskolan attspela en ny och viktig roll för näringslivetsutveckling i . Genom förändringarnaskapas möjligheter för attmöta behoven av högre utbildning inom industri,handel och service. Jag utgår ifrån att Mälardalenshögskola gör alla ansträngningar för att stimulerakvinnor att söka till de utbildningar som kommeratt erbjudas vid högskola.Fru talman! Att bibehålla en utbildning medmotiveringen att det är en speciell kvinnoutbildningoch dessutom utbilda för arbetslöshet, det kallarjag -- med ett numera etablerat begrepp -- för enkvinnofälla.Anf. 92 ():Fru talman! Jag vill inleda med att tackautbildningsministern för det omfattande svaret.Jag skulle vilja citera ur från den25 februari, där man kunde läsa följande angåendeneddragningar i förskollärarutbildningen:''Erfarenhetsmässigt finns det dock anledning attvara försiktig med neddragningar, att skära medmåtta. Prognoserna angående behovet avförskollärare och fritidspedagoger har nämligenhittills varit mycket otillförlitliga. lades tillexempel utbildningarna i och ner. ''Jag tror att utbildningsministern då kanskefortfarande var ledamot av utbildningsutskottet. ''var det dags att öppna dem igen.Det svänger med andra ord snabbt i synen påbehovet av utbildningsplatser. Man bör därför varasärskilt försiktig med att helt lägga ner utbildningenpå vissa orter. Att de studerande kan erbjudasutbildningen närmare sina hemorter är också självagrundtanken bakom den decentraliseradehögskolan. ''Jag vill instämma i just detta.Utbildningsministern säger i sitt svar att vifortfarande har utbildning i , Uppsalaoch . Ja, men om man räknar antaletutbildningsplatser i det inre av ochtillför platserna i , ochKopparbergs län, kan man konstatera en mycketdrastisk minskning.I det inre av , dvs. i de län jag nämnde,finns det 131 utbildningsplatser per 100 000invånare. Om propositionens förslag skullegenomföras blir det endast 47,5 platser.Oavsett om det är kvinnor eller män som går påutbildningen kommer det att bli svårt att rekryterafrån exempelvis , där var och varannanskall utbildas inom detta område. Vi vill rikta osstill näringslivet, men vi tror också att det skallfinnas möjligheter att på högskolan samverka medde tekniska utbildningarna. På Mälardalenshögskola vill man satsa på en förskollärar- ochfritidspedagogutbildning som inriktarsig på tekniskt kunnig personal.Anf. 93 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Jag kan inledningsvis säga att vi är glada över attkunna konstatera att resurserna för Mälardalenshögskola ökar . Det finns ett känt behovav att få fler högskoleplatser till regionen. Vi liggerju illa till när det gäller andelen gymnasieelever somgår vidare till högskolan.Vi accepterar en minskning av dimensioneringen avförskollärar- och fritidspedagogutbildningen på detsätt som man har föreslagit, men vi har synpunkterpå hur minskningen skall ske. Vi tycker att det ärolyckligt att man valt att helt ta bort utbildningenfrån vår högskola i och även iFalun/Borlänge.Det är viktigt att man kan ha en bredd påutbildningen. Vi får nu ökade möjligheter på deandra utbildningsgrenarna. Det vore bra om manockså kunde behålla en del av utbildningen påhögskolan här.Jag fick en känga av utbildningsministern. Jag hademedvetet valt att formulera frågan så, att jag skullefå fram ett sådant konstaterande. Jag är glad överatt vi kan konstatera att det inte enbart är enkvinnoutbildning. Det vore bra om vi kunde få ettannat rekryteringsläge för dessa utbildningar.Nu är det ju faktiskt så, att det påförskollärarutbildningarna finns någon enstakamanlig studerande per termin. Påfritidspedagogutbildningen kan upp till en tredjedelav studenterna vara män.Dessa rekryteringsproblem löser vi inte i en hast.Det är bra att man pekat på möjligheter att åtgärdadem, men det vore ännu bättre om vi kunde få hjälpmed att bevara en del av utbildningsplatserna . Låt vara att man pånäraliggande orter kan erbjuda denna utbildning --vi vet hur svårt det är att ta steget och flytta tilldessa andra studieorter. Jag vill därför åter upprepaatt vi vill ha kvar en del av denna utbildning påMälardalens högskola.Anf. 94 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi lär väl få anledning att återkommatill denna diskussion när utbildningsutskottet harpresenterat sitt förslag med anledning avregeringens förslag och oppositionens motioner.Jag vill understryka inför både MargaretaIsraelsson och att regeringensjälvfallet inte har någon anledning att motsätta sigbarnomsorgsutbildningar per se. Det är uppenbartså, att vi står inför en betydande överproduktion avförskollärare och fritidspedagoger. Somliga hävdaratt vi egentligen skulle stoppa all förskollärar- ochfritidspedagogutbildning över hela landet i ett parår för att skapa balans mellan efterfrågan ochutbud. Den linjen har regeringen inte valt, därföratt den är drastisk och skulle innebära betydandekonsekvenser av negativ art.Skälet till att vi har hamnat i denna situation är attbarnomsorgsutbyggnaden är av relativt nytt datum.Det finns relativt få som pensioneras från yrket,men många kommer till. Därför uppstår den typ avsituationer som vi just nu befinner oss mitt uppe i.Detta vill jag säga om barnomsorgsutbildningarnasom sådana. De är viktiga, och vi skall ha dem i denutsträckning som vi kan förutse behov av sådanarbetskraft i framtiden.Jag vill återknyta till vad jag sade alldeles på sluteti mitt anförande. Bakom regeringens förslag om attväxla en barnomsorgsutbildning mot enförstärkning på det industriella området ligger enmedveten politik för att skapa bättreförutsättningar för att gå pådjupet inom en låt vara något mer begränsadsektor.Det är ett val man måste träffa.Socialdemokraterna har uppenbarligen träffat ettannat val och tycker att bredden är viktigare,medan regeringen har sagt att man vill prövaförutsättningarna för en hårdare inriktning mot denindustriella sektorn, språk, naturvetenskap ochADB på tre högskolor: /,/och . I samband meddetta vill vi ge dessa högskolor bättre möjlighet attförstärka denna grundutbildning med forskning.Jag har respekt för att man i ett annat parti sägeratt man inte delar den uppfattningen, men jag harknappast respekt, fru talman, för att man säger vill ha allt av ingenting. Det är en politik sommöjligen går att företräda i kammare,men som inte har någonting med verkligheten attgöra.Anf. 95 ():Fru talman! Vi får väl spara denna partipolitiskadebatt till ett annat tillfälle. Jag är mer engagerad ifrågan om huruvida det kommer att finnasutbildade förskollärare i ochSörmland i framtiden.Alf Egnerfors och utbildningsministern diskuterardet faktum att det rör sig om kvinnoutbildningar.Oavsett om det är så eller inte vet vi att mångakvinnor går på dessa utbildningar. Det är betydligtsvårare att få dem att flytta för att ta anställning ikommuner.Det är dessutom så, att regeringen har talat om attmycket av denna verksamhet skall bedrivas i andraformer. Då tror jag också att det är viktigt attundersöka hur utbildningen kan förnyas.Vi vill tillsammans med högskolan iEskilstuna/visa på möjligheterna att göraen utbildning med inriktning på teknik -- dvs. precisden inriktning som utbildningsministern vill se viddenna högskola. Om vi skall kunna arbeta medbarn och teknik och utbilda lärare inombarnomsorgen som tidigt kan stimulera till ettengagemang på detta område krävs det, herrutbildningsminister, att vi får använda de finalokaler som ni har beviljat oss att bygga. Det krävsför att vi skall kunna skapa en samverkan mellanteknik- och barnomsorgsutbildningar.Anf. 96 ():Fru talman! Per säger att vi vill ha allt avingenting. Det är klart att man kan uttrycka det så,men det är viktigt att kunna behålla en bredd påskolan. Vi tycker också, liksomutbildningsministern, att det är bra om vi kan få enutökad och bättre satsning på de s.k.spetsområdena. Men det vore också väldigt bra omman kunde göra en omfördelning av de resursersom ändå blir kvar för att möjliggöra för dem somhade tänkt söka att få utbildning på hemorten. Imånga fall blir det annars inte av.Vi vet att läget för invånarna i regionen tarvar flerhögskoleplatser. Vi får anledning att återkomma tillfrågan i samband med utskottsbehandlingen avpropositionen.Anf. 97 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är alldeles självklart, MargaretaIsraelsson, att det kommer att finnasbarnpedagoger i också i framtiden.Men jag är fullt medveten om att lärarpersonal ibredaste mening har mindre flyttbenägenhet änandra personalkategorier -- tyvärr, måste jag säga,för jag tycker att det är bra att människor får olikaintryck innan de blir för gamla. Jag är alldelesövertygad om att utbildning på tre platser iMälarregionen väl kommer att fylla behovet.När påpekar behovet avförnyelse av barnomsorgsutbildningen, vill jagunderstryka att regeringen faktiskt föreslår enförlängning av denna utbildning upp till 120 poäng.Detta har ofta krävts, inte minst av personaleninom barnomsorgen och av utbildarna. Vi går nudetta önskemål till mötes.Jag tycker också att det är viktigt att man utvecklarolika profiler inom barnomsorgsutbildningen,också den profil som har att göra med barn ochteknik. är det naturligtvis inte först ochfrämst en integrering mellan teknik ochbarnomsorgsutbildning som ligger bakom den idésom regeringen har presenterat i sin propositionoch som syftar till att öka teknikutbildningen i storti vårt samhälle.Jag vill gärna medge att man kan välja olika skolorför att pröva denna profilerade utbildning på. Jagtrodde dock i min knapptänkthet att varen alldeles särskilt lämpad kommun för atthärbärgera en utbildning med speciellt tydligteknisk profil. Men kanske borde vi låta budet gåvidare till någon annan kommun och låtaforskningsresurserna gå vidare med budet.Anf. 98 ():Fru talman! Jag anar ett litet hot iutbildningsministerns röst. Men jag vill lugnahonom. Så lättskrämd är jag inte.Vad jag tog fasta på i min fråga var talet omutbildning för kompetens. Jag tycker att det ärviktigt. I skriver man in flera barn --jag fick själv barnomsorg genom enöverinskrivningsplats. är två barn överinskrivnapå varje avdelning, och man skär ipersonaltätheten. Men vi behöver personal och välutbildad personal. Det är mycket glädjande att manhar valt att förlänga utbildningen på detta område.Men när vi får möjlighet att utnyttja de nyalokalerna -- bygget är i full gång -- kan vi skapaen ännu bredare samverkan än som är falletmellan teknisk utbildning ochförskollärarutbildning. Det verkar kanske litetudda, men på dessa utbildningar gör man faktisktsina examensarbeten tillsammans, de som gårteknisk utbildning och de som gårförskollärarutbildning. Jag tror att detta är bra.Jag vill, fru talman, avsluta mitt inlägg med att talaom kvinnofällan. Vi talar om att få in män ibarnomsorgen, men det är lika viktigt att få inkvinnor på den tekniska utbildningen . Den är inte byggd bara förmän.Anf. 99 Utbildningsminister ():Fru talman! sade att man justnu skär ner personalen inom barnomsorgen. Det ärjust där problemet ligger. Vi håller på att få enmassiv arbetslöshet bland barnomsorgspersonalen.Vi kan inte ta på vårt ansvar att blunda inför detta.Anf. 100 ():Fru talman! Nej, men jag tycker att det parti somutbildningsministern representerar får ta på sigansvaret för de nedskärningar som sker iVästerås.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:449 ombolagsrevisionAnf. 101 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsrådetLaurén om några åtgärder avses att vidtas motbakgrund av att det har framkommit uppgifter frånPatent- och registreringsverket om att mer än 50 avlandets auktoriserade revisorer har uppdrag i över300 aktiebolag och att några revisorer t.o.m. harmellan 500 och 600 uppdrag.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Åke Carnerö oroas över att mängden uppdrag hoslandets auktoriserade revisorer kanske skullekunna innebära att inte alla företag granskastillräckligt noggrant.Tillsynen äver auktoriserade och godkändarevisorer utövas av . Kollegiettar på eget initiativ eller efter anmälan upp ärendenför utredning när misstanke finns bl.a. om attrevisor åsidosatt de plikter som åvilar honom.Vart femte år måste auktorisationen ellergodkännandet förnyas. tar dåin yttranden från skattemyndigheten,handelskammaren, ochrevisorsorganisationerna för att kontrollerarevisorns yrkesutövning m.m. Kommerskollegiumfår också löpande underrättelser från bl.a.skattemyndigheterna, som i sinataxeringskontroller går in i bolagen ochkontrollerar att bokföringen stämmer. Vidarelämnas uppgifter rörande revisorernas arbete tillKommerskollegium frånkronofogdemyndigheterna, som bl.a. kontrollerarkonkurser, samt från Finansinspektionen.Härutöver får in anmälningarfrån klienter och andra enskilda intressenter.De revisorer som har 500-600 uppdrag enligtPatentoch registreringsverkets uppgifter är tillantalet sju av landets drygt 4 000 auktoriserade ochgodkända revisorer.Kommerskollegium har tidigare uppmärksammatfall där vissa revisorer har haft ovanligt mångauppdrag. Kollegiet har vid granskning av dessa intefått några indikationer på att det skulle ha funnitsett samband mellan antalet registrerade uppdragoch kvaliteten i revisionen.En förklaring till att vissa revisorer har klarat av attha många revisionsuppdrag kan vara att uppdragenvarierar i svårighetsgrad samt att den revisor somansvarar för revisionen och skriver underrevisionsberättelsen har flera medarbetare till sinhjälp.Jag har erfarit att från den listasom nu har tagitfram kommer att ta upp ett antal tillsynsärenden isyfte att kontrollera att revisionsuppdragen skötspå ett tillfredsställande sätt.Det finns sålunda inte skäl för mig att vidta någraåtgärder med anledning av uppgifterna från Patent-och registreringsverket.Jag delar givetvis syn på vikten avbokföringslagens efterlevnad och av att despelregler för företagen som vi har satt upp följs.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet fördet utförliga svaret. Jag ser här attKommerskollegium arbetar mycket seriöst ochnoggrant.Det som jag är rädd för i detta sammanhang, när vitalar om ekobrottsligheten, som naturligtvis liggernära till hands, är att det blir ett väldigt stort gapmellan allmänhetens förväntningar på revisorernasarbete och vad de faktiskt gör. Det är väldigt viktigtatt detta fungerar ordentligt. Jag vill därför ställa enfråga: Anser statsrådet att Kommerskollegiumbehöver utöka sin tillsyn och behöver få förstärktaresurser för att klara av detta?Statsrådet talade om sju revisorer. Det är givetvisskönt att det inte var 700. Men 50 revisorer hadeuppdrag i över 300 aktiebolag, och jag känner migändå oroad över detta. Finns det skäl att ökatillsynen?Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! granskning av desju revisorer som har väldigt många uppdrag fårvisa om ökade resurser behövs. Jag har personligenerfarenhet av denna typ av uppdrag påSaab-Scania, då jag bl.a. ansvarade förkoncernbokslutet. Vi hade ett ganska stort antalpappersbolag, som egentligen hade baraaktiekapitalet år ut och år in. Jag tror att det var ettfemtiotal uppdrag. Det kan vara en avförklaringarna. Men det är upp tillKommerskollegium att nu avgöra om någraåtgärder behöver vidtas. Jag tycker attKommerskollegium gör rätt i att granska de sjurevisorer som har så här pass många uppdrag. Manbör få en rimlig förklaring till varför det är på dettasätt.Anf. 104 ():Fru talman! Man kan här givetvis få fram väldigtgoda kunskaper om vad det är som har brustit. Ihela frågan ligger ju också att det finns storasamhällsekonomiska vinster att hämta, om vi fårtillsynsarbetet väl utvecklat. Jag känner mig lugnadav detta.Det finns ett begrepp som heter ''god revisorssed''.I förordningen om auktorisation och godkännandeav revisorer så anges att auktoriserad revisor''redbart och nitiskt skall utföra de uppdrag somanförtrotts honom eller henne och i allt iaktta godrevisorssed''.FAR, Föreningen , harantagit regler för detta. Med tanke på den ökandeintegrationen i näringslivet i tror jag att detär viktigt att vi i klarar ut vad vi menar med''god revisorssed''. Anser statsrådet att vi i vårt landbör utforma noggranna regler när det gäller dettabegrepp?Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! God revisionssed är redan någotmycket internationellt. Det beror huvudsakligen påatt revisionen i de stora företagskoncernerna oftanog sker över hela världen och görs av sammarevisionskoncern.Föreningen auktoriserade revisorers utarbetaderegler för god revisionssed överenstämmer därförredan nu i mycket stor utsträckning med deninternationella seden. Vi har haft problem när detgäller bl.a. redovisningsmetoder avseende förlustervid s.k. valutalån. Det är en fråga som har tagitsupp till debatt här i kammaren tidigare i dag.Det finns även en utredning som ser över kraven förauktorisation med anledning av det kommandeEES-avtalet och den europeiska integration.Utredningen beräknas vara slutförd i början av junii år.Anf. 106 ():Fru talman! Det är mycket bra om vi kan få det pådet sättet. Vi kommer naturligtvis att anpassa ossfrån båda håll. Det är mycket viktigt att dettabegrepp hålls vid liv.Under senare år har många s.k. affärer upprört ossmedborgare. Det har gällt alltifrån svindlerier tillskattebrott. Värst drabbade blir ofta de anställda.Jag menade att med min fråga betona behovet avstörre kompetens och större respekt för gällanderegler och lagar, vilket statsrådet också nämner här.Det är naturligtvis av yttersta vikt. Det är den bästalösningen i stället för att skapa ytterligare regler.Det behövs en ytterligare uppvärdering avrevisorsrollen, och en uppstramning av etikenbland aktörerna inom ekonomin är nödvändig. Jagär nöjd med svaret och tackar härmed för det.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:418 om de småskolornaAnf. 107 (m):Fru talman! har frågat migom jag är beredd att försvara de små skolornasexistens under beredningen avLäroplanskommitténs förslag.Regeringen kommer att läggafram propositionen om en ny läroplan förgrundskolan. Vi bereder just nu frågorna iUtbildningsdepartementet och tar i detsammanhanget del av ett mycket stort antalremissvar. Bland remissvaren finns bl.a.synpunkter från en rad kommuner med olikastorlek och struktur. Den aspekt frågeställaren tarupp finns väl belyst i remissmaterialet och kommersåledes att finnas med i det underlag som ligger tillgrund för mitt och regeringens slutligaställningstagande i dessa frågor.Anf. 108 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret,men det är ett av de mer intetsägande svar jag harfått på länge i denna kammare. Jag tycker faktisktatt skolministern hade kunnat kostat på sig att pånågot sätt ta ställning till frågan om de småskolornas existens i framtiden.Det finns i skollagen en paragraf som säger att allaelever skall ha rätt till en likvärdig utbildning. Ettsätt att upprätthålla den likvärdiga utbildningen äratt värna de små skolorna i landet. Det finns storaområden som är glesbebyggda och som har litenbefolkning. Vi måste se till att barn och ungdomarinte har så långt till sin skola och till en brautbildning. Jag hoppas att skolministernåterkommer och svarar litet mer konkret.Anledningen till att jag ställde frågan är attGlesbygdsmyndigheten har gjort ensammanställning som visar att ett hundratalsmåskolors existens hotas avekonomiska skäl. har vi fåttLäroplanskommitténs förslag. Där föreslås enämnessplittring och i praktiken en ny sortsstadieindelning. Det skulle kunna innebära attdelar av underlaget för små skolor försvinner.Detta är naturligtvis mycket oroande.Det är viktigt att vi diskuterar dessa frågor underberedningen av kommitténs förslag. Det får intekomma ett förslag från regeringen som har en sådankaraktär att de små skolornas existens hotas ute ilandet. De är så viktiga. Jag tror inte att föräldrarnakommer att acceptera något sådant.Eftersom jag inte har fått något konkret svar vill jagupprepa min fråga. Är skolministern beredd attförsvara de små skolornas existens underberedningen av kommitténs förslag?Anf. 109 (m):Fru talman! Det viktiga med det arbete medläroplanen som vi bedriver är att det ger underlagför undervisning av hög kvalitet och en likvärdigundervisning över hela landet. Det är alldelessjälvklart.Jag tycker inte att det är fel att inte ge uttryckför en bestämd uppfattning i olika delfrågor. Dethade varit direkt oförskämt mot de många som hararbetat intensivt med att besvara remissen ochkomma med olika infallsvinklar och synpunkter påförslaget.Jag har i mitt svar till att det finns många som har tagit upp justglesbygdsaspekten i remissvaren. De vore hederligtmot dem att begrunda de synpunkterna innan manbildar sig en uppfattning.Vad gäller , somkom för sedan, har jag till vissglädje noterat att tidningen konstaterat attdet inte blev så farligt som Glesbygdsmyndighetenbefarade, bl.a tack vare den reformering avbidragsreglerna som regeringen har genomfört.Det har varit möjligt för föräldrar ute pålandsbygden att ta itu med en del skolor som annarshade försvunnit helt.Glesbygdsfrågorna är viktiga. Det är viktigt att detär rimliga avstånd till närmaste skola och viktigt attvi har en hög kvalitet. Det finns som sagt med iberedningsarbetet. För övrigt kommer alla partieratt i en arbetsgrupp följa beredningsarbetet. Denarbetsgruppen kommer förhoppningsvis atttillsättas . Alla kommer attkunna berika detta material på ett bra sätt. Vikommer nog att informera varandra under resansgång.Anf. 110 ():Fru talman! Också jag tycker att det är bra att enarbetsgrupp tillsätts som följer beredningsarbetetav förslag.Frågan om den likvärdiga utbildningen och de småskolornas verktyg för att upprätthålla denna ärmycket viktig just därför att befolkningsstruktureni landet är sådan den är. Jag tycker inte att det äratt föregripa beredningen av kommitténs förslag attskolministern deklarerar att hon skall värna om desmå skolornas existens under beredningen så, attinte Läroplansförslaget pekar dithän att små skolorfår små möjligheter att upprätthålla kvaliteten ijämförelse med andra skolor och att även iframtiden vara bra skolor.Vi får inte skapa en läroplan som i praktikeninnebär en centralstyrning. Vi måste skapa enläroplan som främjar de små skolornas existens.Anf. 111 (m):Fru talman! Jag är inte orolig på denna punkt varesig när det gäller förslaget eller beredningsarbetet.Vi har ett bra underlag att arbeta med. Det är ingettvivel om att det finns frågetecken. Men om manstuderar förslaget ser man att det också innehålleren hel del möjligheter till lokala anpassningar avutbildningar, till flexibilitet och mycket annat somär betydelsefullt för att skolor skall kunna drivasunder de ganska olika förhållanden som finns ilandet.När det gäller tillgång till en skola på nära håll villjag som f.d. ordförande i skolstyrelsen i Stockholmpåpeka att det ibland kan finnas glesbygdsskolorockså i ett storstadsområde. Det kan vara minst likabesvärligt att förflytta sig få kilometer i en storstadsom att förflytta sig några fler kilometer pålandsbygden.Det finns en mängd aspekter.