prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Målet måste varaatt nå kravet om avgasfriafordon. Katalysatorer och blyfri bensin harglädjande nog gett flera positiva miljöeffekter. Föreår 2000 kommer bilarnas blyföroreningar nästan attha försvunnit. En rad andra utsläpp frånpersonbilarna kommer också att ha minskat med ca80 % jämfört med situationen före införandet avkatalysatorer. Krav måste ställas på ytterligareminskningar av föroreningarna. Ytterligareinsatser måste göras för att stimulera forskning ochutveckling av eldrivna och vätgasdrivna bilar ochbilar tillverkade med hybridteknologi.Även beträffande lastbilar bör det självfallet ocksåvara möjligt att uppnå avgasfria fordon ibörjan av . Här gäller det att fåstatsmakten och samhället att ställa krav påbiltillverkare, forskare och användare. Visocialdemokrater är beredda att ställa långtgåendekrav för att minska trafikens miljöproblem.Förutom att införa tekniska förbättringar avfordonen kommer ett viktigt medel för minskningav luftföroreningarna i städerna att varaomläggning av vägnätet, så att genomfartstrafikenleds utanför städerna. Vi vill att förbifarter skallbyggas för att förbättra miljön i utsatta orter.Därmed kommer man inte bara att kunna minskade lokala luftföroreningarna i städerna väsentligt,man kommer också i hög grad att reducerabullerproblemen. Om man kan minskahastigheten på det lokala vägnätet i städerna,kommer vägtrafikens totala bullerproblem attminska väsentligt.Vi politiker måste våga pröva olika möjligheter föratt minimera trafikens miljöproblem. Vägverketanger i sin sammanfattning att man genomsatsningar på järnvägsinvesteringar kan minskavägtrafikens ökningstakt, observera ökningstakt,. Även om jag tror ochhoppas på en större överflyttning av inte minstgodstrafik till järnväg, måste man konstatera att detinte är möjligt att i någon nämnvärd grad minskabehovet av stora investeringar i vägnät.Fru talman! Jag måste tyvärr återgå till betänkande35 för att bevisa de svagheter som det borgerligaförslaget innehåller. En bidragande orsak är denkompromiss som träffats mellan de borgerligapartierna. En kompromiss blir sällan riktigt bra,och här finns ett bevis för detta. Genom kraven frånCentern har stamvägnätet utökats för mycket. Detär för många vägar som ingår och därmed minskarmöjligheten till måluppfyllelse. Det blir därmedomöjligt att tillgodose de i stamvägnätet ingåendevägarnas investeringsbehov.Vi socialdemokrater anser att regeringen gör fel närman pekar ut ett för stort antal vägar somstamnätsvägar, som man inte är bereddatt satsa på dessa vägar på ett sätt som gör att deförtjänar beteckningen stamnätsväg.Låt mig ta några exempel och börja med E 4Gävle--. I sammanvägdaförslag föreslås att E 4 --skall fåmotorvägsstandard samt att E 4 --skall byggas ut till 13-metersstandard.2,skall investeras underplanperioden, alltså fram till år 2003.I utskottsmajoritetens förslag kommer delenSundsvall--inte att få ett enda nickel,inte ens till punktvisa insatser. När det gäller delenGävle--har standarden sänkts till 13meter, trots uttryckliga löften frånkommunikationsministern om motorvägsstandard.Detta gäller inte minst den färdigprojekteradedelen --Hudiksvall.Ett parallellbygge med Ostkustbanan ger ensamordningsvinst på ca . del av sträckan är färdig för start. Ennerprioritering innebär en försening avprojektet med . Om man i ettsenare skede, vilket troligen är nödvändigt,kommer att bygga ut till motorväg, innebär detta entotal kostnadsfördyrning på denna sträcka med ca130 miljoner kronor.Denna E 4-del från till är enviktig pulsåder för norra . Sten-OveSundström har ju redan talat om det. Därför måstedet kännas bittert för kommunikationsministern,även om han inte är närvarande i kammaren , attbokstavligt talat ha blivit överkörd i en så viktigregionalpolitisk fråga. När han dessutom har varituppe på platsen och uttryckligen lovat att det skallbli motorvägsstandard, måste nederlaget kännas såmycket värre. Man frågar sig om de andraborgerliga partierna är beredda att ta ansvar för ettsådant löftesbrott.Utskottsmajoriteten skriver något kryptiskt om attregeringen i fråga om vissa vägavsnitt och inominvesteringsramen bör kunna avvika från denmålstandard som anges i propositionen i fall då detär uppenbart att en avvikelse skulle innebärabetydande effektivitetsvinster.Det jag nu har sagt om framför allt sträckanSöderhamn--är väl ett sådant exempel,eller hur , som är majoritetensföreträdare? Jag vill gärna ha ett konkret svar påden frågan.Nästa sträcka är E 20 sträckan --Örebro.Där skriver de borgerliga och Ny demokrati att ingaåtgärder bör vidtas som hindrar att även sträckanGöteborg--kan uppnåmotorvägstandard. Detta är enligt min uppfattningungefär ''god dag yxskaft''. anser att detskulle behövas , varav 4,2 underplanperioden, och majoriteten föreslår 160miljoner, observera 160 miljoner. Detta betyder attdet praktiskt taget inte kommer att hända någotpositivt för E 20, bortsett från någon enstakapunktinsats.E 22-stråket mellan och är enviktig pulsåder för sydöstra . Det finnsmycket besvärliga förbifarter både i ochBlekinge. Det är också en väg med högtrafikbelastning och brister i trafiksäkerheten.Denna väg kommer säkerligen att öka i betydelseav framför allt två skäl: dels den fasta förbindelsenöver , dels den, som alla är överens om,ökade trafiken mot . Även här harregeringens dåliga kompromiss betytt att vägenklassats ner, vilket får negativa konsekvenser försydöstra , inkl. Skåne.En annan konsekvens av regeringens förslagkommer att synas när det gäller E 6 --. Den sträckan är av stor betydelse intebara för utan också för . Den vägenkan inte heller byggas ut till motorvägsstandardunder planperioden. Detta trots att borgarna iutskottet tycker att det vore riktigt. Det finns starkaskäl till att stödja det socialdemokratiskaalternativet -- om inte annat så avtrafiksäkerhetsskäl. Denna väg är hårt belastad.Jag måste emellertid också säga något positivt omutskottets borgerliga ledamöter. Det gäller framförallt vägsträckningarna i . Utskottet har ienighet konstaterat att är ett viktigttransitområde för export och import av varor.Också en mycket stor del av personresorna till ochfrån passerar landskapet. Därför behövs iframtiden inte en utan två pulsådror för vägtrafikensöderut genom . Det hedrar utskottetsledamöter att vi kunnat enas om detta.Sammanfattningsvis måste det dock sägas attregeringens förslag om medel till väginvesteringarär otillräckliga. Dessutom har kompromisseninneburit att ett för stort vägnät tillförtsstamvägnätet. Detta betyder att många viktigavägar som har stor betydelse för det nationellavägnätet inte får sin berättigade del av anslaget förutbyggnad. Dessutom kommer betydande summorgå förlorade då redan färdigprojekterade vägarmåste nedprioriteras från t.ex. motorväg till 13-metersväg och att samordningsvinster gårförlorade.Nu hade jag tänkt att ta upp frågan omvägunderhållet. Men jag måste notera att jag intehinner med.Jag konstaterar att det behöver satsas mer påvägunderhållet. Det har de flesta här redan sagt. Vivill satsa till för att bevaravägkapitalet. De borgerliga säger nej.Jag hinner inte ta upp frågan om länsanslagen. Jagavslutar med att säga följande. Finansieringen avdessa investeringar är ett stort problem. De flestaindustriländer i vår närhet satsar 1,5--avbruttonationalprodukten. säger attvi också har gjort det. Jag tycker att det finns allanledning att sikta på att nå dit igen. Det är kanskedet som behövs för infrastrukturen. Jag tror att detfinns möjlighet att diskutera frågan omfinansieringen framöver. Jag hinner som sagt intefördjupa mig i den frågan nu.Anf. 115 ():Fru talman! har redovisatkonsekvenserna av politik ochinställning till utbyggnaden av vägnätet.Här finns olika symbolfrågor. harunder varit en, där vårt nej till projektet harvarit en konsekvens av den syn vi har påutbyggnaden av vägnätet. är enannan sådan testpunkt där man kan se vilkakonsekvenser politiken får.Låt oss ta som ett exempel. Vi kanförst och främst konstatera att i betänkandet har demotionsförslag som säger nej till bygget avfärdatspraktiskt taget utan kommentarer.Beslutsunderlaget i propositionen var undermåligt.Det var helt enkelt inte möjligt att ta ställning tillVedaprojektet med utgångspunkt i de uppgiftersom presenterades i propositionen. Där jämfördesVedaprojektet med Sandöalternativet.Sandöalternativet innebär, med hjälp av en ändradsträckning av vägen, en förbättring avSandöbroarna.I propositionen finns inte heller någon ekonomiskjämförelse. Det är ytterst anmärkningsvärt att i enproposition ange alternativ utan att jämföra deekonomiska utfallen.Vägverket har gjort ett omfattandeutredningsarbete, och redovisarSandöalternativet som ett samhällsekonomisktklart mer fördelaktigt alternativ. Detta nämns överhuvud taget inte i propositionen eller betänkandet.Någon jämförelse mellan kalkylerade kostnader fördrift och underhåll nämns inte heller.Miljökonsekvenserna anges som likvärdiga, menatt Vedaalternativet blir kortare.Först och främst är detta felaktigt. Det blir enskillnad . Det rör sig om sjukilometers förkortning. Men det viktigaste är attläsaren bibringas närmast föreställningen attVedaalternativet skulle vara att föredra frånmiljösynpunkt. Någon annan motivering änförkortning av vägsträckan ges inte.Låt oss titta på vad gällande lag säger. Vi kan se attav 2 kap. i naturresurslagen framgår det att storamark- och vattenområden som inte alls eller endastobetydligt är påverkade av exploateringsföretageller andra ingrepp i miljön skall så långt möjligtskyddas mot åtgärder som kan påverka områdenaskaraktär. Det är ju alldeles utmärkt. Få sakerpåverkar detta områdes karaktär i så hög grad somVedaprojektet.Det här var naturfrågorna. Det finns mängder avandra skäl som gör detta område värt att skydda,t.ex. Denna vägsträckning kommeratt gå i ett område som är av stor betydelse för vårtkulturarv och vårt historiska arv.Om man skulle göra en samhällsekonomisk kalkylöver vad som har fordrats för att skapa den miljösom nu finns där och sedan jämför med vad somsatsas på detta projekt, skulle det visa sig attjämförelsen blir helt orimlig. Vi kommer i ett slagatt ödelägga stora värden som aldrig kommer att gåatt återskapa. Vad blir nu skyddsvärt, fru talman,om man låter detta projekt genomföras? Vilkaandra områden i kommer då att ansesskyddsvärda vid framtida vägprojekt av liknandeslag?Övriga uppgifter i propositionen var av närmastfiktiv karaktär. Regeringen hävdar attplanberedskapen för vägbygget är mycket god. Men det intressanta är naturligtvisåterigen jämförelsen med andra alternativ. Hur braär detta projekt i förhållande tillSandöalternativet? Det är inte alls säkert attVedaalternativet är överlägset i fråga om att snabbtkomma i gång med bygget. Förmodligen tvärtom.Sandöalternativet kan startas . gäller också att de geologiskaförhållandena är mycket ofullständigt utredda.Överraskningar blir oundvikliga. Kostnadernakommer att öka. Sandöalternativet är inte i lika höggrad osäkert.Fru talman! Det är sällan som har haft ettsådant dåligt underlag att ta ställning till. Jag yrkarbifall till meningsyttring vadgäller mom. 9.Anf. 116 ():Fru talman! Jag skall främst beröra devägsatsningar som tas upp i betänkandet. Det äringen nyhet att förslaget från regeringen innebär destörsta satsningarna i modern tid på bl.a. vägarna.Det är är av olika skäl bra, t.ex. om vi vill ha ökadtillväxt i landet, fungerande vägtransporter, ökadtrafiksäkerhet och en bättre miljö. Det är ocksåpositivt om det här kan ge många nyaarbetstillfällen.Utskottet stöder i huvudsak regeringens förslag.Men utskottet föreslår också vissa justeringar. Rentallmänt vill utskottet ha en något större inriktningpå bredare och trafiksäkrare vägar, framför alltmotorvägar, på vissa sträckor. Det här skallfinansiellt lösas inom den ram som föreslås. Norradelen av , , skall fåmotorvägsstandard. Det handlar om att eventuellaförseningar av utbyggnaden av måste undvikas.I första hand skall E 4 byggas ut i nuvarandesträckning genom till motorväg. Därefterkan en ny sträckning i södra byggas. Vad detgäller E 20 säger utskottet att inga åtgärder skallvidtas som hindrar att även sträckan --skall kunna uppnåmotorvägsstandard.Trafikutskottet uttalar också att regeringen inomramen för ett visst vägavsnitt får avvika frånmålstandarden till motorvägsstandard omdet kan innebära betydande effektivitetsvinster.Det kan exempelvis gälla E 20 mellan Göteborgoch eller E 4 mellan och Sundsvall.Det avsätts också medel för en bro överÅngermanälven -- den s.k. . Det är intedirekt ett nytt förslag som har kastats fram, vilketföregående talare antydde. Det har behandlats pådet sätt som dylika förslag skall behandlas. Det ärheller ingen nyhet att många kommuner ochLänsstyrelsen tycker att är det bästaförslaget.Utskottet betonar också attlänstrafikanläggningssatsningarna på vägsidan skallöka framkomligheten och minska avgasutsläppen.Intresset för propositionen har varit mycket stort.Behovet av fungerande vägtransporter är stort, ochnyttan är stor. Man kan också se intresset i det storaantal motioner som har avlämnats i samband medpropositionen. En del motioner har fått en positivbehandling. Andra har inte fått lika positivbehandling, framför allt därför att vi inte harobegränsat med pengar i Sverige.Jag vill här betona att normalt intebestämmer så mycket om detaljer i vägdragningarm.m. utan mer om målinriktningar för olikaprojekt. Så är det även i det här betänkandet.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ibetänkandet med undantag för mom. 4, där vimoderater har en reservation -- reservation nr 3.Jag kan inte undgå att något kommenteraSocialdemokraternas förslag. Jag skulle vilja kalladet för julaftonsteoremet. De vill göra allasatsningar överallt. Problemet är bara, vilketnämnts tidigare, Socialdemokraternas finansiering.Om jag skall kommentera några av de frågor BoNilsson tog upp i sitt inlägg vill jag säga följande.Det framfördes synpunker på att vi försöker varalitet mer flexibla vad gäller satsningarna påstamvägnät och riksvägnät. Jag tycker inte att manskall kritisera att vi försöker vara litet mer flexibla.Det här är trots allt saker som inte skallfatta detaljbeslut om. Det är ett sätt att frånutskottets sida se till att de som kan dessa sakerbäst -- , regeringen -- ser till att de häravvägningarna görs. Det blir säkerligen mycket brapå alla sätt och vis.Det har också framförts kritik mot att vi föreslår på vissa sträckor skall gå från målstandard 13meter upp till motorvägsstandard. Det skulleomöjliggöra satsningar på dessa speciellavägsträckor. Så är det inte heller. Det tar kanskelitet , och måluppfyllelsen kan kanske intenås , men målet är heltklart.Det var litet underligt att höra kritiseratrafikutskottets ställningstagande om vissavägsträckor och påstå att utskottsmajoriteten haren annorlunda inriktning och nya skrivningar, närhan i samma andetag säger att han tycker att det ärväldigt bra att utskottet har en speciell skrivning omE 4 i . Det var tydligen bra.Vi tycker att den liksom utskottsmajoritetensövriga skrivningar i betänkandet är bra. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemställan.Anf. 117 () replik:Fru talman! tog upp Vedaprojektetoch nämnde att kommuner och iVästernorrland är positiva. Ja, det är denaturligtvis. Här blir det pengar till -- detblir pengar till länet. Det är också en symbolfråganär det gäller satsning på Norrland.Jag menar att behöver andra satsningarän motorvägar och stora trafikinvesteringar.Sådana behövs också, men inte i den form somVedaprojektet har fått.Länsstyrelsen i har i detta fall valtatt företräda andra intressen än de miljömässiga.Jag kan ha förståelse för det, även om jag beklagardet. och kommunerna har heller intebehövt ta hänsyn till sämresamhällsekonomiska lönsamhet i jämförelse medSandöalternativet. Det är ju staten som betalar, ochpengar spiller över i länet. Det är inte konstigt attLänsstyrelsen och kommunerna är positiva.Anf. 118 BO () replik:Fru talman! Det är ganska konstigt att höra JanSandberg tala om julafton.Kommunikationsministern har uttalat att deinsatser vi socialdemokrater föreslår är vad sombehövs, men att inte klarar av det. När vitycker att vi kan genomföra förslagen säger att det är . Tycker inte också JanSandberg att vårt förslag egentligen är bäst? Hanhar bara inga pengar.Det vore välgörande att få ett sådant svar, för jagtror att det är det tänker. Hanbehöver inte säga det om han inte vill; han kansäga det sedan.När det gäller de löften om att E 6 och E 20 skallbli motorväg osv. som ger är det jufaktiskt på det sättet att ni inte har några pengar tilldet. Det är bara att konstatera att det blir mycketdyrare att först bygga 13-metersväg och sedanmotorväg. Det är slöseri med statens medel att göraen sådan prioritering.Ett av skälen till problemen, , är att nihar dragit in för många vägar i stamvägnätet.Därför måste ni försämra det. Om vi skulle räknakvadratmeter tror jag inte att vi socialdemokraterföreslår fler kvadratmeter väg än vad ni gör. Det ärbara det att ni har lagt ut ett pussel över landet. Dettror jag inte att själv tycker ärspeciellt bra, men så är det när fyra partier skallsamsas.Jag hade tänkt att i mitt anförande tala om att detär bra att ni visar flexibilitet. Det har visocialdemokrater nämligen också skrivit i vårreservation. Men man hinner inte med allt. Låt migsäga, fru talman, att jag tycker att det är på gränsentill orättvist att inläggen i debatten om en så storfråga -- 150 miljarder skall satsas på nybyggnad ochunderhåll av vägar -- skall . Detär praktiskt taget omöjligt. Jag vill ha sagt det.När det gäller E 6 och E 20 har också Folkpartietsagt att det är viktigt att vi bygger motorvägar,därför att det är det som behövs. Det bästa sättetatt klara det är faktiskt att rösta på vårareservationer, för då blir det de vägar och denvägstandard som de flesta egentligen vill ha, mensom regeringen anser att vi inte har pengar till.Bifall till våra reservationer innebär att vi kanbygga de motorvägar som alla egentligen vill ha.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag kallar det julaftonsteoremet därföratt jag tänker på hur det fungerar fram till jul. Manskriver ofta en väldigt lång önskelista med allajulklappar man vill ha, men man vet att mantroligen bara får några av dessa julklappar.Vi moderater kan också skriva en väldigt långönskelista på de projekt vi vill satsa på. Jag skullekunna tänka mig att som en sådan lista haexempelvis lista på förslag. Men dethandlar om att det måste betalas.Regeringen gör den största satsningen i modern tidpå olika infrastrukturåtgärder, däribland vägar -- 98miljarder. Vad gör Socialdemokraterna? Jag tycker att det här är ledsamt. Jag trorockså att utomstående intressenter förstår att detaldrig skulle ha kommit som förslag från eneventuell socialdemokratisk regering. Om man harregeringsmakten så känner man också ett ansvarför landets finanser.Antag att Socialdemokraternas förslag skulle gåigenom. Jag tror att skulle ta sig förpannan. De tycker att vi redan nu ligger högt närdet gäller vad man egentligen kan satsa påinfrastruktur under en sådan här period.Om s-förslaget går igenom blir det en ytterligarebelastning på statsbudgeten. Räntan far upp. Detnäringsliv vi har i som är beroende avriskvilligt kapital kommer att få ännu svårare attinvestera. Det kommer att få till följd att ävenräntorna för bostadslån går upp, vilket gör attboendekostnaderna ökar. Vi kommer med allsäkerhet att se att kronans värde börjar dala och attinflationen tar fart.Det handlar om att ta ansvar för en rimlig, vettigoch kraftfull satsning på infrastrukturen, samtidigtsom man tar ett lika stort ansvar för rikesfinanser. Det tycker jag är minst lika viktigt.Anf. 120 BO () replik:Fru talman! sade i sitt första inlägg attdet är som kan dessa frågor. Det varintressant att notera, därför att i nästa ögonblicksäger han att förslag är som enönskelista inför -- man lägger bara fram enmassa förslag.Vägverket kan naturligtvis det här. Man vet varsatsningarna behöver göras. Jag tycker att det finnsalla skäl att lyssna på vad säger. Det måvara hänt att vi inte kan leva upp till det, men visstär det så att det är som kan det här.Jag måste än en gång säga till : Jagtror inte att vi socialdemokrater och inte hellerVägverket vill satsa på flera vägar. Vi vill ha ettnationellt stamvägnät som måste ha en högstandard. Det är det vi vill satsa på. Ni läggerpussel, och därmed får ni sämre måluppfyllelse. Dåblir det sämre vägar där vägarna bäst behövs. Detfinns skäl att konstatera det.Det talas om överbud. äralltid intressant att höra på. Han upplyste oss omatt satsningarna på vägar och järnvägar var av bruttonationalprodukten. Detbetyder att denna satsning inte på något sätt är denstörsta som någonsin har gjorts, åtminstone inte omman räknar i andelar. Vi måste nu tillbaka tillsådana satsningar som vi gjorde . Detär som vi säger, att dessa satsningar inte är större.Däremot är de mindre än vad ni säger.Oavsett vad tycker måste viupp, till nivån av bruttonationalprodukten. Jagtror att vi måste det. Landet behöver det.Näringslivet behöver det. Det är nödvändigt förtrafiksäkerheten. Därför måste vi göra det.Flera av de stora industriländerna i , inteminst , satsar redan av sinbruttonationalprodukt på infrastrukturen. Varförskulle det då vara så omöjligt för oss att göra det?Låt oss i stället föra en vettig diskussion om hur detskall finansieras och klara ut det på ett bra sätt. Dåtror jag att vi kunde vara överens om att ärnödvändigt.Anf. 121 () replik:Fru talman! säger: Varför inte göra somövriga och satsa avbruttonationalprodukten påinfrastrukturinvesteringar? Jag önskar att vi kundegöra det. En av orsakerna till att vi inte kan göradet är att vi tidigare i inte har gjortsom övriga . Vi har gått på tvärs mot denallmänna ekonomisk-politiska utvecklingen iövriga . Därigenom har vi bäddat för destora problem vi har, med mycket storabudgetunderskott m.m. Hade vi redan då följtEuropa, inte bara på detta område utan även på detekonomisk-politiska området, hade vi möjligenkunnat diskutera en ökning av ramen. Med ensatsning på i stort sett 100 miljarder, med deförutsättningar som finns, har vi faktiskt tagit iordentligt.Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 122 ():Fru talman! Det känns som en betydelsefull dag föross gävleborgare. Regeringens storainfrastruktursatsning som behandlas i dettabetänkande berör oss i ganska betydande grad,med all rätt. är sjunde störstalän. Det utgör förbindelselänken mellan övrigaNorrland och resten av . Länet svarartillsammans med övriga Norrlandslän för en stordel av vårt lands nettoexportinkomster och är enlönsam del av Sverige.Infrastruktursatsningarna kommer att minska endel av avståndshandikapp till övrigaSverige och och förbättrar såledeskonkurrenskraften, till hela landets fromma.Regeringspropositionen innebar dock tvåbesvikelser för oss. Den ena är attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden bryts iBorlänge och inte når fram till Hälsingekusten.Det är bra att utskottet har en positiv skrivning.Utskottet betonar det angelägna i att Vägverketenligt propositionen tar upp behovet av bättrevägförbindelser från /till Norrlandskustland. Vi hyser en stor förhoppning om att detskall resultera i första hand i punktvisaförbättringar av vägsträckan, i väntan på enframtida stamväg som rimligen måste komma.Den andra besvikelsen var att E 4, sträckan --, i propositionen inte föreslogs fåmotorvägsstandard. Däremot föreslås detta för E 4söder om , som har lägre trafikintensitet inteminst i fråga om tyngre trafik. En stor del avtrafiken från viker nämligen av i ,på den s.k. Räta linjen mot Västerås.Standarden på norr om är på sträckanSöderhamn--mycket låg. hardärför, i hög grad med kommunikationsministernsgoda minne, redan projekterat för motorväg på densträckan.