prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — Vi har tagit fasta på detta ochdessutom sagt att det inte finns någon anledning attjäkta fram ett beslut. I stället får utskottetåterkomma till denna fråga i höst.Anf. 89 ():Herr talman! I vårt särskilda yttrande har viutvecklat skälet till att det vore lämpligt att redannu begära att regeringen tillsätter en kommission.Det är just Riksåklagarens påpekande, som BirgerHagård helt korrekt har refererat, att det pågåendeutredningsarbetet beräknas vara avslutat /94, om inget påtagligt nytt kommerfram.Vi socialdemokrater menar att regeringen hadekunnat samordna kommissionens start medslutförandet av den pågående fasen i åklagarnasoch polisens utredningsarbete, om ett sådantriksdagsbeslut hade fattats . Kommissionen hadekunnat vara på plats innan utredningsresursernahade skingrats.Vi menar att skall begära attkommissionen tillsätts, men att det är regeringensuppgift att avgöra tidpunkten för tillsättandet medhänsyn till att spanings- och utredningsarbetet intefår störas. Dessutom är det helt klart att regeringenskall avgöra kommissionens sammansättning.Om beslut blir att skjuta upp ärendet tillhösten, menar vi att man därmed har försuttitmöjligheterna till denna samordning avkommissionens start och slutförandet av denpågående fasen i åklagarnas och polisensutredningsarbete. Det finner vi skulle vara djuptolyckligt.Anf. 90 ():Herr talman! Varför detta plötsliga jäkt närpolisutredningen inte ens är slutförd? Det är mångaviktiga frågor som måste diskuteras ordentligt idetta sammanhang.Vi har inte alls diskuterat eller berett frågan ommålsättningarna med kommissionen, om en sådannu skall tillsättas. Vi har, som sagt var, heller intehaft några synpunkter på dess sammansättning.Varför då jäkta fram en sådan sak itolv under vårsessionen? Det kan vi inte förstå, ochdärför har vi begärt att få skjuta upp ärendet tillhösten.Anf. 91 ():Herr talman! Det är inte så, , attärendet tas upp fem i tolv. Konstitutionsutskottetsbeslut att behandla frågan fattades den9 . Det står i 22 § i KU:s protokoll. Detär alltså snart sedan. Ärendet harsedan dess varit föremål för diskussion ikonstitutionsutskottet. Detta är en markering frånden socialdemokratiska gruppen i KU av attmajoritetens ståndpunkt är olycklig.Detta är en allvarlig fråga, som har oroat och oroarsvenska folket. Mordet är ännu inte uppklarat.Många diskussioner pågår runt om i vårt landom mordutredningen. Då är det ettmedborgarintresse i en rättsstat att en utredninginte bara läggs till handlingarna utan att det blir eneftergranskning.Det är denna riksdags skyldighet att se till att detblir en sådan eftergranskning. Vad vi begär ärendast att beslutar om en kommission,men att regeringen skall avgöra tidpunkten ochockså kommissionens sammansättning.Från den socialdemokratiska gruppens sida har vilitet svårt att förstå att den borgerliga majoriteten iKU inte hyser samma intresse och att man inte harkunnat tillmötesgå oss på den här punkten.Herr talman! Jag sade i mitt andra inlägg att jag,om beslutar att skjuta upp ärendetsbehandling , hoppas att vi vid det tillfälletskall få en politisk enighet i KU för enmedborgarkommission. Denna fråga är minst avallt lämplig för en partipolitisering.Anf. 92 ():Herr talman! Jag å min sida vill uttrycka denförhoppningen att den pågående polisutredningenlyckas i sitt värv och att det här problemet skallkunna lösas.Det verkar som om förutsätteratt Polisen skall misslyckas. Men om Polisen nulyckas finns det ju ingen anledning att över huvudtaget sätta till någon kommission. Under allaomständigheter måste vi väl avvakta och se vadman kommer fram till. Detta skulle annars kunnatas till uttryck för ett misstroende mot Polisen ochdet arbete som man där utför. Jag utgår från attkonstitutionsutskottets ordförande lika litet somjag är beredd att ställa sig bakom något sådant.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § betänkande1992/93:LU49 Skuldsanering.Anf. 93 ():Herr talman! Äntligen beslutar vi i om atten skuldsaneringsverksamhet för privatpersonermed övermäktiga skuldproblem skall införas.Det gläder mig särskilt att lagutskottet står för detinitiativet och att enighet nu i princip föreliggerinom regeringspartierna och över blockgränserna.Det finns endast ett särskilt yttrande.Beslutet innebär en beställning till regeringen av eneffektiv skuldsaneringsverksamhet. Grundtankenär att personer med allvarliga och varaktigaskuldproblem skall slippa en del av sina skulder,efter det att de har följt en sträng avbetalningsplanunder exempelvis fem år.Verksamheten är utformad i tre steg. Steg ett skallvara en frivillig privat överenskommelse. Steg tvåskall vara ett lagreglerat frivilligt förfarande, ochsteg tre skall vara en tvingande sanering. Jag villunderstryka att det är viktigt att man utnyttjar varjesteg för sig, dvs först i sista hand skall det rättsligatvånget tillgripas.Organisatoriskt skall verksamheten uppfylla trekrav. Den skall vara tillgänglig över hela riket. Denskall vara verkligt effektiv, och den skall vararesurssnålt bedriven. Sedan får man pröva olikaorganisatoriska alternativ för hur den härskuldakutfunktionen skall vara utformad. betänkande pekas på en hel radalternativ. Det finns ingen anledning att gå in pådessa alternativ här och nu.Förfarandet skall vara skriftligt och summariskt.Alla fordringar skall vara likställda, inkl. skatte-och avgiftsskulder. Förfarandet skall vara flexibelt,och det skall ske en individuell anpassning till varjeenskilt fall. Men måste man beakta inte undergräver den allmännabetalningsmoralen. Det blir då nödvändigt mednågonting som man kan kalla för en ventil. Detskall alltså vara möjligt att säga nej tillskuldsanering om ett sådant beslut skulle innebäraett stötande resultat.I det här sammanhanget förtjänar det också attpåpekas att förebyggande åtgärder alltid är detbästa, även i det här avseendet. Det är alltsåsynnerligen angeläget att sådana åtgärder vidtas.Det är det bästa sättet för att undvikaöverskuldsättning.Inom utskottet har det funnits en viss oenighet, omman skall kalla det så, beträffande just skatte- ochavgiftsfordringar. Alla är egentligen överens om attalla fordringar skall likställas, men i det särskildayttrandet av Socialdemokraterna antyder man vill särbehandla skatte- och avgiftsskulderna.Det är en beklaglig inställning. Det finns nämligenen risk att man på det sättet blockerar de frivilligaöverenskommelserna. Det finns en tveksamhet närdet gäller privata borgenärer. Om inte staten ställerupp på saneringssidan vill inte heller de privataborgenärerna göra det. Jag noterar, som jag harsagt tidigare, med tacksamhet att detta bara äranfört såsom ett särskilt yttrande avSocialdemokraterna.Vad som är extra viktigt beträffande själva beslutetär ikraftträdandet. Det råder total enighet på denpunkten. Arbetet hos regeringen skall ske medinriktning på att ikraftträdande skall kunna ske den1 januari 1994.Herr talman! Det här är uppenbarligen enframgång för lagutskottet. I lagutskottet fattadevi ett viktigt delbeslut . Då drog viupp de grundläggande riktlinjerna. De godtogsockså av . Det fanns visserligen enreservation av Socialdemokraterna om att en danskmodell skulle införas. Men det var en självklarförutsättning för att det också skullebedrivas en försöksverksamhet med frivilligalösningar. Den försöksverksamheten skulleintensifieras och utvidgas.Dagens beslut följer upp det här tidigare beslutet.Vi förordar en s.k. försvenskad norsk modell somden lämpligaste. Den uppfattningen borde ocksåligga i linje med en rimlig tolkning avjustitieministerns uppfattning. Jag noterarsamtidigt att Socialdemokraterna nu har ändrat sig.Man har gått över från den danska modellen till dennorska. Det är välbetänkt.Inför framtiden är det synnerligen angeläget attskuldsaneringsverksamheten snabbt kommer tillstånd, just för alla de människor som lider avövermäktiga skulder.Lagstiftningsarbetet från nu och fram till årsskiftetblir ovedersägligen en tuff uppgift förJustitiedepartementet, men kompetensen finns.Jag utgår också från att det finns kunskap omskuldsaneringsproblematiken . Inomdepartementet ligger ju Insolvensutredningenstjocka betänkande. Där finns mycket att hämta.Jag utgår från att den interdepartementalaarbetsgruppen har arbetat och på detsättet skaffat sig en överblick och en god kunskap,vilket kommer att komma väl till pass i detlagstiftningsarbete som är beställt.Jag understryker än en gång att det är en oerhörtviktig inriktning att vi har somstartpunkt. Jag vill formellt, för att få det tillprotokollet, vädja till justitieminister se till att det blir på det här sättet. Det är bra förde skuldsatta och för justitieministern som då kanundvika nya förhalningsanklagelser.Herr talman! Med de här orden yrkar jag bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande.Anf. 94 ():Herr talman! I lagutskottets betänkande 1992/93:49föreslår lagutskottet besluta att geregeringen i uppdrag att återkomma med ett förslagtill skuldsaneringslag som skall gälla från den 1januari 1994.Vi socialdemokrater har föreslagit atten lag om skuldsanering skall införas. Vi tillsatteInsolvensutredningen som bl.a. hade i uppdrag attse över förutsättningarna för en saneringslag. Imotioner, frågor och interpellation har vi krävt attden sittande regeringen skall kommamed ett sådant förslag.Det har tagit onödigt att få fram ett beslutom behovet av en skuldsaneringslag. och , har redan en lag som gerrätt till skuldsanering. Det är riktigt, BengtHarding , att vi också tagit med i denbakgrund vi vill ha för en svensk saneringslag, samtden kunskap som finns i de nordiska länderna. Tillmin glädje kan jag konstatera att vi är eniga omdetta.Det är tillfredsställande att vi nu äntligen och i ettenigt utskott begär en skuldsaneringslag och attdenna skall gälla från den 1 januari 1994.Vi socialdemokrater tycker att skrivningarna ibetänkandet är bra, med vissa undantag. Jag tänkerredovisa en del kompletterande uppfattningar frånvår sida.Herr talman! Bakgrunden till förslaget är att mångamänniskor befinner sig i en mycket besvärligekonomisk situation på grund avöverskuldsättning. Det gäller personer som är såskuldsatta att deras oförmåga att betala sinaskulder antingen är permanent eller åtminstonekan bedömas bestå framöver.Det gäller bl.a. de s.k. kreditkonsumenterna.Under senare hälften av 1980-talet och början av1990-talet gavs t.ex. kontokortskrediter generöst,och kreditprövningen var i många fall mycketförenklad. Stora skulder med åtföljande storaränteutgifter har gjort dessa hushålls ekonomi heltomöjlig och hopplös att på egen hand komma tillrätta med. Dessa kreditinsolvenser är inget uniktsvenskt fenomen, det kan också iakttas i andraländer.En annan grupp som särskilt uppmärksammats ärf.d. näringsidkare, dvs. sådana enskilda personersom startat egen rörelse, men av olikaomständigheter, som inte kan läggas dem till last,blivit tvungna att upphöra med verksamheten ochdärvid dragit på sig så stora personliga skulder attde saknar reell möjlighet att betala dessa skulder.De negativa konsekvenserna av att dessa personerhamnar i praktiskt taget livslång skuldsättning ärbetydande, både för den skuldsatte själv och hansfamilj, liksom för kreditgivarna och för samhället.En hopplös situation leder till att såvälsocialvården, sjukvården och kanske ocksåkriminalvården belastas. I stället för att delta iproduktionen och därmed genom bl.a. skatterbidra till välfärdskostnaderna blir denöverskuldsatte enbart en kostnad för samhället.För den enskilde är naturligtvis situationenmänskligt och socialt katastrofal.Dessa hushåll behöver hjälp. Här måste banker,kreditinstitut, samhällets olika institutioner m.fl. gåin och försöka finna rimliga lösningar så att enskildamänniskors ekonomi på litet sikt kan saneras.Det skall inte gå att ''tjäna på'' att begäraskuldsanering i stället för att lämna in enkonkursansökan. Skuldsanering är i första handtänkt för skuldsatta personer som saknarutmätningsbara tillgångar.I den allmänna debatten har framförts att enskuldsaneringslag skulle utgöra ett hot mot denallmänna betalningsmoralen. Vi menar för vår delatt dessa risker är starkt överdrivna. Avsikten meddet nya institutet är ju inte att göra skuldsaneringtill en rättighet. En begäran om skuldsanering utgören möjlighet -- i princip endast en gång -- att understränga förutsättningar, efter beslut av domstol, fåhela eller del av skulden eftergiven. Det är ocksåviktigt att den skuldsatte åläggs att under denärmaste åren betala så mycket han förmår avskulden. Om en skuldsatt lämnar oriktiga uppgifterom sina ekonomiska och personliga förhållandenskall sanktioner kunna tillgripas.Det kan också noteras att någon negativ inverkanpå den allmänna betalningsmoralen inte harförmärkts och Norgetillämpat sitt skuldsaneringsinstitut.Erfarenheterna är tvärtom mycket goda.Samhället och skattebetalarna har ställt upp för attsanera banker m.m., och då måste även enskildapersoner kunna få hjälp. Som läget är nu har denöverskuldsatte ett livstids skuldstraff över sig.Vi föreslår nu exempelvis fem svåra år ''på vattenoch bröd'' efter att man själv sökt uppnå en frivilligöverenskommelse med sina borgenärer. Om intedetta är möjligt skall en lagreglerad ordningtillämpas med företrädesvis frivillig och endast isista hand en tvingande skuldsanering.Herr talman! Vi socialdemokrater har i ett särskiltyttrande framfört att när det gäller frågan huruvidaskuldsaneringen skall gälla skatter ochavgiftsskulder har vi i princip samma uppfattningsom utskottet. Regeringen bör dock pröva om vissasådana skulder skall undantas på motsvarande sättsom i . Någon speciell turordningsregelutöver den som gäller bör ej införas vidskuldsanering för en privatperson.Vi socialdemokrater vill också fästa ochregeringens uppmärksamhet på behovet av attunder skuldsaneringsperioden pröva en ränte- ochamorteringsfri tid vid långtidsarbetslöshet ochlångtidssjukskrivning, då man den 1juli endast får i ersättning. En typ avmoratorium skulle underlätta för dessa grupper. INorge pågår en sådan diskussion i dag.Herr talman! Med detta vill jag understryka viktenav att vi får en lag och yrkardärmed bifall till lagutskottets betänkandeangående skuldsanering.Anf. 95 ()replik:Herr talman! Jag noterar att har enförsonlig ton när han talar om detta ärende,skuldsanering. Kanske han något prisar att det ärsocialdemokraterna som har drivit frågan helatiden. Jag kan gott ge en eloge tillsocialdemokraterna för den saken, men jag villbara poängtera att ni inte har varit ensamma påbarrikaderna.Detta har tagit tid, jag håller med om det, BengtKronblad. Men är det angeläget att manär noggrann när man fattar sådana här beslut. Jagvill poängtera vad jag sade i mittinledningsanförande, nämligen att om vi hadefattat beslut och gjort somsocialdemokraterna föreslog, hade vi hamnat i endansk modell, som uppenbarligen inte är särskiltlyckad. Med litet mera eftertanke, litet mera tid ochefter en studieresa till blev resultatetannorlunda. Det har blivit en idé, och lagutskottethar framfört att vi skall ha den norska modellensom förebild. Detta är vi nu eniga om. Detinkluderar socialdemokraterna, och det gläder mig.Jag vill också säga till att jag troratt man särskilt skall värna om delångtidsarbetslösa även om detta inte är särskiltnämnt. Det är en självklarhet att när man bedömervaraktigheten i betalningsoförmågan kommerarbetslöshet in som ett viktigt moment.På en punkt vill jag inte tro att menade vad han sade. Det skall bli enlång och tuff avbetalningsplan, det är vi överensom, men jag tror inte vi bör lägga existensminimumså lågt att det handlar om att dessa människor skallleva på vatten och bröd. Jag tror att man behöverlitet mer för att över huvud taget skall klara dennatunga, tuffa avbetalning under så lång tid.Anf. 96 () replik:Herr talman! tar upp fråganom vilken linje vi skall välja, danska, norska ellernågon annan. Vi har varit ute och rest och studeratdet danska systemet och sedan detnorska. kan vi konstatera att vi kan ta till varade goda förslag och sätt att arbeta som bedrivs ivåra grannländer.Detta visar också att resor för riksdagsledamöter ärav god vikt.Sedan säger attSocialdemokraterna har drivit frågan om den härlagstiftningen, men att också har varitmed. Jag hälsar givetvis alltid Folkpartietvälkommet till att stödja goda idéer, även i denfrågan.Anf. 97 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera attFolkpartiet sitter i regeringen och driver de härlinjerna. Vi välkomnar stöd frånSocialdemokraterna. Oppositionen är ocksåvälkommen att stödja goda förslag.Anf. 98 ():Herr talman! Som mycket riktigt påpekats av de tvåföregående talarna står ett i stort sett enigt utskottbakom detta förslag. Men liksom de två tidigaretalarna vill jag komma med någrarandanmärkningar, därför att jag tycker det är påsin plats.Först tidpunkten. Jag vill direkt citera urhandlingen. Vi måste ge en viss öppning till vadsom är rimligt och möjligt när vi tar fram förslaget.Det står ordagrant att utskottet har ''skisserat attdet skall vara med inriktning på ett ikraftträdandeden .'' Men på Justitiedepartementethar man ett antal ärenden som för närvarandebelastar ganska tungt. Det är viktiga saker somlönegarantifrågan, förmånsrättsordning m.m. Detär bättre att vi får ett bra förslag än ett snabbtförslag. Vi vill alla att det skall komma så fort sommöjligt. Det är många som lider av problem medöverskuldsättning, men, som sagt, det är mycketbättre med ett bra förslag än ett som till död ochpina skall vara framme vid ett visst datum.Bengt hade rätt när han sade att detskadar inte med litet eftertanke innan man fattarsådana här beslut.Vi har också påpekat under ärendets gång att detskulle finnas anledning att titta på ett antal olikamodeller, inte bara som Norge- ellerDanmarksmodellen, utan hur man kan gå till vägapå olika sätt.Alla känner den gamla historien om denautomatiska rakapparaten som kunde raka tiohakor . Men metoden var inte särskiltlyckad, för hakorna var olika. Det är samma sakmed människors skuldsättning. Den problematiksom möter dem är olika. Därför hade det varitintressant att få fram flera olika modeller för atthantera detta genom de försök som satts i gångi bl.a. och Skellefteå.I min hemstad, , har man också utanfördessa av regeringen initierade försök startat med ensådan verksamhet. Man vill inte ha enGöteborgsmodell, som ni har kallat det. Man harhelt enkelt gjort så att man valt en naturligkontaktplats, konsumentkontoret som kommunenställer upp med, men sedan är det kreditgivarna --banker och andra som meddelat krediter -- som fårstå för fiolerna. Det hade varit bra att få se hurdessa olika försök hade slagit ut innan man hadefattat definitivt beslut. När människor nu vet om attdet fattas ett beslut är risken stor att de avvaktarvad ett sådant kommer att innehålla. Det kanmåhända leda till att många goda förslag intekommer fram.Här har också berörts frågan om den allmännabetalningsmoralen. Det är kanske ännu litet svårtatt se hur den påverkas. Varken i ellerDanmark har lagen varit i kraft så . Men densenaste kontakt jag haft, för mindre än tre timmarsedan -- det var inte en väljarkontakt, utan någonsom var aktiv i ett annat borgerligt parti -- somringde mig eftersom personen visste att vi skulle taupp frågan , sade: Ni kan väl ändå inte antadetta förslag! Vad innebär det för den allmännabetalningsmoralen? Vi har diskuterat detta påmitt arbete.Jag kunde då meddela att vi hade förutsatt att detverkligen skulle vara tuffa tag. Det skall inte varanågonting som man kan smita undan med.Visserligen var det något av ordmärkning frånBengt sida, men det ligger litetgrand i det som sade, att det skallkännas som vatten och bröd, även om det inteordagrant innebär det.Om man skall påverka den allmännabetalningsmoralen i rätt riktning, måste folk haklart för sig att man inför en skuldsättning inte skalltänka: Hoppas att det går bra, men om det inte gördet, så finns det skuldsanering. Därvidlag är det braatt utskottet har markerat att skuldsanering inteskall användas för att man lätt skall slippa undan.Antingen det gäller vatten och bröd eller inte, skalldet klart framgå att det är de som verkligen harproblem -- och som ofta inte själva har försatt sig iden situationen -- som skall ha denna hjälp.Skuldsanering skall inte användas som någon sortsextra fallskärm i samband med lättsinnigaprivataffärer.Anf. 99 ()replik:Herr talman! Det finns all anledning att framhålla i har kommit väldigt långt på det härområdet. Jag vill kalla detta förGöteborgsmodellen, och den är mycket bra. Manhar seriöst tagit sig an dessa problem.Göteborgsmodellen utgör en god förebild förövriga kommuner. Jag hoppas attförsöksverksamheten utvidgas till att omfatta helaSverige.Däremot kan vi inte avvakta med en ny regleringtills försöksverksamheten är avslutad. Det får juinte bli så, att kon dör medan gräset gror. Det finnsrisk för att människor med dessa skuldproblem dörekonomiskt somförsöksverksamheten utvärderas.Enligt samstämmiga uppfattningar från experthåll,banker och andra, äventyrar enskuldsaneringsverksamhet inte den allmännabetalningsmoralen.När det gäller vatten och bröd är det möjligt att detfinns en enighet mellan socialdemokrater ochmoderater på den punkten. Jag tycker att det är attgå för långt, eftersom det kan äventyrabetalningsplanens genomförande. I var mani princip enig om att man inte skulle lägga sig sålågt.Slutligen handlar det inte om att få ett bra förslageller ett snabbt förslag, utan det handlar om att fåbåde--och. Och det är faktiskt fullt möjligt.Anf. 100 () replik:Herr talman! Låt oss bara hoppas att det inte blirså, att det varken blir det ena eller det andra. Oftablir dess värre det bästa det godas fiende. Men vimåste ändå eftersträva det allra bästa. Och detskadar nog inte om man väntar litet grand.Okej, vi kan tillåta lättmjölk och bröd. Men detskall ändå verkligen kännas att man är inne i enskuldsanering, vilket sade och somjag är beredd att ställa mig bakom. Enskuldsanering skall inte vara någonting som manglatt kan hoppas på och se som en parentes i sitt liv.Man skall se att skulderna skall vara avklarade efterett antal år, men skall man känna avsaneringen. Annars kommer en skuldsaneringslagutan tvivel att påverka den allmännabetalningsmoralen.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Jag delar den uppfattningen, att enskuldsanering skall kännas, och den kommer attkännas. Det handlar om att kraftigt förändra sinalevnadsvanor . Om det hadevarit tillåtet med fler repliker, hade vi kanske höjtoss från vatten och bröd-nivån till lättmjölksnivånoch kanske t.o.m upp till den nivå där man kan ätasig mätt.Jag tror, som sagt, att detta kommer att kunnalösas. Jag utgår ifrån att det blir ett bra och snabbtbeslut, om man utnyttjar den kompetens ochkunskap som finns invävd i utskottets betänkande.Anf. 102 () replik:Herr talman! sade att det kan blisvårt att hinna att få fram skuldsaneringslagen inomden tid som utskottet enhälligt kräver. Jag hoppasverkligen inte att det blir så, att en annan tidpunktän måste diskuteras.Det är självklart att det behövs erfarenheter från deförsök som pågår, men man kan också ta del av denerfarenhet som finns i de nordiska länderna, menäven i andra länder, som har haft ettskuldsaneringsinstitut.Jag tror inte att en skuldsaneringslag på något sättpåverkar betalningsmoralen, vilket vi också fickbelagt vid de studiebesök som ledamöterna iutskottet har gjort. Det står helt klart attbetalningsmoralen blir minst lika god som tidigare,även om man inför denna lag.Jag vill också säga någonting om nivåerna ochvatten och bröd. En skuldsaneringslag skullekanske innebära att man skulle kunna komma upptill den nivån.Jag har haft två samtal . Det ena var från ensom hade lån i ett ganska känt bolag. Han haderäntor på på sin skuld. Den andra somringde berättade att han hade något över 1 miljonkronor i skulder. Han hade nu gjort enbetalningsplan som innebar att familjen fick betala10 , dvs. iamortering och i utmätningsavgifter.Dessa människor har en mycket låglevnadsstandard. De har en svår psykosocialsituation. Det är dessa människor som vi skallhjälpa.