prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Detsäger inte särskilt mycket om.Sedan kommer till detta att visocialdemokrater skulle bryta mot skattereformen.Det är rörande att höra detta från , , är det ett brott motskattereformen när vi föreslår en höjning avstatsskatten med i runda svängar ? Varför vardet inte ett brott mot skattereformen när ni drevigenom sänkningar av kapitalinkomstskatten? Närni drev igenom förmånliga regler för beskattning avdelägare i fåmansföretag? När ni drev igenomslopande av socialavgifter på vinstandelsmedel?När ni drev igenom skattefria rabatter till dem somflyger ofta? Jag kan räkna upp massor medförslag som innebär brott mot skattereformen. Mendessa anser inte vara brott motskattereformen. Det är mycket egendomligt.Sedan kommer in på sittfavorittema, egenföretag. Han hävdar att visocialdemokrater har framtvingat en försening elleratt vi skulle vilja förhindra en förändring. Det liggeren del i vad han säger. Den orsak som KjellJohansson efterlyser är . Detkostar nämligen förslag. 2miljarder vill spendera i ensituation när budgetunderskottet exploderar. Detvill han göra i en situation där vi måste genomföraprutningar som drabbar gamla människor, sjukamänniskor, arbetslösa människor ochhandikappade människor. Då vill 2 miljarder kronor.Låt oss vänta med det där förslaget tills vi har råd.Då skall vi i en positiv anda studera det och taställning till det.Anf. 147 () replik:Herr talman! Det här med brott vill jag gärnaförklara. Vi hade några fullständigt fundamentalaregler som gällde för skattereformen. Den ena varatt statsskatten inte skulle överstiga . Hälftenkvar, det var som sade i går enförutsättning för att det skulle bli en reform.En annan regel var att vi skulle ha en enhetligmoms, men där sprang Socialdemokraterna ifrånreformen.Men när säger att vi drivit igenomsänkta kapitalskatter kan jag säga att det inte fannsnågon sådan generalregel uppsatt. Underarbetet med att ta fram skattereformen sade t.o.m.Erik , som då var bas på densocialdemokratiska sidan i förhandlingarna, att hanvar helt medveten om att kapitalskatterna skullebehöva sänkas, att detta kunde inträffa och attdetta skulle följas med stor noggrannhet. Så var detmed den saken.När det gäller vinstandelar så var dessa migveterligen över huvud taget inte med i reformen.De diskuterades inte. Det är att försöka med engrej som inte hör dit. försöktemed en likadan grej i debatten med Carl-JohanWilson när han talade om förmögenhetsskatten.Den var över huvud taget inte heller med i våraförhandlingar. Av de korta samtal vi förde om demförstod vi att vi aldrig skulle kunna bli överens, ochdå blev vi överens om att vi inte var överens, ochdet tycker jag vi kan vara överens om än i dag.Sedan frågar varför vi vill ta den härskattesänkningen , när vi har en situation somdrabbar sjuka och handikappade.Jag tycker det är klokt. Inte hjälper det de sjukaoch handikappade att man också slänger ut folkfrån småföretag som skulle ha kunnat överleva omman inte haft en beskattning som var fullkomligtorimlig. Dessa människor skall sedan haarbetslöshetsunderstöd och sättas i statliga åtgärdersom är mångdubbelt dyrare än att ge den härskattesänkningen och se till att man får ett rättvistskattesystem.Anf. 148 () replik:Herr talman! På det sista kan jag bara konstateraatt vi har en utomordentligt gynnsambolagsbeskattning i och beskattning avföretagare i . Det är möjligt att det finns enobalans mellan egenföretagare och aktiebolag. Denobalansen har vi förbundit oss att rätta till. Men vikan inte göra det till kostnaden av 2 miljarderkronor i nuvarande situation. Det har jag försöktatt förklara för kan jag nöja mig med att konstatera att närvi höjer skatten för höginkomsttagare då är det ettbrott mot skattereformen, då är det fundamentalaregler som kommer i kläm, säger när ni sänker skatten på framför alltkapitalinkomster då är det absolut inget brott motskatteöverenskommelsen.Det är alltså så, att menar attFolkpartiet har något slags tolkningsföreträde närdet gäller vad som är fundamentalt och vad sominte är fundamentalt. Det är precis likafundamentalt i bägge fallen.Jag behöver inte påminna om attdet finns en folkpartistisk riksdagsledamot -- KjellJohansson nämnde själv hans namn -- som tyckeratt man skall höja inkomstskatten överbrytpunkten. Denne riksdagsman har engagerathär i kammaren pläderat för det förslaget. I hansmotion heter det:Besparingar i statens budget försämrarprivatekonomin för människor som redan har detsvårt. Det är angeläget att den ekonomiskapolitiken utformas så, att även s.k.höginkomsttagare ökar sitt bidrag till statensinkomster.Det är alltså en folkpartistisk riksdagsledamot somhar skrivit denna motion. Jag utgår från, KjellJohansson, att det i liksom i andrapartier här i är så, att man inte väckermotioner utan gruppledningens sanktion.Det skulle vara intressant att höra hur det förhåller sig med den härmotionen.Anf. 149 () replik:Herr talman! Jag hade tänkt fatta mig mycket korti den här repliken, men jag måste nog ta mina treminuter i anspråk för att förklara detta.Det är många inom som tycker att manskall visa solidaritet. Men vi begriper att om viföretar en sådan här förändring så rubbas först ochfrämst förtroendet för skattereformen inom landet.Men även hos människor utanför detta land rubbasförtroendet för vårt skattesystem, om vi håller påoch förändrar marginalskattesatserna allteftersomkonjunkturerna svänger.Detta gör ett sådant förslag alldeles omöjligt. Mensjälvfallet är det bra att man visar en sådansolidaritet.Jag fäste mig vid att sade att detskulle vara så, att man inte behövde fatta något nyttbeslut utan att detta skulle försvinna , någotsom inte är fallet med ert förslag. Det är precissamma läge som vi har när det gällerriksdagslönerna -- tänk på det, . Vi vethur det gick, och jag tror att det blir likadant medskatten, om vi skall sänka den på nytt.Lars sade att det var fråga om brott när detgällde kapitalbeskattningen. Vid den hearing viföre beslutet om skattereformen hade med ErikÅsbrink svarade han på frågor av mig att det intealls är omöjligt att vi kommer att få lov att sänkakapitalskatten. Han sade att det är otroligtväsentligt att vi, när gränserna har öppnats, inte haren hårdare kapitalbeskattning än länder; det skullebli katastrofalt för oss som land.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 150 ():Herr talman! I strikt ekonomisk mening har allaskatter mer eller mindre negativa effekter. Ur densynpunkten finns det alltid motiv för ytterligareskattesänkningar.Å andra sidan är en sund finansiering av denoffentliga verksamheten en nödvändighet. Dagensstora budgetunderskott är oacceptabelt och måstepå olika sätt minskas och balans i statens affäreråterskapas.Det är självklart att det mot denna bakgrund är enförstahandsåtgärd att begränsa statens utgifter.Men de enkla besparingarna är i huvudsak redangjorda, och vad som återstår är långtgående ochomfattande förändringar som får många ochkomplicerade effekter. Tidpunkten förgenomförandet av förändringarna kan också varahelt avgörande för om det blir en verklig besparingi statsbudgeten eller inte. Ett typexempel på dettaär borttagandet av RBF-stödet, något som inuvarande sysselsättningsläge innebär enjätteförlust för statskassan men som för ett par årsedan kunde ha gjorts med en nettobesparing somresultat.Statens skatteintäkter beror dels på nivån påskatterna, men dels också på skattebasen, dvs. densumma på vilken skatten tas ut. Genomskattereformen har statens inkomster av direktaskatter minskat, medan de indirekta skatternasbetydelse har ökat väsentligt.Detta gör statsbudgeten mer konjunkturkänslig äntidigare. Den nödvändiga ökning avhushållssparandet som skett harminskat momsintäkterna med mellan 15 och 20miljarder . När hushållen tidigare i betydandeomfattning lånade till sin konsumtion, innebar dettill viss del lånefinansierad momsinbetalning tillstaten -- ett slags förskottsbetalning som istatsbudgeten betraktades som en fullgod intäkt.Den balans som vi till synes hade i statens affäreråren 1989 och 1990 berodde till stor del påbristfällig redovisning. Det är egentligen fantastisktatt staten har en ekonomisk redovisning som närdet avser periodisering av kostnader och intäkterinte skulle godkännas ens i ett småföretag. Ingenrevisor skulle godkänna en sådan bokföring.Detta är självfallet mycket otillfredsställande, ochdet har vilselett många politiker och väljare.Dagens sparande minskar successivt hushållensskuldbörda och räntekostnad, vilket i sin tur efterhand ökar utrymmet för momsbelagd konsumtion,varigenom statens skatteintäkter stiger.Bostadssektorns betydelse som skattekälla har desenaste åren ökat dramatiskt. I och med attinvesteringsbidragen, som kompenserar en del avmomskostnaden vid nyproduktion, försvinnerbelastas i princip hela bostadssektorn med 25 %moms. Därför drabbas statskassan mycket hårt avminskade aktiviteter inom bostadssektorn.De stora neddragningarna av räntebidragen kanockså, om de tas ut på ett olämpligt sätt, dramatisktöka antalet konkurser för bl.a.bostadsrättsföreningar och småfastighetsägare.Detta kan komma att kosta skattebetalarnabetydande belopp.Det är mer än någonsin angeläget att ha enhelhetssyn på besparingar, statsutgifter ochskatteuttag. Att bostadsfinansieringen lagts påFinansdepartementet borde skapa förutsättningaratt på detta område göra bättre totalanalyser.Hittills har dessa trots allt varit ofullständiga, menjag tror på förbättringar.Socialdemokraterna försöker i sin ekonomiskamotion tillämpa en helhetssyn, men det äruppenbart att de i flera fall övervärderarskatteintäkter och kostnadsminskningar, vilket görderas alternativ till betydande del orealistiskt.Oavsett detta anser jag att det är viktigt att dessaanalyser görs och att de görs bättre. Besparingaroch skattejusteringar får inte ses departementsvisutan i perspektivet av hela den svenska ekonomin.Skatterna måste så långt det är möjligt vara rättvisaoch utgå efter bärkraft. De skall också utnyttjas föratt styra mot bättre miljö och effektivareresursanvändning. På detta sätt kan man begränsaskatternas negativa effekter och aktivt medverkatill en positiv styrning i en i övrigt fri marknad.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag kan faktiskt instämma i rättmycket av det har sagt. Jag tänker inteheller plåga honom med det han har sagt utan istället fråga honom om någonting som han inte harsagt.Jag ställer till honom den direkta frågan hur han serpå förslaget att höja skatten över brytpunkten -- ensolidaritetsskatt. Ledande centerpartister -- jag trort.o.m. självaste partiordföranden -- har uttalat sigpositivt om detta. har vi i vår motion ett förslagom en höjning av skatten ovanför brytpunkten. Omden höjningen skall vara permanent eller tillfälligkan diskuteras. Om vi kan få en majoritet för dettaförslag, kan vi mycket väl diskutera sådana sakeroch även hur skatteskalan skall se ut.Hur ser på det förslaget?Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag har ägnat stor del av mitt kortaanförande åt att poängtera vikten av en totalsyn,vikten av att analysera och att se alla effekter av enåtgärd. Jag har konkret visat på att vissabesparingar faktiskt kan ge betydande förluster.Självfallet kan också skattehöjningar få sådanaeffekter. Vi har många exempel på det.Det vi nu exempelvis gör för småföretagen -- entillfällig skattelättnad -- är säkerligen en sådanskattesänkning som ger många positiva effekter.Det är därför motbjudande att peka på en detaljoch säga att det är just där något skall göras, därföratt det är en solidaritetshandling. Jag tänker inteställa upp på det. Jag menar att det måste vägas ini den helhetsbild som det är så väldigt viktigt att vii de här sammanhangen ägnar oss åt.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det här blir bättre och bättre, IvarFranzén. Socialdemokraterna säger precisdetsamma, nämligen att vi måste ha en totalsyn närdet gäller att satsa på offensiva åtgärder, att görabesparingar och att förstärka statens inkomster. Vikan alltså kanske diskutera denna totalsyn.Det som kallar för en detaljfråga ärinte helt oväsentligt. Och egengruppledare har uttalat sig synnerligen tvärsäkertom detta. Jag läser högt ur tidningenBohusläningen . ''vikerinte en tum från förslaget om att med en tillfälligvärnskatt stötta de arbetslösa och hjälpa uppbudgetunderskottet. Det är inte för att höjaskattetrycket, utan en solidaritetshandling där desom tjänar mer också får betala mer, säger () ordförande i finansutskottet.'' Jag kantillägga: gruppordförande för i riksdagen.Gäller de här orden, eller inte?Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag poängterade att skatter skall vararättvisa och fördelade efter bärkraft.Jag bör kanske också poängtera att principen, sominnebär hälften kvar, är mycket grundläggande.Det är därför väldigt viktigt att noga överväga dessafrågor. Jag tror också att under alla förhållandenmåste det handla om tillfälliga saker i en mycketakut situation för att över huvud taget kunnaövervägas.Anf. 155 ():Herr talman! när jag gick i småskolanfick jag min första jojo. Med viss möda fick jagrullen att krypa upp för tråden. Andra lärde sig dethär mycket bättre och blev verkligt duktiga.Skattepolitiken berör oss alla. En del tycker att detär lätt att ta till sig förändringar. För de allra flestaav oss menar jag emellertid att effektiviteten höjsom grunderna för skattelagstiftningen inte ändrasför ofta, och att de ändringar som sker ingår i ettlångsiktigt tänkande. Man bör alltså akta sig för attspela jojo med skatterna.Detta bör gälla när vi betraktar den skattereformsom antogs under förra mandatperioden. FrånKristdemokraternas sida ansåg vi attskattereformen i princip var riktig.På fyra områden hade vi dock avvikande mening.Jag berörde dessa områden i mitt första anförandehär i kammaren.För det första önskade vi en lägre moms på maten.Här skedde en förändring . Trappstegetkortades dock i höstens krisuppgörelse.För det andra ville vi ha skattestimulanser försparandet. Vissa förbättringar skedde även på dethär området , när det gäller detlångsiktiga sparandet. Med det realränteläge som vihaft har sparandet stimulerats.Jag ser med förväntan fram mot den aviseradepropositionen om ett individuelltpensionssparande.För det tredje ansåg vi att skattesystemet bordestimulera till en bättre miljö.För det fjärde ansåg vi att skatteuttaget bordesänkas.Jag anser mig våga påstå att vi hade en hyfsadrealism när det gällde takten i sänkningen avskatteuttaget.Vi menade att man mellan 1995 borde kunna komma ned till ettskatteuttag på av BNP. Vi förordade dennalångsiktiga sänkning av skatteuttaget genom ihuvudsak en sänkning av matmomsen ocharbetsgivaravgifterna.I valrörelsen, som ligger inte mer än tillbakai tiden ansåg vår partiledare att ensänkning av arbetsgivaravgiften var ennödvändig åtgärd. Detta blev han mycket häckladför i valrörelsen. Man sade att det skulle varafullständigt omöjligt. kan varje företagare,herr talman, konstatera att arbetsgivaravgiftensjunkit från till detta år.Förändringen hade en massiv majoritet bakom sig.Så fort förändras synsättet.I skattereformen aviserades en förändring avbeskattningen för småföretagen. Jag berördefrågan i den förra allmänpolitiska debatten.Småföretag som inte är organiserade somaktiebolag bör få samma skattebelastning påuppbyggnaden av eget kapital som aktiebolagenhar. Propositionens förslag om en uppskjutning avbeskattningen av uppskovsbeloppet när det gälleråterföring av obeskattade reserver är bra. Dennadel accepterar ju också Socialdemokraterna. , som inte är organiserade somaktiebolag, hör de flesta jordbruksföretag.Jordbruket lever i en pressad situation. Utöver detsom redan har sagt omsmåföretagsbeskattningen kan jag anföra att i eninflationsekonomi medverkar inflationen till enuppbyggnad av eget kapital. Vid en låg inflationmåste det nödvändiga egna kapitalet, som är enförutsättning för ett stabilt företag i kristider,byggas upp med beskattat kapital. Det är dånödvändigt att skattesatsen på dennakapitaluppbyggnad inte är högre än den som gällerför aktiebolagen.Många undrade vid krisuppgörelsen varförinte alkoholskatterna höjdes. aviseras attskatten på starkare alkoholdrycker höjs, så attpriset på dessa drycker anpassas tillprisutvecklingen för varor och tjänster i allmänhet.Herr talman! En fråga som återkommer inedgångstider är förslagen om skatteavdrag förreparationer av småhus. Ett av de bärande motivenbakom dessa funderingar är att stärka seriösahantverkares ställning på marknaden. Mångaupplever att de förlorar arbeten till, som deförmodar, dem som utför svartjobb.Kristdemokraterna har i en motion framfört en intressantkonstruktion med avsättning till fastighetsanknutnaunderhållsfonder. Dessa skulle också vara till nyttaför fastighetsägare med små hyresfastigheter.Valfrihet inom barnomsorgen är ett nyckelbegrepp.För vår del handlar det mycket om vårdlön,vårdnadsbidrag, till småbarnsföräldrar. Med olikaalternativ visar det sig att skattereglerna är långtifrån neutrala. Det gäller för bådedagbarnvårdarnas verksamhet ochdaghemsverksamhet som drivs som ideell förening.Kristdemokraten har tagit uppdessa problem i en motion.Anf. 156 ():Herr talman! I går under partiledardebattendiskuterades skatter, och underfinansdebatten diskuterades också skatter. Deskattemotioner som har varit föremål för debattåterkommer, sedan de har sakbehandlats iskatteutskottet, för att diskuteras en gång till.Med anledning härav, och när våra moderataåsikter har framförts tidigare i debatten av BoLundgren -- givetvis på ett förträffligt sätt -- avserjag inte att hålla det anförande som jag hadeförberett.Överläggningen var härmed avslutad.Bostäder, byggandeAnf. 157 ():Herr talman! Vi har i en regering som haravskaffat bostadspolitiken, en bostadspolitik somav oss socialdemokrater grundlades för ungefär sedan, där man i bred enighet slog fast attbostaden skall vara en social rättighet och inte enhandelsvara.Efter det att vi fick en ny regering i vårt land harbostadsfrågorna splittrats upp på en mängd olikadepartement. Jag är helt övertygad om att orsakentill detta är att man medvetet skall skjuta densociala bostadspolitiken i sank.Det räcker med att titta på TV eller att läsatidningar för att se att allt fler människor ivårt samhälle undrar: Har vi råd att bo? Har vi rådatt flytta in i en modern bostad?Man kan konstatera att många människor, med denpolitik som bedrivs och kommer att bedrivas, överhuvud taget inte kommer att ha råd att flytta in i enmodern bostad.Nu är det på det sättet, att med den politik som mannu bedriver är det marknadskrafterna som skallbestämma allt som skall byggas och vem som skallbo här och där. Man avskaffar kommunernasmöjligheter att ha ett inflytande över planering osv.Det är egentligen en ganska skrämmandeutveckling, därför att som vi i vårt landhar behov av att bygga, t.ex. äldrebostäder, attreparera och att bygga om m.m., går det tusentalsoch åter tusentals byggjobbare som har omdagen i A-kassa och som inte gör någonting.Man kan också konstatera att kreditsystemet intefungerar. Det kommer rapporter om attbyggen kan sättas i gång. Det finns behov av attbygga bostäder. Det är inte problem överallt, utanpå många orter behöver man komma i gång medbostadsbyggande. Det är bara det att man inte kansätta i gång byggena, därför att man inte får någrakrediter.Man kan alltså säga att bostadspolitiken, med denheliga marknadens hjälp, i stort sett har kollapsat.Därför skulle jag vilja ställa några frågor till deborgerliga företrädarna i den här debatten.Jag utgår från att det är en fråga för regeringen attse till att kreditsystemet fungerar. Det ärfullständigt vansinnigt tokigt att byggprojekt somdet finns behov av inte kommer i gång därför attkreditinstituten inte lånar ut några pengar. Där harbostadsutskottets ordförande ett stort ansvar,eftersom han ibland betraktas som bostadsminister,då det inte finns någon sådan i regeringen.Därför är min fråga till : På vilketsätt kommer ni i majoriteten att se till att rätta tillde här problemen, som har uppstått genom att detinte lämnas några krediter till byggen som är sunda,som måste komma i gång och som leder till attarbetslösheten minskar?Vi socialdemokrater slår vakt om den socialabostadspolitiken. Det säger ofta de borgerligaföreträdarna också att de gör, i varje fall i debatten.Men man bedriver en politik som helt leder bortfrån den sociala bostadspolitiken. Det ärmarknaden som skall styra.Vi socialdemokrater är helt övertygade om attbostadspolitiken måste gå ut på att manpå ett eller annat sätt subventionerar bostäder inyproduktionen, för att få en omfördelning inombeståndet. Om unga människor skall ha råd att bo ien modern bostad, måste bostadspolitiken varasådan att det sker en omfördelning mellan olikaårgångar, osv.Därför skulle jag vilja fråga bostadsutskottetsordförande om han är beredd att lägga ut de 3miljarderna i besparingar, som vi har resonerat omi samband med krisuppgörelserna, över helabeståndet. Eller är det den lilla andelen boende inyproduktionen som skall betala kostnaderna? Jaghoppas att jag kan få svar på den frågan.Vi socialdemokrater är också beredda att, medutgångspunkt från att det behövs en långsiktigbostadspolitik, se över vilka system vi skall ha iframtiden. har kämpat för enkontrollstation. Är han nu beredd att medverka utredning som leder fram till en långsiktigbostadspolitik? Den bostadspolitik som regeringennu bedriver har kollapsat, och det behövsnågonting nytt.Anf. 158 ():Herr talman! ställde många frågor,och han försökte därmed förmedla denskenbild av verkligheten som Socialdemokraterna idessa dagar ägnar mycken energi åt att ta fram. Detär exempelvis att kreditsvårigheterna skulle hanågot samband med det nyabostadsfinansieringssystem som har införts efterdet senaste valet. Det är inte sant. Min taletidtillåter mig inte att närmare informera LennartNilsson om den finanskris vi har i landet.Låt mig kommentera några frågor som haranknytning till den arbetsmarknadspolitiska debattsom också har förts. Byggarbetslösheten är myckethög, och det finns risk för att den kommer att ökaytterligare. Det är naturligtvis en tragedi för demänniskor som berörs. är det priset somvi får betala för den socialdemokratiskabostadspolitikens misslyckanden under 1980-talet.Här reagerar jag mot att Socialdemokraternaförsöker förmedla ett intryck av att det har lagts endöd hand över byggsektorn efter valet . Dettaär inte sant. Visst har branschen minskat sedanrekordåren . Inflations- ,spekulations- och subventionskarusellen är slut.Det går inte längre att bygga vad som helst till vilketpris som helst, i trygg förvissning om att inflationenblåser upp fastighetsvärdena och staten fortsätteratt vräka ut subventioner.Däremot är det ingalunda så att byggbranschen harminskat mer än andra branscher. 1992 minskade desamlade investeringarna i byggande och underhållmed . Det är inte särskilt anmärkningsvärt.Man kan fråga sig vad det beror på attarbetslösheten inom sektorn ökar , trotsatt investeringarna minskar bara med 5 %.Det är ju resultatet av den förödande utvecklingenunder . Byggbranschen kan sägas ha varitlika uppblåst som fastighetsvärdena. Det fanns inteen tillstymmelse till produktivitetsutveckling undertio år.När korthuset faller samman är det klart attomställningen blir mycket smärtsam.