prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Jag vill börja med att yrka bifall tillinlämnade reservationer och särskilda yttrandenfrån den socialdemokratiska gruppen i dettaärende.Ett av dagens problem när det gäller ekobrott är detkraftigt ökade antalet konkurser. Redan under1991 inträffade drygt 17 000 bolagskonkurser.Förlusterna för leverantörer, banker, långivare ochskatteskulder uppgick till drygt 10 miljarderkronor. I dessa konkurser blev ca 50 000 av deanställda arbetslösa. Drygt 2 miljarder kronorbetalades ut från lönegarantifonden.År 1992 beräknades antalet bolagskonkurser uppgåtill ca . I flera fall gällde det mycket storakonkurser inom fastighetsbranschen ochfinanssektorn. De ekonomiska förlusternauppskattades till flera tiotal miljarder kronor.Ungefär 70 000 av de anställda har blivit arbetslösavid dessa konkurser. Utbetalningarna frånlönegarantifonden uppgick till drygt 4 miljarderkronor.Enligt tidigare undersökningar hos BRÅ kan manräkna med att det i tre av fyra konkurserförekommer brott. Det skulle innebära brott i merän 10 000 konkurser under 1992.Ett utmärkande drag är användandet av bulvaner.Den som står bakom allvarlig ekonomiskbrottslighet skyltar inte längre med sitt namn utanlejer andra personer till att uppträda somföreträdare för bolaget. Patent- ochregistreringsverket har också uppfattningen attdetta blir allt vanligare, men kan av naturliga skälinte ange omfattningen.Enligt 3 kap. § 8 i aktiebolagsförordningen skallbevittnade namnteckningar av nyvaldastyrelseledamöter, styrelsesuppleanter,verkställande direktörer, vice verkställandedirektörer och firmatecknare ges in i samband medanmälan om registrering. Registrering av revisorerskall skriftligen bekräftas av revisorerna. PRVkontrollerar uppgifterna mot SPAR, men kannaturligtvis inte upptäcka alla förfalskningar.Det är därför glädjande att utskottet har enat sigom förslaget att PRV skall skicka en underrättelsetill samtliga registrerade bolagsfunktionärer. Fördetta måste avgiften höjas med 50--, vilketkan vara rimligt.Bulvaner kommer dock knappast att avslöjas meddetta förfarande, eftersom de är vidtalade att ställaupp. Men vi är en bit på väg. Ett problem somockså återstår är det faktum att anmälan omregistrering inte görs. Här får vi väl vänta och se omAktiebolagskommittén kommer med något förslag.Aktiebolagskommittén har ju arbetat men harfortfarande ett digert arbete framför sig. Manfortsätter det arbete med reformer som har pågåttsedan början av 70-talet och som antagligenkommer att fortsätta ännu en tid.Däremot avstyrker den borgerliga majoriteten iutskottet förslaget om tilläggsdirektiv tillAktiebolagskommittén beträffandeansvarsgenombrott. Den tidigaresocialdemokratiska regeringen gav kommittén iuppdrag att precisera förutsättningarna föransvarsgenombrott. Den nuvarande regeringen hari ett nytt tilläggsdirektiv beslutat att frågan intelängre skall behandlas av kommittén.Betalningskommittén, som tillsattes hösten 1984och avlämnade sitt betänkande ,föreslog bestämmelser i aktiebolagslagen sominnebär att det skall bli möjligt att iundantagssituationer göra avsteg från principen ompersonligt betalningsansvar, s.k.ansvarsgenombrott.S-gruppen i lagutskottet instämmer iBetalningskommitténs förslag och anser att det ivissa situationer med uppenbart missbruk kan varabefogat att personer som står bakom ett aktiebolagkan göras personligt betalningsansvariga förbolagsskulden. Regeringen bör därför ånyo geAktiebolagskommittén i uppdrag att utreda frågan.Ekonomisk brottslighet ligger bakom en stor del avkonkurserna. Det är ofta i samband med konkursersom sådan brottslighet uppdagas. I motion Ju817har vi socialdemokrater föreslagit att möjligheternaskall utredas att ge konkursförvaltarna en mer aktivroll än de har i dag.En motion med samma syfte behandlades iutskottet . Utskottet framhöll då,liksom , att förvaltarna skall vara opartiska ochta till vara både gäldenärens och borgenärernasintressen. I en interpellationsdebatt den 20november 1992 angav dock justitieministern atttillsättandet av en utredning skulle övervägas omhur konkursförvaltarnas kunskaper bättre skallkunna tas till vara vid utredandet av ekonomiskbrottslighet. Det skulle vara intressant att få vetaom övervägandet har lett till något resultat.Även revisorerna har varit föremål för diskussionertidigare. skall deras roll övervägas avAktiebolagskommittén. Vi har föreslagit attrevisorerna skall åläggas skyldighet att anmälaekonomisk brottslighet, t.ex. förskingring, tillåklagare. Detta avstyrker utskottsmajoriteten --man anser att det skulle försvåra revisorernasarbete och riskera aktieägarnas förtroende. Detskulle vara intressant att få veta varför en revisorinte skulle klara en sådan uppgift som att anmälaekonomisk brottslighet.Aktiekapitalet skall ju fungera som ett skydd förbolagets borgenärer, dvs. anställda, leverantörer,kreditgivare och andra. Det fyller också en viktigfunktion i skattehänseende, vilket var ett av deviktigaste motiven då minimikapitalet 1973 höjdesfrån till . Den nämndaAktiebolagskommittén har konstaterat att dettabelopp motsvarar . Trots detta harmajoriteten i kommittén förordat ett nytt minstaaktiekapital på ett så ringa belopp som 100 000 kr.Det föreslagna beloppet på är lågt,också i ett internationellt perspektiv. I Danmarkhar kraven ökat till för''anpartsselskab'' och till för''aktiedelskab''. Här biträder vi reservationen iAktiebolagskommittén med ett särskilt yttrande.Många av de frågor som diskuteras i dennakammare har varit föremål föröverväganden. Det gäller t.ex. frågan omkonkursregister, som också tas upp i dettabetänkande. När frågan om ekonomisk brottslighetdiskuteras, nämns ofta bristen på resurser hospolisen. Man delar t.ex. på en persondator och harett par mobiltelefoner för en hel avdelning. Etthjälpmedel som används av andra, bl.a. av demsom utreder ekonomisk brottslighet, ärdatatekniken. Det borde vara självklart att manmed hjälp av ett centralt dataregister skall kunna fåde uppgifter som behövs för exekutionsväsende,polis, åklagare och skattemyndighet. Utskottet harinhämtat att regeringen kommer medett förslag i detta ärende. Vi har av den anledningenbestämt oss för att spara kammarens tid och harinte reserverat oss mot utskottet just nu.Jag inledde med att säga att de många konkursernabl.a. har lett till stora utbetalningar frånLönegarantifonden. En åtgärd för att minska dessautbetalningar var att sänka taket förutbetalningarna. Denna sänkning har slagitorättfärdigt mot vissa grupper.Byggnadsarbetare, målare och andra som arbetarefter ackordssystem, baserade på mätning, har oftastora belopp inarbetade vid en konkurs. Med etttak på får dessa grupper således enmycket kort uppsägningstid. Det kan t.ex. vara enbyggnadsarbetare som vid konkurstillfället harinnestående ackordslön och semesterersättningsamt två veckors lön på tillsammans . De55 som återstår innan taket nås räcker tilldrygt tre månaders arbete, om han tjänar omkring100 kr per timme.Enligt s-gruppen bör , liksom , ha enspeciallagstiftning för dessa grupper. Det är enfråga som bör utredas med förtur.Utbetalningarna från Lönegarantifonden uppgick till . De storautbetalningarna har ofta sagts bero på fusk ochmissbruk. januari--hardrygt 15 000 företag gått i konkurs, och mängder avmänniskor har blivit arbetslösa.En annan anledning till de stora utbetalningarnafrån Lönegarantifonden är den förändradeförmånsordningen vid konkurs. Lönefordringarfick, efter en ändring , stå tillbaka förskattefordringar och företagsinteckningar.När nu rätten till lönegaranti kraftigt harförsämrats, måste förmånsrättslagen ändras så attlönefordringar placeras högre i förmånsordningen.Utskottsmajoriteten anser att vi skall inväntaInsolvensutredningens betänkande. Visocialdemokrater reserverar oss mot detta ochanser att skall ge regeringen till kännavad vi anser i denna fråga.Anf. 68 (nyd):Herr talman! Som ledamot i näringsutskottet liggerjag bakom en stor del av Ny demokratis motion omförmånsrättsordningen, med anknytning tillkonkurser. Jag vill därför anföra en del synpunkteri ämnet.Vi hörde tidigare, vilket vi är medvetna om, att vilever i en djup ekonomisk kris, med en enormökning av antalet konkurser. gick drygtnära 18 000 företag i konkurs, och 1992 var det22 000. Det är en ökning med på ett år.I konkursernas spår följer självfallet ofta enomfattande kapitalförstöring och arbetslöshet. Intebara det drabbade företaget utan även mångaborgenärer, främst leverantörer, kommer iekonomiska svårigheter, som i sin tur ''föder'' nyakonkurser. Det är den i dagligt tal s.k.dominoeffekten som vi får uppleva också på det härområdet.Detta beror på att leverantörer ochunderentreprenörer oftast är oprioriteradefordringsägare, som inte får tillbaka några pengarsedan staten, bankerna och andra prioriteradeborgenärer har fått sitt. Undersökningar visar attleverantörerna i genomsnitt bara får ut avsina fordringar vid konkurser.Enligt BRÅ, , uppgickleverantörernas förluster vid de 18 000konkurserna till ca 5 -- 6 miljarder.Under 1992 skedde det alltså en dramatisk ökningtill närmare ca 22 000 konkurserna, somrepresenterade förluster på 25 miljarder, varavungefär 15 miljarder är att hänföra till just de småoch medelstora företagen.Det måste självfallet vara en angelägen uppgift förstaten att snabbt besluta om åtgärder för attmotverka denna för landets ekonomi så förödandekapitalförstöring. Man har enligt vår uppfattninginte råd att invänta och utvecklaInsolvensutredningens förslag ochremissomgången.Vi har lagt fram förslag som relativt omgåendeskulle medverka till att lösa problemen ochmedverka till en bättre ekonomi, såväl för statensom för näringslivet, och därmed även minskaarbetslösheten.En lösning är att ta fasta på de tankegångar somInsolvensutredningen är inne på, nämligen attförändra prioriteringsordningen vid konkurser. Detskulle innebära att leverantörernaförmånsprioriteras. Det skulle självfallet mildrakonsekvenserna för leverantörerna vid en konkurs.Samtidigt skulle den omprioriteringen kunnastimulera bankerna att på ett mer konstruktivt sättgripa in i ett företag på väg mot ekonomisk kris ochatt mer aktivt stödja försöken att finna en väg urkrisen. är bankerna ofta för passiva -- ellerpressar rent av fram en konkurs -- eftersom de vetatt de är de första som får betalt. Kostnaderna förstaten skulle med ett sådant synsätt inte bli stora.Staten fick 1991 in 170 miljoner i skatt frånkonkursföretagen -- det skall ställas i relation till detotala skatteintäkterna på 757 miljarder. Det äralltså relativt blygsamma belopp som staten skullegå miste om, om man ''överlät'' de pengarna tillleverantörerna i stället.Ett annat förslag är att prioriterade fordringsägareskulle erhålla av sin totala fordran vid enkonkurs. Detta leder till att bankerna skulle varaännu mycket mindre benägna att sätta sina kunderi konkurs -- då skulle de förlora minst 25 %.Leverantörer och andra oprioriteradefordringsägare skulle aldrig gå lottlösa.Det tredje förslaget till lösning baseras på en formav konkursgaranti eller räntefria lån tillleverantörer som drabbas. En av småföretagensintresseorganisationer har tittat närmare på denlösningen. Den innebär att leverantörer somdrabbats av förluster i en konkurs under enövergångstid skulle få låna exempelvis tvåtredjedelar av det förlorade beloppet räntefritt.Det kan ske genom eller genom enspeciellt inrättad statlig konkursfond. Det skullenaturligtvis kräva litet att organisera.Den lösningen skulle innebära att lånet ges underen tvåårsperiod. Det skulle lätta också dekonkursdrabbade företagens likviditetsproblem.Dessutom skulle det medverka till att minskaförlusten för företaget, som slipper låna eller skaffafram annat rörelsekapital till hög ränta.Detta förslag till finansiering skulle ge positivaeffekter. Med utgångspunkt i årets beräknadeleverantörsförluster på 25 miljarder skulle staten dåbehöva låna upp 16 miljarder -- två tredjedelar avförlustbeloppet -- till ränta, en kostnad på 1,6miljarder.De dynamiska effekterna av den här satsningen göratt den med största säkerhet skulle betala sig.Många företag skulle leva vidare och tillsammanskomma att betala betydande belopp i skatt.Alternativet är att staten i större utsträckningkommer att få betala ut arbetslöshetsbidrag. Detbehövs bara att staten genom denna satsningminskar arbetslösheten med 7 000 personer för attdet här skall vara en god affär för staten, företagenoch de anställda. Det är ändå ett relativt försiktigtantagande.Utskottets majoritet konstaterar i sitt betänkandeatt vår motion med sina alternativa förslag tilländringar av förmånsrättsordningen har eninriktning som överensstämmer med innehållet iInsolvensutredningens förslag gällande justförmånsrätten vid konkurser. Utskottet uttalaremellertid att remissbehandlingen och regeringensställningstagande inte bör föregripas genom någotuttalande från . konstaterarutskottet att förmånsrättsordningen är ett mycketangeläget lagstiftningsärende och bör behandlasmed förtur.Vi i Ny demokrati anser att den politiska trögheteni sättet att hantera den här frågan borde kunna ståtillbaka för någon form av interimslösning baseradpå våra förslag -- att tillämpas redan underinnevarande år -- förslagsvis kanske fr.o.m. den 1september.Det skulle medverka till en snabb minskning avantalet konkurser orsakade av leverantörsförluster,det skulle rädda säkert 10 000-tals jobb i livskraftigaföretag och därmed öka statens inkomster frånnäringslivet.Ledamoten har i sin motion L314framfört tankegångar som vi i stort sett instämmeri. Han är inne på lösningar i samma riktning som vihar föreslagit. Men, herr talman, jag yrkar främstbifall till vår reservation 4 under mom. 14 iutskottets betänkande LU40.I detta anförande instämde . 69 () replik:Herr talman! Precis som sagt är detmycket angeläget att vi kan förändra förmånsrättenså att vi förhindrar att företag medleverantörsfordringar slås ut i onödan. Men vi fårinte heller blunda för risken med att prioritera uppleverantörsfordringarna. En förändring avförmånsrätten måste därför utformas så att vi intesläpper loss ytterligare en våg av ekonomiskbrottslighet. I så fall skulle en förändring avförmånsrätten göra mer skada än nytta. Därförskall vi inte nu rusa i väg i den här frågan utaninvänta förslag.Anf. 70 (nyd) replik:Herr talman! Att framföra de synpunkter som vihär hörde i en replik är, tycker jag, attverkligen misskreditera näringslivet. Jagförutsätter att den ekonomiska brottslighet somman i det här sammanhanget uttrycker en vissrädsla för är fullt kontrollerbar. Att använda densom skäl för att inte ''hasta i väg'' tycker inte jag ärbefogat.Anf. 71 ():Herr talman! Jag får börja med att yrkabifall till utskottets hemställan i det här ärendet.Utskottet har hänvisat till Aktiebolagskommitténoch till , som är klar och ärute på remiss -- om jag inte misstar mig gårremisstiden ut om en månad. Utskottet har ocksåsagt att det är väsentligt att man snabbt tittarnärmare på lönegarantifrågan. Det pågår enutredning, som vi också hänvisar till, beträffanderevisorernas roll.Vad som är viktigt när man stiftar lagar, inte minstlagar för företagande och, som i det här fallet, lagarför småföretagande och medelstort företagande, äratt man åstadkommer klara och entydiga regler.Företagarnas har också ständigtåterkommit till detta och sagt att det inte får bliregler som är illa genomtänkta.Vi har haft bekymmer med detta sedan Nyckelninställde betalningarna -- jag varsjälv förordnad till god man. Det är alltså en relativtkort tid, men detta har haft förödande effekter förnäringslivet. Vi måste därför ser till att vi ifortsättningen åstadkommer regler som de somskall leva efter dem kan känna respekt för.Vi har förslag, vi harsnart remissvaren klara, och vi räknar med att manpå regeringsnivå tar fram förslag under hösten.Aktiebolagskommittén arbetar och håller på medatt ta fram sitt material. Vi hoppas alltså att detsnabbt skall komma fram lagregler som uppfyllerde krav som företagarna alltid har framfört omenkla, klara regler.Om alla dessa motioner, som alla verkligenkommer från hjärtat och som är motiverade av enönskan att få det hela att fungera, kan jag säga attvi i utskottet har tagit del av dem, och vi har, somtidigare talare redovisat, uttalat att de här sakernaär väsentliga men att materialet måste bearbetas,och det är anledningen till det tidsschema jagnämnde.Sedan vill jag gå in på några punkter där det finnsreservationer. Det gäller t.ex.ansvarsgenombrottet. Man kan lugnt säga att detvore skönt att kunna stifta lagar och regler somsäger att när det gäller en kriminell person skall detbli fråga om ansvarsgenombrott. Det blir det enligtnu gällande lag, men det är ofta förenat medbevissvårigheter. Att få lagar som därutöver talarom ansvarsgenombrott är inte lätt. Lagutskottetbehandlade ett förslag och var inte till freds meddetta.Ser man totalt till ansvaret för styrelser och för demsom är verksamma i bolagen, finns det hosåklagarmyndigheterna en uppsjö fall av konkurserdär det sannolikt är fråga om brottslighet. Där görsen utredning av förvaltarna.Det har anslagits 60 miljoner till bekämpandet avden ekonomiska brottsligheten. Det har haranslagits särskilda pengar, vilket har lett till att 14åtal har kunnat väckas i Göteborg.Under de som jag har varit verksam -- 60-, 70-och 80-talet -- har undan för undan antaletsannolika brott som ligger hos myndigheterna ochsom har redovisats av förvaltarna ökat.Advokatsamfundet gjorde en uppvaktning , jag var själv med, där vi erbjöd att deförvaltare som inte var aktuella i resp. konkursskulle kunna ta tag i det här. Personer med kunskapoch erfarenhet skulle således kunna anlitas utan därigenom band upp en stor administration.Samtidigt skulle man få med gräsrötterna. Jaghoppas att detta skall aktualiseras igen i sambandmed de totala genomgångarna i anslutning tillInsolvensutredningen och dess arbete med attbeakta hur man skall handlägga sådana här frågorutan konkurs. Synpunkter har också lagts fram påhur det ser ut i konkurser.Det finns möjlighet till ansvarsgenombrott genomåtal från åklagare. Civilrättsligt finns också olikarättsfall bakåt i tiden. Det finns inga färska rättsfallpå det här området. Jag känner inte till att dennafråga har varit aktuell . Det finns dockrättsfall som gäller bulvaner, kommissionsbolagoch avtal av olika slag. Detta är bakgrunden till attutskottet nu inte tycker att det här är av den art attdet är aktuellt att vidta åtgärder.Vi sade här tidigare att det är bra att delgivning medjuridiska personer kan ske så snabbt som möjligt.Carin strök under det, och det vill jagverkligen också göra.Jag vill också säga några ord om förmånsrätten. Isomras, , fattades beslut om enbegränsning till . Jag upplevde att detbeslutet fattades mycket hastigt. När jag stod italarstolen strök jag under att vimåste se till att frågan kommer in i sitt rättasammanhang när vi får hela Insolvensutredningenoch kan bedöma detta. Vi måste få bort den illojalakonkurrens som har varit en effekt av denföregående lönegarantimodellen. måstevi få en garanti för att de anställda skall få möjlighettill en dräglig fortsättning. Jag har lagt fram ettförslag i min motion som jag tycker ärändamålsenligt och lätthanterligt. Förslaget går utpå att man skall relatera det här tillsjukförsäkringen.Det är dock farligt att vidta endrastisk åtgärd för att förmånsrättsordningen skallkomma in i bilden. Man bör se med försiktighet ochinte minst ur småföretagarna synpunkt på hurförmånsrättsordningen skall utformas. Jag tyckeratt det är en självklarhet att man skall ta bortstyrelsens personliga ansvar för skatter. Att manskall sätta skatterna sist tycker jag är ensjälvklarhet, och det har jag yrkat på i min motion.Bankerna är dock inte enbart fordringsägare ikonkurser, utan har de varitlångivare. Om bankerna skulle låna ut pengar tillbolagen utan att ha möjlighet att fritt träffa avtalom säkerhet och liknande med bolagsledningarna,är risken att den situation vi har där det ärmycket svårt för småföretagarna att låna pengarytterligare skulle förvärras. Småföretagarna skulleinte få någon möjlighet att låna pengar. Man skallha rätt att göra en affär och ha rätt att avtala fritt.Jag tycker att det är en hörnsten i vårt system attlångivare och låntagare får avtala fritt. Det är frittför envar att skaffa sig säkerhet i bolagen. Jag anseratt när de anställda träffar avtal kollektivt ellerindividuellt om t.ex. pensioner och inneståndelöner skall de kunna diskutera möjligheten att få ensäkerhet från arbetsgivaren. Jag är övertygad omatt de flesta arbetsgivare skulle ta upp en mycketpositiv diskussion i denna fråga. Arbetsgivarna vetatt de som de verkligen uppskattar är de som dearbetar tillsammans med.Med det anförda vill jag säga att jag önskar att deti fortsättningen skall gå undan med dennalagstiftning. Som alla talare har sagt här är det högtid att det sker något på det här området. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag har stor respekt för StigRindborgs erfarenheter och kunskaper när detgäller konkursförfarandet. Mina erfarenheterkommer till största delen från den offentligasektorn. Det är därför jag skulle vilja ta upp fråganom revisorernas roll.Inom den offentliga sektorn ställs vi ofta införproblemet att vi både skall ägna oss åtmyndighetsutövning och t.ex. stå för behandling.En läkare som har att rädda liv på ett barn, bör habarnets och föräldrarnas förtroende. Men läkarenär också skyldig att anmäla misstanke ombarnmisshandel. Jag undrar om vi inte skulle kunnage i uppdrag att utredafrågan om revisorerna. Det kanske inte är bra förrevisorerna att ha en dubbel roll. Är den offentligasektorn bättre på att klara sådana här saker ochgöra två saker ?Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag är mycket tveksam tillrevisorernas dubbla roll, och det är viktigt att manfunderar över den. Vi har i utskottet redovisat atten översyn av revisorsrollen enligt lämnadredogörelse redan pågår. Jag utgår ifrån att omutredningen pågår kommer den att beakta just denfråga som tog upp. Det är viktigtatt vi penetrerar vilka möjligheter som finns. Vi äralla angelägna om att varje form av brottslighetbeivras. Vi får emellertid inte arrangera det på ettsådant sätt att vi inte noga har tänkt igenom vilkenroll olika befattningshavare kan ha. Såvitt jagförstår pågår det en utredning, och det kommer attredovisas resultat av denna.Anf. 74 (nyd):Herr talman! Lönegarantin vid konkurs är en av deåtskilliga ofinansierade verksamheter som dennariksdag har beviljat. Man kan säga att lönegarantinegentligen skulle vara i konkurs med nuvarandeuppläggning.Den utredare som har tillsatts för att se övergarantin verkar inte arbeta med detta ärende medförtur. Det gör inte heller Insolvensutredningen.Föregående talare, , sade att han sågfram emot att det skulle bli fart på det här området.Jag nämnde att man skulle kunna sätta på blåljuset.Flera talare dunkade mig i ryggen när jag hade sagtdet. Vi måste få fart på det här.Assar kan göra en utredning på tremånader. Varför skall man då sitta och harva nästanett helt år med den här frågan? Det måste varanågon rim och reson. Det verkar som om depersoner som är tillsatta har blivit utarbetadegenom olika utredningar. Det händer ingenting.Vi ser ju vad det är fråga om.Lönegarantin ligger på som maxbelopp.Det är ett belopp som inbjuder till mygel. Det ärinte så lätt att få ihop Det är svårt, herrtalman, att få på något annat lotteriän på det lotteri som heter lönegaranti. Där harman möjlighet att få 100 000.Orsaken är bl.a. -- precis som en mycket kändkonkursförvaltare sagt -- att har världensmest generösa lönegaranti. Det inbjuder tillöverutnyttjande av lönegarantin, för att travesteraBengt ; han säger att det är ettöverutnyttjande av förmåner.Utredningen måste alltså få en prioriterad tidtabell.Det är det absolut viktigaste. Man måste förstå attdet inte går att ha ett upplägg med normal takt.Vi kan ju se hur det ser ut i verkligheten. I och medatt vi väntar får vi fler konkurser ochkonkurrenssnedvridande effekter. Det blir somkäglor som faller.