prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Man villgöra det ännu värre för vanligt folk och för dem somhar drabbats av arbetslöshet. antyderandra saker i TV och i tidningar. Men det som ClausZaar står för är den råa nydemokratiska politiken.Facket och a-kassan är inte samma sak. De haraldrig varit samma sak. Facket är just löntagaresom har gått ihop. Man har sett som en viktigförstahandsuppgift att vara solidarisk när det gällerarbete och arbetslöshet.Vilka är orsakerna till det svarta hålet? Ja,naturligtvis den dåliga ekonomin. Den har lett tillarbetslöshet, finanskris och spekulativt beteende.Det har gjort det omöjligt att få ett jobb.Om jag inte har ett jobb får jag ingen lön ochbetalar ingen skatt och ingenarbetsmarknadsavgift. Jag blir beroende av bidrag.Det är dåligt. Men jag skall inte få lök på laxen. Jagskall be att få slippa att Ny demokrati anklagar migför att jag är arbetslös.Anf. 82 (nyd):Herr talman! nämner här någrasaker om de anställda. Han begär fakta. Det är dåbäst att jag redovisar dem.Jag undersökte själv som egen företagare om detgick att anställa. Jag vände mig tillarbetsförmedlingen och frågade. De hade fyrapersoner som de rekommenderade till en kortanställning. Jag kontaktade de personerna.Herr talman! Jag hörs visst inte i högtalarna. Jagstår tydligen i fel bänk. Jag kom på felplats, men sådant kan livet vara.Hans Andersson ville ha reda på vilket underlag jaghade. Jag har själv gjort undersökningar. Jag hardessutom läst den rapport frånByggentreprenörerna i som nämndes iradion. Där fanns en beräkning av hur många somhade arbetslöshetsunderstöd och bedrevannan verksamhet.Jag konstaterade att av de fyra som jag nämndefanns det inte möjlighet att anställa någonomedelbart. De hade annan sysselsättning ellerville inte ta jobb av personliga skäl. Detfinns alltså skäl för min synpunkt att arbetskraftenär svart.Bert har redogjort för att det inom 70 %av restaurangerna förekommer svart verksamhet.Vi vet att två restauranger fick stänganär det undersöktes vad de höll på med här iStockholm. Det fanns anmärkningar på samtligarestauranger. Har man den åsikt som framkom härtidigare slår man dövörat till när verkligheten talar.Det finns många familjer som lider. Det vet jag.Det är därför som det är viktigt att vi får enfinansiering som är vettig. Bakgrunden till detsvarta hålet är en felaktig socialdemokratiskekonomisk politik.Anf. 83 HANS ():Herr talman! Jag hörde mycket väl vad . Han frågade om det hördes. Jag vill säga attdet hördes alltför väl. Han sade sedan att hankommit på fel plats. Jag vill instämma i det. Det ärmycket malplacerade åsikter som torgförs här.Det som gör mig mest upprörd är att det tas någraenstaka exempel, något enstaka fall av missbruk ava-kassan och någon som jobbar svart. om dem som jobbar svart i de svartarestaurangerna. Jag skulle kunna tala omsmåföretagen som inte betalar skatt och somfuskar, men det gör jag inte. Jag vill inte lyfta uppmissförhållanden och enstaka fel till det normala.Det är inte det normala att småföretagare fuskar,men det finns.Här talar vi om att det finns en armé på en halvmiljon människor som vill ha arbete. Den typ avkommentarer och antydningar som stårför är så verklighetsfrämmande. Jag blir oerhörtupprörd med tanke på alla de människor som jagtalar och . De är arbetslösaoch vill inget hellre än att arbeta. De måste ha enmöjlighet att klara sin försörjning tills de får jobb.Det har de om de har en skälig a-kassenivå. Det ärdärför jag protesterar så skarpt mot den typ avosakliga antydningar och påhopp som för.Anf. 84 (nyd):Herr talman! Det finns en miljon människor somvill ha arbete just , . Det ärdubbelt så många som nämner.Det är många av dessa människor som lider. Mendet har utkristalliserat sig ett system där vi inteerbjuder tillräcklig hjälp för dessa människor attkomma i gång och söka arbete. En del människorflyter helt enkelt omkring i detta system. Vi kaninte fortsätta så. Det underlättar inte att vi intelyfter upp hur detta håller på att urarta. Det är vaddet är frågan om.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå grund av kontroll av voteringsanläggningenbeslöt kammaren på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.14.35.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.35.BeslutFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkanden /93:SkU26, SkU30, SkU36 ochSkU37, lagutskottets betänkanden /93:LU16och LU47, försvarsutskottets betänkande1992/93:FöU14, socialutskottets betänkanden1992/93:SoU27 och SoU28, trafikutskottetsbetänkanden /93:TU29, och TU37,jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU23,arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU18, bostadsutskottets betänkande1992/93:BoU25 (forts. från 4 §) samtfinansutskottets betänkande 1992/93:FiU29 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU20.Skatteutskottets betänkande SkU26Mom. 3 (skepp och luftfartyg)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot142 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 6 (budgeteffekter)Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot142 för reservation 2 av m.fl.Mom. 7 (alternativmedicin)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot144 för reservation 3 av m.fl. 6ledamöter avstod från att rösta.Mom. 10 (skolor)Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 24för reservation 4 av . 3 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 13 (fastighetsförvaltning)Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 16för meningsyttringen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 18 (reklam i TV)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 22för reservation 6 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 20 (lagförslaget)Utskottets hemställan bifölls.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU30Mom. 1 (principerna för beskattningen avallmännyttiga bostadsföretag)Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (övriga frågor)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot141 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Skatteutskottets betänkande SkU36Mom. 1 (principlösningen av en stimulans förbyggnadsarbeten)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 168 röster mot 22 för reservation 2 av PeterKling. 133 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 141 för reservation 1 av . 22 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2--4Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU37Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU16Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU47Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU14Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU27Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU28Mom. 5 (privatisering)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot142 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU29Mom. 1 (inriktningen av trafiksäkerhetsarbetetinför )Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 22för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 4 (den organisatoriska hemvisten förVägverkets registerverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot129 för reservation 2 av m.fl.Mom. 5 (ett trafiksäkerhetsprogram fram till år2000)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot143 för reservation 3 av m.fl.Mom. 9 (ändring avhastighetsbegränsningssystemet)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 28för reservation 5 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Sonia () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 11 (utökad befogenhet för kommun attföreskriva hastighetsbegränsningar)Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 18 (ABS-bromsar på släpvagn som dras avtung lastbil med sådana bromsar)Utskottets hemställan bifölls med 309 röster mot 14för meningsyttringen i motsvarande del.Mom. 22 (krav och strategi för bättre fordon)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot141 för reservation 8 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 25 (reflexsele i buss och lastbil)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot139 för reservation 9 av m.fl.Mom. 29 (meddelande av föreskrifter om kontrollav viss säkerhetsutrustning)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot142 för reservation 10 av m.fl.Mom. 32 (flygande inspektion)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot141 för reservation 11 av m.fl.Mom. 37 (övningskörning med personbil för densom fyllt )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 175 röster mot140 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 12 av . 4 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 50 (trafikförsäkringen ochsjukvårdskostnaderna för trafikolycksfallen)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 22för reservation 15 av momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU37Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU23Mom. 4 (länsstyrelsernas ansvar och samarbetetmellan och länsstyrelsernasfiskeenheter)tskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 138för reservation 1 av m.fl.Mom. 6 (ålljustring)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 31för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna 1991/92:Jo409och 1992/93:Jo403 av . 7 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 9 och 10 (kräftfiske i enskilt vatten, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot130 för reservation 2 av m.fl.Mom. 11 (skyddszon runt fasta redskap m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot130 för reservation 3 av m.fl.Mom. 12 (redskapsbegränsning)Först biträddes reservation 5 av med59 röster mot 36 för reservation 4 av MaxMontalvo. 223 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 242röster mot 54 för reservation 5 av . 23ledamöter avstod från att rösta.Mom. 14 (kompetens som kriterium för erhållandeav licens)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 21för reservation 6 av . 3 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 19 (förslaget till fiskelag i övrigt)33 § fiskelagenI 33 § föreslogs överlåtelse åt utländsk myndighetatt kontrollera att internationellaöverenskommelser om fiskevård och fisketsbedrivande efterlevdes vid svenskt havsfiskeutanför Sveriges sjöterritorium. För beslut omsådan överlåtelse krävdes enligt 10 kap. 5 §regeringsformen att tre fjärdedelar av de röstandeförenade sig om beslutet. Beslut skulle fattasgenom omröstning med rösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 317 röster mot 0för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsav minst tre fjärdelar av de röstande.Mom. 19 i övrigtUtskottets hemställan bifölls.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU18Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU25Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU29Mom. 1 (samhällsekonomiskt utrymme för denkommunala sektorn)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 277 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 27 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 3 (översyn av statsbidragssystemet)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot140 för reservation 2 av m.fl.Mom. 9 (ekonomiska regleringar mellanstaten och kommunsektorn)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot129 för reservation 3 av m.fl. 10ledamöter avstod från att rösta.Mom. 17 (statligt lån till kommun)Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 22för reservation 4 av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 18 (bemyndigande att utforma lånevillkorenunder reservationsanslaget Lån till kommuner)Först biträddes reservation 4 av imotsvarande del med 26 röster mot 15 förmeningsyttringen av imotsvarande del. 278 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 289röster mot 22 för reservation 4 av motsvarande del. 9 ledamöter avstod från attrösta.(forts. efter 7 §)Då voteringsanläggningen på nytt var ur funktion,beslöt kammaren på förslag av andre vicetalmannen att voteringarna skulle fortsättas efterdebatten om trafikutskottets betänkande TU35 (7§).Beslut om reglerna för debatten omtrafikutskottets betänkande TU35Med anledning av det stora antalet talare i dagensdebatter och framför allt i den nu föreståendedebatten om trafikutskottets betänkande TU35föreslog andre vice talmannen att kammarenbeslutade att följande begränsningar iyttranderätten skulle gälla.De talare som i den utdelade talarlistan hadeantecknats för ett anförande skullefå tala längst . Övriga talare fick talalängst sex minuter.Kammaren biföll detta förslag.7 § Investeringar i trafikens infrastrukturm.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU35 Investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. (prop. 1992/93:176 och1992/93:100 delvis).Anf. 85 ():Herr talman! Det känns tillfredsställande att vi nufrån trafikutskottet kan förelägga ettbetänkande om investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. Vi har där över partigränsernalyckats ena oss om ett första delbeslut om kraftigtökade investeringar i vägar och järnvägar. 23-åriga tillvaro har något i kronorräknat mer omfattande förslag om trafik- ochinfrastrukturfrågor behandlats, varesig av utskottet eller av . Ett bevis på attdet i finns ett grundmurat intresse förtrafik- och infrastrukturfrågor är att vi haft intemindre än 121 motioner och 420 yrkanden att taställning till.Utskottet har lyckats med det somKommunikationsdepartementet och regeringenmisslyckats med, nämligen att finansiera detkommande årets investeringar i infrastrukturen.Trots att ett enigt finansutskott i början av åretuttalade sig för att det inte fanns skäl för att ändrade nuvarande principerna för finansiering avinfrastrukturinvesteringarna, föreslog regeringenatt finansieringen skulle ske genom lån i stället förmed anslag.Det bör poängteras att ett enigt trafikutskott ställtsig bakom vad som framhålls i densocialdemokratiska motionen, nämligen attfinansieringen skall ske på traditionellt sätt genomanslag över budget.Jag känner ett behov av att uttala en uppskattningtill utskottets borgerliga ledamöter för att delyckats motstå de påtryckningar som de varitutsatta för från såväl Kommunikations- somFinansdepartementet. Inte mindre lätt har det varitatt under utskottsarbetet ha stöd av Ny demokratisrepresentant, som under utskottsarbetets gång byttståndpunkt dag från dag helt beroende på vilkasignaler som han fått från sin partiordförande.Men som sagt: kan vi känna oss nöjda med attutskottet så klart uttalat sig i finansieringsfråganoch gett regeringen ett stort och välförtjäntnederlag.Tyvärr har de borgerliga ledamöterna inte ställt upppå samma sätt när det gäller de målsättningar visocialdemokrater anser vara nödvändiga att uppnåför att vi skall klara de investeringsbehov somVägverket och har för den kommandetioårsperioden. Klart framgår av vårsocialdemokratiska motion TU71 och de 15socialdemokratiska reservationerna som bifogasutskottsutlåtandet att det fordras kraftigare insatserän vad regeringen har föreslagit om vi skall lyckasförbättra dagens svåra sysselsättningsläge ochmotverka de konkurrensnackdelar vårt land har ioch med de långa avstånden.Men vi kan ändå konstatera att utskottet ibetänkandet trots allt föreslår kraftigareinvesteringar och visar en större framtidstro än vadregeringen har gjort.Utskottet ger regeringen ett mycket dåligt betygoch vi anser i likhet med företrädare för ,, , , länsstyrelser,landsting, kommuner, branschorganisationer föratt nämna några, att regeringens proposition ominvesteringar i trafikens infrastruktur är attbeteckna som en mycket bristfällig och ofullständigprodukt.Vi instämmer i kritiken att det är en bristfällig ochofullständig proposition som på grund avmotsatsförhållanden inom regeringen fått dennasvaga urformning. Man har svårt att förstå att enregering som lägger fram propositioner av dennakvalitet kan kalla sig för den mest kompetenta.Den av mig tidigare åberopade socialdemokratiskamotionen TU71 har i motsats till propositionen fåttett mycket positivt mottagande från berörda verk,länsstyrelser, landsting, kommuner,branschorganisationer och många enskildapersoner som är intresserade av trafik- ochinfrastrukturfrågor.Regeringen och inte minstkommunikationsministern vill ofta framhålla att1990-talet skall bli infrastrukturens årtionde.Kommer att besluta enligtutskottsmajoritetens förslag ominfrastrukturinvesteringar då lär inte möjligheternaatt göra till ett infrastrukturens årtiondevara stora.Jag vill inte trötta kammaren med alltför mångasiffror, men låt mig ändå få säga att densocialdemokratiska regeringen föreslogatt man inför den kommande bordesatsa på infrastruktur. harregeringen lagt fram ett förslag som också blirutskottsmajoritetens förslag om 98 miljarderkronor, alltså mindre än vad densocialdemokratiska regeringen föreslog.Inte är detta någon storsatsning när vi alla vet attbehoven är minst de dubbla. Mot den bakgrundenär vårt förslag om inför denkommande inte något överbud.Inför det kommande budgetåret föreslårutskottsmajoriteten ett ramanslag på till vägar inkl. bärighetsåtgärder.Vi socialdemokrater i utskottet föreslår ettramanslag på . Är det så vill påstå att detta är ett överbud, ja då ärockså äskande överbud, för detta ärsummor som ansett sig behöva för detkommande budgetåret.När det gäller ramanslag till järnvägar föreslårmajoriteten att man skall stanna på en summa av5 . Vi föreslår i vår reservation6 för att bättre tillgodoseBenverkets behov. Inte heller här är det tal omnågon överbudspolitik.Ramanslaget till länstrafikanläggningar föreslås avutskottsmajoriteten till ochvi föreslår . Jag är medvetenom att den summan inte är helt tillfredsställande,men det är ytterligare ett bevis på att vi intebedriver någon överbudspolitik. Nej, säg dess rättanamn, det är en realistisk infrastrukturpolitik.I betänkandet finns inte mindre än elva tungaavvikelser från propositionen, där utskottet är heltenigt.Utskottets förslag innebär att ytterligare 18,8miljoner kronor skall anvisas under anslagetUtredningar. Dessa medel skall tilldelasdelegationen för infrastrukturinvesteringar för attmöjliggöra en privat finansiering av Arlandabanan.Sammanlagt kommer att haanvisats till projekt om i syfte att fåprivat finansiering. Dessa pengar har gått ochkommer i huvudsak att gå till två ekonomiska ochjuridiska konsulter. Vi socialdemokrater anser attArlandabanan skall vara en del av stomnätet ochbibehållas i samhällets ägo.Vi vet alla att det inte finns några möjligheter att fåen järnväg att bli ekonomiskt bärkraftig så att denkan ge ägarna någon avkastning. Därför bordeäven borgerliga ledamöter inse att detinte går att få fram någon privat finansiering avArlandabanan.Vi motsätter oss därför att delegationen förinfrastrukturinvesteringar skall tillföras ytterligaremedel i syfte att få till stånd ett privatfinansieratprojekt för . De 30 miljonerna bordeha kunnat användas till bättre ändamål.En stor brist i propositionen, som vi också harpåtalat i utskottsarbetet, är saknaden avsamordning mellan de olikakommunikationsslagen. Sjöfart och flyg nämnsknappast, trots att de utgör en stor och viktig del ivårt kommunikationssystem.De reservationer som berör vägar och järnvägarkommer resp. att senareredogöra för, varför jag avstår från att kommenteradem.Förmågan att på ett effektivt sätt organiseratransporter och kommunikationer anser visocialdemokrater ha en avgörande betydelse förutvecklingen av välfärd, samhällsekonomi ochmiljö. Dessutom kan det skapa tusentalsmeningsfulla arbetstillfällen genom att vägar,järnvägar och järnvägsindustrin byggs ut ochförbättras.Men detta betyder också att vi kommer bättreförberedda till mötet med det nya . Medhänsyn till vårt geografiska läge ochexportberoende måste våra kommunikationer varaav minst lika god kvalitet som vårakonkurrentländers, bl.a. inom EG. Utvecklingen iSverige och omvärlden medför alltså nya krav på demedel som behövs för att förnya och utvecklagemensamma lösningar som tillgodosertransportbehoven och minskar trafikens påverkanpå miljön.Därför inleddes under den socialdemokratiskaledningen en ny era i trafikpolitiken. Strukturellaförändringar tillsammans med stora ekonomiskainsatser blev upptakten till en offensiv för attSverige skall stå väl rustat för framtiden.Riksdagens trafikpolitiska beslut gavinriktningen för trafikpolitiken under 1990-talet.1988 års beslut utgick från fem stora uppgifter.1. att utveckla infrastrukturen för 2000-taletsbehov,2. att kraftigt begränsa trafikens miljöpåverkan3. att minska antalet döda och skadade i trafiken4. att höja effektiviteten i transportsystemet5. att säkerställa en tillfredsställandetrafikförsörjning i hela landet.Dessa mål är fortfarande högaktuella och bör liggasom grund för hur vi skall fortsätta att utveckla vårakommunikationer mot 2000-talet.Vi socialdemokrater vill alltså fortsätta att utvecklatrafikpolitiken så att dessa församhällsutvecklingen strategiska uppgifter kanförverkligas.Till betänkandet finns fogade en radsocialdemokratiska reservationer. Helt naturligtställer vi oss bakom samtliga dessa reservationer.Men vi vill speciellt yrka bifall till reservationerna1, 2, 4, 5, 6, 9, 10, 12, 13, 14 och 15.Anf. 86 (nyd):Herr talman! Först vill jag kommentera vad sade om det där medpartiordföranden, hans partipiska, ändraståndpunkter och så.Problemet med är att han aldrigvarit med om den parlamentariska situation somfinns i kammaren just . Ny demokrati är faktisktett vågmästarparti. Den rollen skall vi naturligtvisförsöka utnyttja, annars är den fullständigtbortkastad. Därför har vi faktiskt litet avkrämarmentalitet, som brukar sägaemellanåt. Man försöker köpa och sälja sinareservationer så att man får ut det bästa av det hela.Det är fullt naturligt. Så har det inte varit tidigare,men så är det nu.När det gäller finansieringen: Varför valde vi 98-miljardersalternativet? Jag tyckte det var ganskanaturligt. Det finns tre oberoende källor jag vändermig till för att konstatera att detta medlönsamheten på infrastrukturinvesteringar kanskeär något överdrivet. Man tror att det skall bli enenorm ökning av tillväxten, att arbetslösheten skallminska och att alla problem skall bli löstapå en gång.I utredning 1993:6 kan man läsa irapportens slutsatser att det är överdrivet att sägaatt investeringar i vägar och järnvägar påtagligtökar den ekonomiska tillväxten och att det ärmeningslöst att forcera fram investeringar itransportinfrastrukturen.I en annan passus talas om att det finns en mängdsamhällsekonomiskt lönsamma investeringar, ochatt dessa givetvis skall genomföras, men attnäringslivets tillväxt inte påtagligt påverkas.Man säger också att man vet för litet ominfrastrukturens inverkan på tillväxten. Man måsteforska mera.Vi har visserligen blivit överens i utskottet om att viskall försöka ta reda på om det är så lönsamt meddessa trafikinvesteringar. Jag hoppas naturligtvisatt det är så, för det är väldigt trevligt med en massapengar.I SOU 1993:16 från står det ibrödtexten att ROT-program är billigast och bästför att få folk i arbete snabbt. Att satsa på ROT-sektorn är mycket billigare än att sätta människor iarbete med vägar, där det mest bara är jättestoramaskiner.Punkt nr 70 har många hänvisat till, bl.a. TomHeyman. I punkt 70 av de 113 står det attsituationen på arbetsmarknaden motiverar att mantidigarelägger och forcerar investeringar iinfrastrukturen. över finns detdock inga skäl att höja investeringsnivån utöver denredan beslutade, eftersom man inte har funnitnågra indikationer på allvarliga brister i dentraditionella infrastrukturer, dvs. vägar, järnvägar,hamnar, telenät etc.Dessutom har jag Studier i offentlig ekonomi, Ds1993:22, från .