prot · GG0974 · 1993-03-12 00:00:00 — Den storaökningen sker på rikskriminalen, vilket gör att deti och för sig ligger något i vad sadeom att vi har en minskning lokalt. Jag har ocksåuppfattat att socialdemokraterna kämpar för enmera centraliserad resursallokering, vilket jag i ochför sig sätter frågetecken inför. Attbudgetpropositionen skulle ha resulterati minskad satsning på ekobrottsligheten stämmerinte med verkligheten.Hur de 60 miljoner som vi från regeringen harangivit att man skall ha extra på kommeratt utnyttjas kan vi inte svara på . Det är faktisktså att skall komma med förslagpå hur dessa 60 miljoner skall fördelas. Ibudgetpropositionen har vi -- det kan ingenförneka -- angivit att vi måste ta krafttag för attkomma åt den ekonomiska brottsligheten.Det är inte bara vi som har påpekat detta, utan dethar också länsstyrelserna gjort, som SylviaLindgren nämnde. Jag förstår nu att SylviaLindgren sitter i -- jag var inte riktigtsäker på det tidigare. Jag sitter däremot inte iLänsstyrelsen i , men jag kännerändå till att man, bl.a. på initiativ från UlfAdelsohn, har mycket långtgående planer på attförbättra samordningen mellan olika organ isamhället för att på ett bättre sätt kunna komma åtden ekonomiska brottsligheten, bl.a. inomrestaurangnäringen, som tog upp.Det finns mycket att kommentera när det gällerRikspolisstyrelsens styrmedel. EnligtRikspolisstyrelsens instruktioner har manskyldighet att kontrollera att polisen följer de avregeringen angivna riktlinjerna. Gör polisen intedetta är skyldig att anmäla dettill regeringen.Trots att vi inte är överens om hur vi skallorganisera verksamheten är vi överens om att vimåste ta krafttag mot ekobrottsligheten, och detvisar vi konkret. Det finns emellertid en fråga därvi icke är överens. Ni säger: Ge högsta prioritet åt,alltså sätt framför allting annat, bekämpningen avekobrottsligheten. Jag säger: Sätt framför alltingannat bekämpningen av våld och narkotika.Därmed inte sagt någonting annat än att vi skall takrafttag mot ekobrottsligheten.Anf. 7 HANS ():Fru talman! Justitieministern använde en del avtiden till att angripa oss socialdemokrater för vadsom gjordes . Om vi nu skall varalitet självkritiska, sattes det då densocialdemokratiska regeringen tillträdde 1982 förförsta gången till ordentliga resurser i kampen motden ekonomiska brottsligheten. Att det var så kanjustitieministern själv kontrollera.Vad som hände och somgjorde att resurserna till den här verksamhetenfaktiskt minskade var attpolisväsendet regionaliserades, och i och med detvar vi inte nog observanta på att man inom delokala polismyndigheterna faktiskt började naggapå resurserna och förde över pengar till annanpolisverksamhet.Sedan kom den borgerliga regeringens budget1992, i vilken regeringen nedprioriterade det härområdet. Det var inte längre uppsatt som ettprioriterat område, och i och med det började rasetpå riktigt. Det var en signal till polisen att flyttaöver resurser till annat, eftersom regeringen intelängre prioriterade bekämpningen av denekonomiska brottsligheten.Justitieministern säger att vi socialdemokrater villatt det skall framstå som att regeringen inte görnågonting åt den ekonomiska brottsligheten, mendet är inte nödvändigt att vi anstränger oss för det,eftersom regeringen gör det så bra själv. Jag harnyss nämnt nedprioriteringen budget, ochvi kan konstatera att det nu inte sätts in några nyaresurser.Det förs dessutom i de borgerliga partierna ettresonemang om att det är nödvändigt att avskaffaMBL 38 §. Jag har träffat oerhörtmånga arbetsgivare, men jag har inte träffat någonseriös arbetsgivare som har upplevt MBL 38 § somett hinder i sitt arbete. Däremot har den i mångafall fungerat som en effektiv broms mot företag sominte är seriösa, som inte betalar skatter och avgifteroch följer lagar och bestämmelser.Den här regeringen lägger faktiskt ner kraft ocharbete på att riva ner det i och för sig bristfälligaskydd vi har mot den ekonomiska brottsligheten.Detta gör regeringen i stället för att jobba för attförbättra läget. Jag är väldigt orolig för det här, ochdet finns all anledning att på nytt prioritera den härfrågan.Ta som exempel restaurangnäringen. Det är mångaungdomars första kontakt med arbetslivet. Vad fårde för uppfattning och vad får de förrättsmedvetande när de på sin första arbetsplats fårlära sig att det är okej att helt strunta i lagar ochbestämmelser? Vad formar det församhällsmedborgare ?Anf. 8 HANS ():Fru talman! Det finns anledning för samtligaregeringar som har föregått denna att självkritisktgranska den verksamhet som har förekommit närdet gäller ekobrottsbekämpning. Jag hör till demsom har framfört kritik oavsett vilken regering somhar suttit vid makten, eftersom jag har ansett att dethar behövts betydligt starkare och effektivareåtgärder. Jag tycker också att jag och andra kritikerhar blivit sannspådda.Nu befinner vi oss i det läget att situationen är värreän vad den någonsin har varit. I det läget är deåtgärder som regeringen vidtar eller avser att vidtahelt otillräckliga. Det betyder att den ekonomiskaoch organiserade brottsligheten av allt att dömafortsätter att tillta, utan att tillräckligt effektivaåtgärder vidtas.Det är nödvändigt att vi nu granskar alla de förslagsom finns. Det gäller enligt min uppfattning attrealisera en rad av de förslag som redan finns påbordet. Huvuddelen av justitieministerns svarhandlar emellertid om nya undersökningar och nyautredningar och i alldeles för liten grad omomedelbara insatser.Jag tycker därför att den socialdemokratiskamotionen är en klar förbättring. Den innebär i detnärmaste att man bör sätta in resurser för attfördubbla antalet ekopoliser. Detta är ett mycketcentralt och viktigt krav. Dessutom innehållermotionen krav på resurser tillkronofogdemyndigheterna, Riksåklagaren,och , och detta ärresurser som är i hög grad nödvändiga.Den fråga som justitieministern undviker att taställning till är den som gäller en koncentration avresurserna till storstadsområdena och att vibehöver de nödvändiga medlen för att kunnaåstadkomma denna styrning av resurserna. Det ärhär det brister mycket betänkligt, och det ärallvarligt att vi inte har konkreta förslag på dettaområde.Anf. 9 ():Fru talman! Det var definitivt inte min avsikt att pånågot vis skälla på , justitieministern.Han har nog gjort vad han har kunnat i den härfrågan. Den skrivning jag hänvisade till och som togså att behandla -- det tog faktiskt drygt åttamånader -- låg också bakom.Det tog som sagt väldigt innan regeringenfattade beslut; eftersom Datainspektionen hadesagt nej var det bara regeringen som kunde ta överi nästa instans. Regeringens besked blev som sagtatt den samkörning, den samordning som är såviktig för bekämpningen av ekonomiskbrottslighet, bara kom att gälla . Sedanmåste det återigen ske en ny prövning. Detta blevfallet trots att det har funnits möjlighet sådan samordning -- den möjligheten togs bort isamband med avregleringen av taxi den 1 juli 1990.Jag ställde också en annan fråga till ,nämligen om hon var beredd att pröva någon formav näringstillstånd, ''körkort'' eller åtminstonekräva branschvana, för att därmed visa förtroendeför de seriösa företagarna och på så vis bekämpaden ekonomiska brottsligheten. drar ju tyvärrde seriösa företagarna det kortaste strået på grundav att den ekonomiska brottsligheten är så utbredd.Länsstyrelsen kan naturligtvis göra en hel del. Detär mycket riktigt att jag sitter i . Jaglåg bakom bl.a. förslaget om att man skulleprioritera den ekonomiska brottsligheten, men denborgerliga majoriteten röstade nej.Jag tycker att jag får mer och mer klara belägg fördetta, inte minst med tanke på vad som äger ruminom taxi- och krognäringen. Exemplet medtillvaratagandet av sex pistoler och ca 1 miljonkronor i tusenlappar är bara ett av många. Inomhotell- och restaurangnäringen förekommer detdagligen exempel på att ombudsmän inte vågarvara offentliga därför att det pågårbulvanverksamhet och djupt kriminell verksamhet,som är följder av den ekonomiska brottsligheten.Av den anledningen är det mycket viktigt attregeringen visar styrka, intresse, resurser ochframför allt ger mycket tydliga signaler i de härfrågorna. Man ger inte sådana signaler om manhänvisar till skattetryck och personlig integritet.Anf. 10 Justitieminister ():Fru talman! Det är rätt att jag inte svarade på allafrågor som ställdes, men vet har begränsad talartid. När det är många somställer frågor är det därför mycket effektivt attkunna säga att man inte fick något svar på sin egenfråga.Frågan om näringstillstånd är viktig, och i denfrågan finns det en viktig och grundläggandeskillnad i våra uppfattningar. sägernågot som för mig är mycket otroligt. Hon säger attvi skall kräva näringstillstånd för att visa förtroendeför de seriösa näringsidkarna. För mig, somborgerlig, är utgångspunkten att vi visar förtroendeför människor, men de som missbrukar förtroendetskall vi angripa. Seriösa och hederliga människorskall inte behöva komma till myndigheterna och beom lov för att ges möjlighet att försörja sig på etthederligt sätt. Mitt svar på frågan om vi skall haflera former av näringstillstånd är därför nej.Jag vill emellertid markera att de som visarbristande lojalitet mot människor, de sommissbrukar de regler som finns, dem skall viangripa. Det är det den här diskussionen skall gälla.Hur skall vi bygga upp våra resurser, hur skall viförbättra utnyttjandet av våra resurser för attkunna komma åt just dem som missbrukar detförtroende som man enligt min mening skall utgåfrån att man bör ge enskilda individer?Då är det naturligtvis lätt att som Hans GöranFranck säga att vi skall anslå mer pengar. Jag villdock påpeka något som jag harpåpekat tidigare: komregeringspartierna och Socialdemokraternaöverens om ett sparbeting påJustitiedepartementets område på 500 miljoner.Detta var ett önskemål från Socialdemokraterna,men vi ställde upp för att få till stånd en omfattandebesparing. Att sedan, efter det att vi har varitöverens om ramen, säga att vi skall lägga 100miljoner -- eller, för att tala i nettosiffror, kanske 62miljoner -- på polisens verksamhet för bekämpningav ekobrottslighet, innebär att man säger attytterligare 62 miljoner utöver de redanöverenskomna 500 miljonerna skall sparas in påJustitiedepartementets område, ochJustitiedepartementets budget är totaldomineradav polisens verksamhet.Vill vi då minska resurserna när det gäller utredningav våldsbrott och narkotikabrott och de resursersom satsas på att komma åt unga människor som ärpå väg in i brottslighet? Jag vill det inte. Vi har enhel del resurser, och vi håller också på att bygga uppresurserna, och vi måste därför se till att vi utnyttjardessa resurser på bästa möjliga sätt.Initiativet från i är idet sammanhanget ett bra exempel, som geruttryck för precis det som vi från regeringens sidaförsöker markera, nämligen att vi skall samordnaresurserna och se till att de som arbetar medekobrottslighet har en hög utbildningsnivå. Dethjälper inte att vi sätter in en massa människor,utan det är också nödvändigt att de som arbetarmed ekobrottsligheten är av en mycket hög kvalitetoch har en mycket hög kompetens.Det är ett eftersatt område, och jag tror att vi kanvara överens om att man inte uppnår högkompetens över utan att det tar tid, precissom det tar tid att reparera eftersatt tekniskutrustning. Den tekniska utrustning som har tagitsupp i debatten blev inte föråldrad i samband medregeringsbytet , utan den var föråldrad långttidigare, och det var ingen som tidigare såg till attförnya den. Ju längre man väntar, desto längre tidtar det naturligtvis att komma i kapp.Anf. 11 HANS ():Fru talman! Jag konstaterar att justitieministern nuoch i ett tidigare inlägg vitsordar att en betydandedel av de 60 miljonerna kommer att gå till andraområden än ekobrottslighet. Men hon kan inte sägahur mycket.Jag konstaterar också att det här finns godamöjligheter att förhandla med socialdemokratinom en ordentlig utökning. Jag har tidigarediskuterat med justitieministern om detta. Hon hardå sagt -- även om hon också upprepat vad somsagts i krisuppgörelsen -- att det finns eventuellamöjligheter till en öppning.Precis som justitieministern säger innebärkrisuppgörelsen att man skall göra besparingarinom rättsväsendets område med 500 miljoner.Men det finns besparingsmöjligheter inomrättsväsendet utan att det skall behöva drabbaekobrottsligheten som är så viktig. Det finnsmöjligheter bl.a. inom kriminalvården, men äveninom andra områden.Det rör sig också om att kunna ta upp en diskussionmed Socialdemokraterna om att träffa enöverenskommelse i utskotten om att kunna få dessanya pengar. Dessa pengar är så nödvändiga. Varförinte ta chansen till en överenskommelse om dethär?Tilltron till rättsväsendets funktionsmöjligheteroch aktionsduglighet måste förstärkas. Detbedömer jag som mest angeläget, i det läge som vinu står nu inför. Tilltron ökar inte bara genom atttala om framtiden eller att tala om att vi skall haexempelvis en bättre moral. fordrasomedelbara förstärkta insatser för att över huvudtaget polis, åklagare och alla andra som finns inomrättsväsendet skall få ökad förmåga att vändaströmmen. Det är avgörande. Allt går inte att görapå en gång. Det fordrar uthållighet. Det betyderockså att man måste ha tron att det här kommer atthålla i sig och att det därför är nödvändigt atttillsätta dessa resurser.Anf. 12 HANS ():Fru talman! Justitieministern avslutade med attsäga att polisens utrustning inte har blivit föråldradenbart under den borgerliga regeringsperioden.Det är förvisso sant. Men sedan sadejustitieministern att ju längre man väntar ju merföråldrad blir polisens utrustning. Självfallet är detså, därför vill vi Socialdemokrater se åtgärdervidtagna , vi vill inte ha nya utredningar.Det allvarligaste med den ekonomiskabrottsligheten är att den skadar människorsrättsmedvetande oerhört mycket, därför måste denprioriteras. När man upplever att etablerade ochrika människor och stora företag i samhället kankomma undan sina ålägganden, inte behöver följade lagar och regler som finns, och att de får ageraefter snöd , hur skall man då kunna begäraatt ungdomar och andra skall rätta sig eftersamhällsreglerna?Den här frågan kan man inte ställa mot frågorna omnarkotika och våldsbrottslighet och säga attnarkotika- och våldsbrotten är farligare än deekonomiska. Det är själva demokratin som dethandlar om. Det handlar även om att den grovavåldsbrottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten är väldigt nära förknippade medvarandra.Varifrån skall man ta resurser till det här, kan manfråga sig. Precis som justitieminstern säger går detatt hänvisa till uppgörelser när det gällerbudgetläget. Men det är faktiskt så, att det är svårtatt beräkna hur mycket pengar som undanhålls iekonomisk brottslighet. I de beräkningar somemellertid finns pekar det mot ungegär 100miljarder kronor , som försvinner urstatskassan på grund av detta. Skulle man medökade insatser mot ekonomisk brottslighet kunnafå in pengar till statskassan är det troligt attinsatserna som görs på det här området faktisktbetalar sig -- kanske ger ett visst överskott.Jag berörde tidigare § 38 medbestämmandelagensom handlar om fackens vetorätt mot företag sominte seriöst sköter sig. Justitieministern har inte enskommenterat det. Det skulle faktiskt varaintressant att höra justitieministerns uppfattning iden här frågan. Är det verkligen till gagn förkampen mot ekonomisk brottslighet att avskaffaMBL § 38, eller är det ett rent ideologiskt beslut?Det är ungefär som -- jag brukar göra den härjämförelsen -- när gamla stalinister av ideologiskaskäl vill avskaffa all lagstiftning som begränsararbetsgivarens rätt. MBL § 38 är ett av de fåeffektiva vapen som vi har haft när det gällerkampen mot den ekonomiska brottsligheten.Anf. 13 Justitieminister ():Fru talman! Först vill jag säga till attäven om jag är justitieminister går jag inte ochhåller paragrafnummer i huvudet, speciellt inteparagrafnummer på områden som inte direkt liggerinom mitt ansvarsområde, som arbetsrätten.Dessutom vill jag se närmare på de regler som jagkommenterar, även om jag självfallet i vissa fall vetvad en viss regel innehåller i stort.Rent principiellt tycker jag att man verkligen kandiskutera om huruvida det är vissa grupper somskall ha speciell rätt att reagera mot olaglighet. Detär egentligen vars och ens skyldighet -- särskiltarbetsgivarens -- att reagera. Det är också detoffentligas skyldighet att reagera. Jag är intekompetent att diskutera § 38 MBL. Det får i ställetandra, som kan det bättre, göra.Hans Göran använder debattekniken attsäga att han har fått si och så bekräftat. Det finnsinget i det som jag har sagt som bekräftar att de 60miljonerna till till största delenskall användas till annat än bekämpande avekobrottslighet. Jag sade att harfått i uppdrag att till regeringen redovisa hur de 60miljonerna skall användas. Om regeringen hadefått den redovisningen skulle jag ha kunnat tala omhur pengarna kommer att användas. Uppdragetbygger emellertid på att vi skall komma åt denavancerade brottsligheten. Jag markerade även attjust den ekonomiska brottsligheten är en tung del.Vi får vänta och se till dess jag och andra kanbekräfta hur medlen verkligen skall fördelas.Hans Stenberg, jag håller helt med om att det ärviktigt att bekämpa den ekonomiska brottslighetenmed tanke på det allmänna rättsmedvetandet.Regeringen har därför i regeringsförklaringenangivit att all brottslighet skall bekämpas.Samtidigt är regeringen hederlig och säger att i ensituation där det är brist på resurser -- och så varsituationen när vi tog över, efter det att resursernasuccessivt minskat -- måste man vågasäga att vissa saker alltid måste göras först och attgivna resurser inte räcker till allt.Vi utreder mycken ekobrottslighet. Men det ärkomplicerat. Jag repeterar det som jag sade itidigare inlägg: resurer förutredning av ekonomisk brottslighet ökade med27 % 1992, jämfört med 1991.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1992/93:76 om blyfribensinAnf. 14 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen anser att distributionssystemet förbensin uppfyller de krav man bör kunna ställa, omNaturvårdsverket kontrollerar kvaliteten på blyfribensin och inom vilka toleransgränser bensinen börligga. frågar också om vilketrättsläge som råder för bilbranschensgarantiåtagande om bilägaren själv ovetandetankar blyad bensin i en bil med katalysator.Låt mig börja med att besvara den tredje frågan ochklargöra rättsläget. Enligt 11 §bilavgasförordningen (1991:1481) gällertillverkarens särskilda ansvar mot bilägaren baraom denne använder blyfri bensin. Detta gäller ävenom bilägaren är helt omedveten om att den bensinsom används är förorenad med bly. Omkatalysatorn på bilen förstörs av att bilen tankasmed bensin som innehåller bly, trots att den angesvara blyfri, måste bilägaren vända sig till den somsålt bensinen för att få ersättning.Som svar på frågan om Naturvårdsverketskontroller kan jag informera om attNaturvårdsverket har utfärdat föreskrifter om hurkontrollen skall ske av att den bensin som uppgesvara blyfri verkligen är blyfri. Systemet bygger delspå ett regelbundet kontrollprogram för blyfrimotorbensin vid tankställe som utförs av Statensprovningsanstalt, dels på ett program föroljeföretagens egen kontroll vid huvuddepå ochtankställe. Oljeföretagen är skyldiga att rapporterasina mätvärden till Naturvårdsverket.Enligt förordningen (1985:838) om motorbensin fårbensin innehålla högst bly per liter för att denskall anses vara blyfri. Enligt skall oljeföretagen lämna enbeskrivning av vilka åtgärder som kommer attvidtas för att förhindra att blyförorenadmotorbensin överlåts, om ett enskilt mätvärdeöverstiger vid bensinpump eller 5 mgper liter vid depå. Om blyhalten i en bensinpumpför blyfri motorbensin överstiger ,måste försäljningen av blyfri bensin stoppas vid detaktuella tankstället. I sådana fall skall företagetlämna en rapport till medredovisning av planerade åtgärder. Försäljningenfår inte återupptas innan Naturvårdsverketmedgivit detta.Vid de kontroller som görupptäcks då och då blyföroreningar i bensin somuppges vara blyfri. har några störreincidenter inträffat som medfört en större spridningav förorenad bensin. Ett exempel på det ärblyförorenad bensin som levererats från depån vidLoudden i . I detta fall harNaturvårdsverket kommit överens medoljeföretagen om att dessa skall spåra de bilägaresom tankat den förorenade bensinen.Beträffande frågan om distributionssystemet förbensin uppfyller de krav man bör kunna ställa, visarde inträffade incidenterna att detta fungeratotillfredsställande. Enligt vad jag har erfarit harNaturvårdsverket startat överläggningar medoljebranschen för att få till stånd förbättringar. Enöversyn av föreskrifterna planeras också.Naturvårdsverket har till regeringenöverlämnat ett förslag till miljöklassystem förbensin. I rapporten föreslås också att tillverkningoch import av blyad bensin avsedd för bruk iSverige förbjuds fr.o.m. den 1 juli 1994.Naturvårdsverkets förslag bereds för närvarandeinom regeringskansliet.Anf. 15 ():Fru talman! Låt mig först tacka miljöministern försvaret på denna interpellation. Trafiksektorn utgören strategisk del av samhällets totala miljöpolitik.För att klara miljömålen i stort, måste ocksåtrafikens negativa miljöpåverkan minimeras.Genom den katalytiska avgasreningen minskarutsläppen av framför allt kväveoxider drastiskt,under förutsättning att tekniken fungerar. Men omförorenad bensin används i en katalysatorrenad biluppstår sådana skador på katalysatorn attfunktionen allvarligt försämras.Enligt en artikel i skadades minst10 000 bilar av blyförorenad bensin i decemberförra året. Det skedde i samband med just detexempel som miljöministern nämner i sitt svar.Kostnaden för att byta samtliga dessa katalysatorerkan beräknas till mellan 50 och 100 miljonerkronor.Miljöministern har i svaret redovisat det gällanderättsläget på detta område. Det låter bra i teorin.Men i praktiken riskerar ändå många bilägare attdrabbas ekonomiskt. Hur skall bilägaren t.ex.kunna bevisa att det var vid ett vissttankningstillfälle som den förorenade bensinenkom in i bilen? Det kanske är långt efteråt, t.ex. isamband med en kontrollbesiktning, som bilägarenupptäcker att man har fått dessa skador påkatalysatorn. Risken är då naturligtvis uppenbar attdet är den enskilda bilägaren som hamnar mittemellan katalysatortillverkarens ansvar ochbensinbolagets ansvar och själv, utan egenförskyllan, får stå för denna kostnad. Detta är i såfall ett mycket dåligt incitament för att engagerabilägarna i kampen för en bättre miljö.Det finns mycket som tyder på att är blandde länder i världen som har den sämsta kvalitetenpå bensin. Bl.a. har olika biltillverkare ochimportörer jämfört katalysatorer från bilar som hartankats i olika länder. Det har då visat sig att detfinns väsentligt mycket mer bly i katalysatorer frånbilar som har tankats just i jämfört medbilar som har tankats i andra länder. Dessaförhållanden är naturligtvis djuptotillfredsställande.Det som miljöministern redovisar i svaret om attNaturvårdsverket nu skall se över detta ochplanerar en översyn av gällande föreskrifter ärpositivt. Men jag vill ändå understryka att det interäcker med föreskrifter, oavsett hur bra de är. Demåste också följas upp, så att de verkligen fungerari praktiken. De exempel som här har tagits uppvisar att det inte är fel på föreskrifterna utanefterlevnaden av dem. Detta brådskar -- både förmiljöns och för de enskilda bilägarnas skull.Jag anser också att det är nödvändigt att ytterligarese över rättsläget, så att de enskilda bilägarna interiskerar att helt utan egen förskyllan drabbas avstora kostnader därför att bensinbolagen intesköter detta på det sätt som man kan fordra. Jagundrar om miljöministern är beredd att initiera ensådan översyn?Den bästa lösningen är naturligtvis att man helt fårbort den blyade bensinen från marknaden. I svarethänvisas till en rapport från därdet föreslås att tillverkning och import av blyadbensin skall förbjudas fr.o.m. .