prot · GG09113 · 1993-05-19 00:00:00 — När kommunen lät utreda var den nya tippenskulle ligga, kom man med fyra alternativa förslag.På alla platserna blev det naturligtvis protestmöten,dit kommunalpolitikerna bjöds in.Jag gjorde en körning hemma i datorn på mittkalkylprogram och räknade fram att omsophanteringen skulle följa ekonomernasönsketänkande om årlig BNP-tillväxt, skulle viom behöva en soptipp per år.Det finns ju de som påstår att datorer är dumma,och nog verkar det här litet dumt, men det är välnågot av en sådan förväntad utveckling som hargjort att vi har en kretsloppsproposition att taställning till. Det kommer att bli omöjligt att klarasophanteringen, om vi inte tar tag i problemen.Herr talman! Den här propositionen är bara börjanpå en process där det kommer att krävas en ständigberedskap till att ändra inriktning på miljöpolitikenför att leva upp till ett riktigt kretsloppshandlande.Det viktigaste med källsortering, återvinning ochkretsloppstänkande är att vi får kontroll på detmiljöfarliga avfallet och de miljöskadligautsläppen, så att vi får det farliga avfallet separeratfrån sådant som kanske kan brännas ellerkomposteras eller användas på annat sätt.Det gäller att vara litet försiktig, tycker jag, närman pratar om återvinning. En riktigkretsloppsanalys kräver verkligt kompliceradeberäkningar.Någon läste kanske för sedan. Därfanns det bilder av vad som kan hända medåtervunnet papper. Jag tror att man skall varaväldigt analytisk i de här frågorna. Begagnatpapper som skall återvinnas har haft kontakt medmånga olika bakteriehärdar, och eftersom det vidtillverkningsprocessen inte hettas upp tillräckligtmycket för att bakterierna skall dö ut, kanpappersåtervinningen mycket väl bidra tillspridandet av allergier och andra problem. Det härmåste man se upp med.Det talas ofta om att byta ut miljöskadliga ämnenmot mindre skadliga. Det är inte alls säkert att denya ämnen man tar till i stället för de gamla ärsärskilt miljövänliga. Även här krävs att vi ärmycket kritiska och ställer krav på noggrannakonsekvens- och livscykelanalyser för alla nyaprodukter.Alla som är med och utformar regler som skall styrautvecklingen till en kretsloppsanpassning måstesamråda med de olika näringarna för att så långtsom möjligt få förbättringar genom samråd ochfrivilliga överenskommelser. Vad jag förstår, hardet skett under propositionens framtagande ochkommer att fortsätta med den nuvaranderegeringens goda minne. Brist på samråd med t.ex.skogsindustrin kan leda till felbedömningar och fåolyckliga konsekvenser.Jag står bakom propositionen, men jag vill påpekaatt vid återvinning av papper till nytt papperförlorar man så mycket som av fibrerna, somskadas. Dessutom kräver insamlingen av pappermassor av transport- och tillverkningsenergi.Jag har räknat litet på detta och kommit fram till attdet papper som tillverkas av begagnat papperkostar per ton attproducera. Jag har inte kostnaderna för attproducera motsvarande mängd papper urfärskfibrer, men det kan ju faktiskt vara bättre attanvända färskfibrer till att producera papper ochatt bränna det begagnade papperet i enfjärrvärmeanläggning. Om skogsindustrintillsammans med regeringen kan bevisa att så ärfallet måste nog fakta styra även i framtiden.De finns de som säger att man bara pratar ompengar, men vad betyder pengar om man inte haren miljö som man kan leva i. Vi får inte skadamiljön. På den punkten är kds mycketkonsekventa. Vi människor har ett stortförvaltaransvar, men faktum är att pengar och miljöär utbytbara storheter.Alla varor vi handlar med kommer ursprungligenfrån ekosystemen. Ingen ekonomisk produktion avvaror klarar sig utan naturresurser. Dessa sambandär egentligen självklara. Ändå handlar vi som omnaturens kapital är nästan gratis och exploaterar isnabb takt ändliga råvaror och belastar naturen såhårt med föroreningar och slitage att naturensproduktionsförmåga skadas.Därför är det viktigt att vi återvinner skrotdäck,elektroniskt skrot, plaster osv. Men för attsamhället inte skall drabbas av plötsliga ochonödigt höga omställningskostnader måste vi getydliga signaler . Vi måste ha långsiktigamålformuleringar för omvandlingen till ett hållbartsamhälle. Detta är ett problem . Det har saknatsen god framförhållning.Om vi slarvar på det här området riskerar vi attförlora företagsamhet till andra delar av världendär man tar lättare på problemen. Det blir intevärlden bättre av.Herr talman! Det viktigaste med den härpropositionen är inte att vi skaffat oss en kravlistasom sedan måste följas slaviskt. Det viktigaste är istället att vi alla som producerar och konsumerarbörjar fundera på hur vi skall få bukt medresursslöseri, avfallsberg, miljöskadliga utsläpp ochatt det inleds en dialog där fakta får övertyga ochstyra till en allt miljövänligare produktions- ochanvändarinriktning.Under alla förhållanden måste kraven påmiljöförbättrande åtgärder föregås av ingåendekonsekvensanalyser så att inte den senare villan blirvärre än den förra.En anpassning till naturens kretslopp är nödvändigför människans och naturens överlevnad. Att få ensådan fullständig anpassning till kretsloppet att allmänsklig aktivitet utan några störningar ikretsloppet är utopiskt. Det framhålls också ipropositionen.Jag tror dock att det går att driva verksamhet påmånga områden, framför allt inom lantbruket, såatt det både ger god avkastning och förbättrarjordbruket. Det behöver inte vara så att allmänsklig aktivitet skadar mer än det bygger upp.Tråkigt nog är många av de satsningar som görs ochsom betraktas som ganska miljövänliga ändå direktmiljöskadliga. Jag skall ta ett par exempel.De restprodukter som skapas vid de kommunalareningsverken -- miljöanläggningar i allra högstagrad -- är så förorenade att de oftast är olämpligaatt återföra i kretsloppet. Om de storskaligaavloppsreningssystemen skall behållas måste latrin-och avloppsvatten från hushåll noga skiljas frånkemiska föroreningar från industri och trafik. Deprojektörer och samhällsplanerare som sökeralternativ till ett omodernt och miljöskadligt systemär framsynta.Under 1900-talet har vi brutit kretsloppet på det härområdet. Om vi använde de näringsämnen vi självaproducerar som jordförbättringsmedel skulle deersätta av behovet av konstgödning.Och inte minst viktigt är att vi skulle kunnaupphöra med att föra ut dessa fina resurser i sjöaroch hav och övergöda vattnen.Fosfor är t.ex. en ändlig resurs. Det behövs tuffastyrmedel som leder fram till en ny ordning. Jagtror inte ens att ändringen i va-lagen räcker till.Civildepartementet arbetar med en översyn av va-lagen, och det pågår en relativt intensiv forskningpå det här området. Detta måste bli nästa steg ikretsloppsarbetet.Herr talman! Jag vill avsluta med att än en gånghälsa den här propositionen välkommen, och jagupprepar bifallsyrkandet till hemställan ijordbruksutskottets betänkande.Anf. 122 (nyd):Herr talman! Jag väljer att tala om det ipropositionen som anknyter till det jag jobbat medtidigare. Det gäller trafikfrågorna. I propositionenunder avsnittet om riktlinjer förkretsloppsanpassad samhällsutveckling berörsdrivmedelsfrågan och bilindustrins och trafikensroll i kretsloppet.Biobränslets möjligheter att ersätta nuvarandefordonsbränslen har prövats rent tekniskt. Nydstöder idén att finna biobränslen som kan ersättadagens bränslen, men vi anser att man börbestämma sig för något eller några bränslen ochsatsa på att få i gång en storskalig produktion ochdistribution. Detta för att komma ifrånstatliga bidrag så långt det är möjligt. Det gäller attfå saker att hända på det här området. Vi får intebara hålla på och prova.Att avskaffa den nya blyade bensinen fortastmöjligt utan att det uppstår några nackdelar är ettönskemål som vi alla har. Det visar sig docktekniskt och ekonomiskt svårt att nå det måletsnabbt. Åtminstone om man tar hänsyn till att detalltjämt finns fordon som inte klarar oblyad bensin.Det gäller äldre bruksfordon, veteranbilar,trädgårdsmaskiner m.m.Ny demokrati anser att det är fel att ta bort blyadbensin helt med mindre än att leverantörerna, dvs.oljebolagen, ikläder sig ett ansvar för att den nyaprodukten inte skapar följdfel. Konsumenten harinte något val, vilket kan medföra att man kör påoblyad bensin och får motorhaveri somföljd. På en udda veteranbil kan ett motorhaverikosta att reparera. I värsta fallkanske det inte ens går. Låt oss inte genomförhastade åtgärder förstöra kulturskatter. Låtförnuftet vara med!Vi beklagar att den skrivning som vi hade enprelimäruppgörelse med Socialdemokraterna om,inte kom till stånd. Den hade satt ett större tryck påregeringen att beakta frågan. Socialdemokraternaanser förmodligen att det var vi som hoppade avfrån uppgörelsen, men sanningen är den att en helmening i det förslag till skrivning som vi var överensom saknades i den slutliga skrivningen.Det vankelmod som Socialdemokraterna visat härtorde ha uppstått när de kom på att en sådanskrivning skulle trampa deras kamrater på OK påtårna, eftersom OK redan har slopat blyad bensinvid sina mackar.Ytterligare en liten tanke om den oblyade bensinenmed dess tillsatser för att ersätta blyet, är att mankanske inte har vunnit så mycket ur miljösynpunkt.Det kommer fram när man analyserarvad dessa tillsatser ger.Vidare anser jag personligen, utan att ha detbekräftat, att det är mycket troligt attbilfabrikanterna har ökat bränsletillförseln för attuppnå tillräcklig kylning i motorn. Det ger merkoloxid. Det kan vara något att hålla i minnet närman tänker på att ta bort det ena och sätta till detandra.När det gäller bilindustrins och trafikens roll ikretsloppet anser vi att klara och långsiktigadirektiv är nödvändiga. Miljöklasser ochdifferentierade försäljningsskatter för motorfordonbör användas med försiktighet. Vi har setthur försäljningsskatten på tunga lastbilar skullekomma att sänka lastbilstillverkningen i Sverigesamt slå ut försäljningsorganisationer ochtillbehörstillverkare. har regeringen ju sombekant uppskjutit införandet av skatten för atträdda sysselsättningen. Det var nog tur.Vi anser vidare att långsiktiga direktiv tillbilindustrin är rätt väg för att få biltillverkarna attanpassa sig till kretsloppet. Resten avpåtryckningarna sköter konkurrensen påmarknaden.Vi ser hur japaner och tyskar använderkretsloppstänkandet i försäljningsreklamen. Detkommer troligen att innebära attfordonsfabrikanter måste annammakretsloppstänkandet. Volvos är ettexempel på framåttänkande. Alla tror att den ärfärdig, men man har ca 6--kvar för att utvecklabatterier, vilka måste vara av en ny typ. Låtforskningen och industrin få en realistisk chans atthinna med i miljö- och kretsloppsivern.Jag har några kommentarer till det som har sagts avtidigare talare. säger attkollektivtrafiken bör prioriteras. Man frågar sig dåom detta är ett nytt steg som Socialdemokraternatar för att nå sitt ideologiska mål när det gällerkollektivtrafiken eller om det är fråga ommiljöomtanke. Jag har inte riktigt fått detta klartför mig.Det är konstigt att Socialdemokraterna under allade år de styrde använde samhällets resurser till attbygga motorvägar, med rödljus i slutänden, rakt inmot stan. Jag frågar mig vad det finns förkonsekvens i detta.Sedan talade om gasdrift. Gasdriftär en av de grejor man provat mest när det gälleratt driva bilar. Det enda goda resultat som jagkänner till är gasdrift av bussar. Men på bilsidanfinns det problem med säkerhet och olönsamhet.Jan Jennehag säger att det behövs ett fast datum föratt man skall bli av med blyad bensin, och hanmenar att marknaden klarar av problemet. Detillsatser som är tillgängliga vet vi inte mycketom. Vi kanske går ur askan i elden om vi har förbråttom. Det är nog bättre att tänka efter före.Inga-Britt säger att hon tycker att vi i Nydemokrati har fått för stort inflytande i frågan omblyad bensin och att vi tycker att veteranbilar ärviktigare än miljön. ochSocialdemokraterna visar här på det förakt manhyser för människans frihet och äganderätten.Anf. 123 ()replik:Herr talman! Vi har inte något förakt för människoroch äganderätten. Men var sak måste ha sin nivå.Att veteranbilarna skulle vara avgörande för om viskall ha bly i bensinen eller inte i är att drivadet hela för långt.Frågan är vem som hoppade av vad. När vi fördediskussioner och från början hade en majoritet förett tillkännagivande till regeringen var ordetveteranbilar inte nämnt i den text som fanns. Nydemokrati bytte visserligen ledamot i utskottet viddetta tillfälle. Det kan vara skälet till att det blevändringar. Ordet veteranbilar fanns inte nämnt iden gamla texten.Förutom OK har infört helt blyfri bensin ihela . Det är alltså inte enbart ettbolag som har blyfri bensin, utan det är två. Jagantar att det betyder att de andra bolagen harliknande produkter som de kan sätta in när kravenkommer. Jag tror inte alls att det är någrabekymmer.Ansvaret för att de produkter som man släpper utpå marknaden inte skadar vid exempelvisanvändning ligger redan nu enligtproduktlagstiftningen hos dem som tillverkarprodukterna. Det innebär att bensinbolagen redani dag har ett ansvar för att de produkter som desläpper ut inte skadar de bilar och motorer somprodukterna är avsedda att användas för.Anf. 124 (nyd) replik:Herr talman! Jag menar inte att man inte skall tabort blyad bensin. Det viktiga är att det finns någonpump kvar för dessa udda fordon. Att jag nämnerjust veteranbilar beror på att det är en så typiskgrupp så att ingen kan säga att det är fel. Nämnerman något annat fordonsslag säger folk: Det finnsandra bränslen som går att använda. Det gör det.Men det är allmänt känt att den nya soppan intefungerar för veteranbilar.Man kan använda tillsatser. Det finns tillsatser attköpa i småförpackningar. Men vi vet inte om detblir bättre i miljön. Vi kanske t.o.m. får en sämremiljö. Vi i Ny demokrati menar att man skall ha enpump kvar så länge det behövs. Det är det viktiga.Jag nöjer mig med detta.Anf. 125 () replik:Herr talman! gjorde sig lustig överatt jag i mitt tidigare anförande sade attkollektivtrafiken bör prioriteras. Jag letade litetfebrilt i betänkandet för att försöka hitta det somutskottet har varit enigt om. Jag hittar inte just denmeningen. Men det kan inte råda något tvivel omatt samtliga övriga partier utom Ny demokratianser att kollektivtrafiken är något som vi måsteutveckla.Denna debatt handlar om ett kretsloppsanpassatsamhälle. Där spelar trafiken en mycket stor roll.Riksdagen har fattat beslut om att minska olikatyper av utsläpp som påverkar klimatet. Dessautsläpp härrör i stor utsträckning från trafiken.Detta är för allvarligt för att skoja om. Jag vändermig mot att man nonchalerar problemet. Dettatyder enligt min mening på att åtminstone MaxMontalvo, och kanske hela Ny demokrati,prioriterar hobbybilar och tror att kretslopphandlar om rätten för individen att fortsätta attsläppa ut bly i miljön. Kretslopp handlar om degifter -- och bly är ett av de allra allvarligaste -- somvi släpper ut och som naturen inte kan cirkulera ochta hand om. Vi måste skapa kretslopp åt dem.Blyutsläppen är ett mycket allvarligt miljöproblem.Det är ett mycket märkligt inlägg som MaxMontalvo har gjort. Jag hoppas att övriga partierhåller med mig om att kollektivtrafiken skallprioriteras. Vi kommer att bli tvungna att göra detför allas vårt bästa.Anf. 126 (nyd) replik:Herr talman! Jag gör mig inte lustig över någonting,. Jag konstaterar att ni har haftregeringsmakten i det här landet i många herransår. Då har ni kanske haft tid att göra en hel del åtkollektivtrafiken. Men det är tydligen intetillräckligt. har ni kommit på att det är mycketviktigt att satsa på just kollektivtrafik.Ni använder er av miljöfrågan som ett slagträ. Jagtycker att det är mycket olustigt. Man skall se eftervad som är vettigt innan man gör på det sättet.Anf. 127 () replik:Herr talman! Det har varit mycket svårt att hävdamiljöintressen i trafikpolitiken. Målen står ikonflikt med varandra. Det är en konflikt som vimåste lösa om vi skall skapa detkretsloppsanpassade samhälle som vi är tvungna attha om mänskligheten skall ha en framtid på jorden.Det är ett mål som man bör sätta högre än rättenatt köra veteranbil.Anf. 128 (nyd) replik:Herr talman! Jag börjar nu förstå vad LenaKlevenås är ute efter. Detta är en avSocialdemokraternas 180-graders kurvor. Mansvänger helt plötsligt om. tar man till detta föratt nå sina syften.Anf. 129 (nyd)replik:Herr talman! Jag har begärt replik mot min egenpartikamrat. Det beror på att jag är den person somsatt i jordbruksutskottet för Ny demokrati innanMax Montalvo. Jag vill upplysa både MaxMontalvo, som kanske inte har situationen helt klarför sig, och om vad somhände.Vad som hände i detta sammanhang var att Nydemokrati vid sittande bord inviteradeSocialdemokraterna att vara med på etttillkännagivande till regeringen om en plan för enavveckling av blyad bensin. Men för att vi skulle gåmed på detta skulle två villkor uppfyllas.Det ena villkoret var att det ämne som man tillsattei stället för bly inte skulle vara sämre för miljön änvad bly är. Det vore i så fall detsamma som attskjuta sig själv i foten. Det höllSocialdemokraterna med om. Det står också i detsärskilda yttrandet.Så till det andra villkoret. Om den bensin somersätter blyad bensin skapar följdproblem vadgäller motorer, måste leverantören ikläda sig ettansvar för uppkomna skador.Om det garanteras att en viss bensin fullt ut ersätterblyad bensin, kan man inte ta bort den blyadebensinen utan att ikläda sig ett ansvar föratt ersättningsbensinen inte får skadliga följder.När vi så vid justeringstillfället läste betänkandetupptäckte vi emellertid att den aktuella meningenvar borttagen.Anf. 130 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 131 ():Herr talman! Vi är tre socialdemokrater som imotion Jo53 ger uttryck för vår oro överkonsekvenserna för svensk skogsnäring -- dettamed anledning av regeringenskompletteringsproposition.Vi är positiva till den allmänna inriktningen ipropositionen. Det gäller då ett ökatproducentansvar när ett sådant är motiverat frånmiljö- och resurshushållningssynpunkt.Däremot är vi överraskade över den tillämpning avkretsloppsidén som regeringen föreslår. Deprodukter som består av ändliga eller miljöfarligaråvaror ägnas mindre uppmärksamhet. Vi tyckeratt idén i stället närmast förfuskas genom deåtgärder som föreslås för en råvara som redan i med i ett naturligt kretslopp, nämligenträfiberråvaran.Den fråga som tidigare diskuterats här och somhandlar om insamlingsnivåer och producentansvarför returpapper har inte med kretsloppstanken attgöra. Regeringen avser tydligen att lösa ett annatproblem under denna täckmantel -- nämligenlönsamheten när det gäller den kommunalapappersinsamlingen.Vi anser att man borde lösa dessa problem på annatsätt, dvs. att man inte skall koppla ihop frågan medkretsloppsidén.Resursen returpapper får inte ses i ett nationelltperspektiv, utan det här är i allra högsta grad englobal fråga. I stora delar av världen minskarvirkesförrådet, medan vi i har mer skog ännågonsin. Vi förbrukar inte mer än drygt hälften avtillväxten. Därför borde det vara vi som i hög gradstod för det nödvändiga tillskottet av denjungfrueliga fibern vid papperstillverkningen --detta för att minska utarmningen av skogen i andraländer.Den svenska skogsindustrin bidrar med det allrastörsta nettotillskottet när det gällerexportinkomsterna. Den industrin måste vi värnaom för att vi skall kunna bibehålla vårt välstånd.Vidare finns det inte längre några motsättningarmellan en stor skogsindustri och en god miljö,tvärtom. Vi kan ju bidra till en bättre globalmiljöutveckling genom att utnyttja en råvara som vii har gott om.Därför är allt tal om inblandningsnivåer ett hot motsvensk skogsindustri. Konsekvensen av ettinförande av inblandningskrav i blir att vimåste importera returpapper. av detpapper som vi tillverkar exporteras ju. Efterfråganoch lönsamheten i skogsbruket samtnettoinkomsterna från tillverkningen kommerdärmed att minska.Det allvarligaste scenariot är att det införsinblandningskrav i i kombination med ettproducentansvar. Det skulle innebära attpappersindustrin flyttades från till debefolkningstäta områdena i där det ärbilligast att samla in råvaran, returpappret.Jag kan helt instämma i det som sägs i avvikandemening nummer fyra, vilken densocialdemokratiska gruppen i näringsutskottet haravgett.Herr talman! Av regeringens proposition framgåratt returpapper i huvudsak skall återvinnas sområvara, dvs. att returpappret skall bli nytt papper.Samtidigt utförs ett intensivt arbete från minst ettav regeringspartierna för att öka användningen avbiobränslen. Det borde därför vara naturligt attanvända det kvalitetsmässigt sämre ochtransportmässigt otillgängligare returpappret ienergiproduktionen.Eftersom våra yrkanden i motionen har avstyrkts,knyter vi våra förhoppningar till de förhandlingarsom skall ske med berörda intressenter. Vi skallnoga följa de förhandlingarna.Vi är dock förvånade över den ställning somCentern har intagit. försöker ju i alla andrasammanhang öka efterfrågan på svenskskogsråvara.Herr talman! Vi har med detta markerat vår oro förvad som blir konsekvenserna vad gäller svenskekonomi och svensk skogsnäring om det som härnämnts inte beaktas vid den vidare handläggningenav frågan.Anf. 132 ():Herr talman! Det handlar närmast om några kortafrågor till . Gång på gång framför hankritik mot detta med inblandningskrav. Min förstaenkla fråga blir då:Var i regeringens förslag eller i utskottsbetänkandethittar någonting som ens antyder attdet skulle vara aktuellt att införa inblandningskrav?Om det inte går att hitta några belägg tycker jag attdet på något sätt handlar om att jaga spöken sominte finns och om att bidra till att en debatt väckssom har ett felaktigt innehåll. Regeringen harnämligen inte föreslagit några inblandningskrav,och utskottet har inte uttalat sig om några sådanakrav. Debatten i den frågan är alltså alldelesonödig.När det sedan gäller synen på kommunerna ochderas ekonomi blir min andra enkla fråga: MenarAlf att det är rimligt attkommuninvånarna just i sin egenskap avkommuninvånare via den kommunala taxan fårbära dagens underskott i returpappershanteringen?Annorlunda uttryckt: Anser inte attdet är rimligare att vi som individer bär detunderskottet i vår egenskap av papperskonsument?Sättet att åstadkomma det senare är just att ha ettproducentansvar.Så till min tredje fråga, som är att betrakta somnärmast retorisk: Hittar inte andraalternativ när det gäller att utnyttja svenskskogsråvara än att bara elda upp den somtidningspapper?Vi i kan peka på andra möjligheter. För attåstadkomma en liten koppling till propositionensinnehåll i övrigt kan jag säga: Byt ut PVC-dörrkarmar mot svensk skogsråvara! Redan detinnebär ett attraktivt sätt att utnyttja den svenskaskogen. Det handlar inte bara om att brännapapper!Anf. 133 ():Herr talman! Genom att fastställa deinsamlingskrav som det talas om i propositionenbanar man väg för ett införande avinblandningskrav. Det blir naturligt att tänka såmed anledning av det som sägs om de 85 procenteni propositionen -- för vad skall man annars göra avreturpappret?Så till frågan om kommunerna och den kommunalakostnaden för insamling av returpapper. Ytterst ärdet väl konsumenten som får betala. Producenten --om det nu är producenten som skall samla inpappret -- får ju inte sina inkomster ovanifrån.Naturligtvis handlar det här om att viapapperspriset täcka kostnaderna.Så till detta med att hitta andra former för attanvända svensk skogsråvara. I mitthuvudanförande sade jag att det tokiga är att vieldar med färskfiber. Sedan återanvänder vitidningspapper. Som nämnde finnsdet annat än tidningspapper som kan användas, ochtidningspappret är sämre som råvara än bränsleflism.m. som vi eldar med. Jag kan inte se någon logiki det sammanhanget.Anf. 134 ():Herr talman! får vi bekymmer. Det somtidigare, enligt , var att betrakta somett regeringsförslag blir nu en naturlig tankeföljd avde krav som regeringen ställer på insamling.