prot · GG0981 · 1993-03-23 00:00:00 — har frågatnäringsminister ominvesteringsskyddsavtalet med innebärett svenskt erkännande av somindonesiskt territorium. är sådan att frågan haröverlämnats till mig för besvarande.Det stämmer, som säger, att Sverigeundertecknade ett investeringsskyddsavtal medIndonesien i i september förra året.Liknande avtal har vi som bekant med mångaländer i syfte att både främja och skyddainvesteringar.Avtalet innehåller sedvanliga bestämmelser ommest-gynnad-nationsbehandling av investeringarpå vartdera lands territorium, ersättning vid eneventuell nationalisering, rätt att fritt överföra vinstoch annan avkastning och att gå till internationellskiljedom vid investeringstvister. Avtaletstillämpningsområde anges i en inledande artikelmed definitioner. Där finns en bestämmelse somsäger att vid tillämpningen av dennaöverenskommelse skall termen ''territorium'', vadavser republiken , betyda dessterritorium så som det definieras i dess lagar samtde angränsande områden över vilka det harsuveränitet, suveräna rättigheter eller jurisdiktion ienlighet med bestämmelserna i havsrättskonvention 1982. Sverigesterritorium definieras på samma sätt.Då det gäller själva erkännandefrågan av Östtimorsom indonesiskt territorium har aldrigaccepterat annektering av ,som ju är ett brott mot folkrätten. Detta har viockså framhållit upprepade gånger, i FN, i samtalmed företrädare för och iandra sammanhang. Investeringsskyddsavtaletinnebär ingen ändring av den svenska positionenhärvidlag.Som säkert erinrar sig tog Sverigesom medlem av kraftfulltställning mot den illegala ockupationen avÖsttimor 1976 och vi uttalade oss för befolkningenssjälvbestämmande. Vi har reagerat starkt motbefolkningens lidanden och sökt, efter vårförmåga, bidra till att avhjälpa situationen.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag tycker attutrikesministern glider ifrån själva kärnfrågan.Ett faktum är att indonesisk lag är så utformad attÖsttimor är dess tjugosjunde provins. I det avtalmed som näringsministern skrev underi står det att avtalet skall gällafrämjande och skydd av investeringar. Indonesisktterritorium sägs vara dess territorium så som detdefinieras enligt indonesisk lag.Här anser alltså jag att har gjort ett misstag.Man kan inte ha som argument att Sverigesterritorium definieras på samma sätt. Det är enväldig skillnad. har väl ändå inte ockuperatnågonting någonstans? är väl inte utsatt förett fördömande från FN för att man har ockuperaten ö eller något häromkring eller en bit ifrån? Detär just det som har gjort.FN har fördömt denna ockupation. FN godkännerinte att detta är indonesiskt territorium. Då måste det väl ändå vara på detsättet, utrikesministern, att man måste göra någonmarkering. Den borde ha gjorts när man skrevavtalet.Jag har i övrigt ingenting emot att man gör ett avtalmed när det gäller skydd förinvesteringar. Men då får man vara mycket klar ochexakt vad det är för områden som skall gälla ochvad som inte kan gälla för , nämligenÖsttimor. Detta kommer naturligtvis denindonesiska regimen att använda i sin propagandaför att försöka försvaga FN:s och andra ländersfördömanden av ockupationen av Östtimor.Anf. 50 Utrikesminister ():Fru talman! Desto viktigare är det att jag här iriksdagen mycket klart deklarerar attinvesteringsskyddsavtalet inte innebär någonändring av den svenska positionen vad gällerÖsttimor. Ett investeringsskyddsavtal innebärinte -- det vill jag gärna understryka -- etterkännande i sig. Vi brukar som bekant inteerkänna på detta sätt.Jag vill också fästa på att avtalets definitioneruttryckligen är begränsade till att gälla påinvesteringsskyddsområdet. Det innebär alltså attannekteringen av inte blir meraaccentuerad genom ett dylikt avtal. Det handlar omett investeringsskydd. Avtalet fyller alltså, som jagtidigare redovisat, helt andra uppgifter.Anf. 51 ():Fru talman! Låt mig bara ställa följande fråga tillutrikesministern: utrikesministern och jag varaöverens om att inte på något sätt harrätt att inbjuda utländska investerare till ?Kan utrikesministern och jag vara överens om attIndonesien icke har rätt att inbjuda utländskainvesterare till ? Det strider alltså mot FN-beslutet och det svenska ställningstagandet.Jag hoppas att vi är överens om det och attutrikesministern inte på något sätt kommer attmedverka till att svenska företag försöker görainvesteringar i Östtimor.Anf. 52 Utrikesminister ():Fru talman! Vad jag klart kan deklarera här ikammaren är att aldrig har erkäntÖsttimor som indonesiskt territorium och attinvesteringsskyddsavtalet inte innebär någonändring i position i denna fråga.Däremot gäller naturligtvisinvesteringsskyddsavtalet som sådant för det syftesom det har upprättats för. Det innebär atttänkbara investeringar även i , vilka BertilMåbrink här frågar mig om, omfattas av detta avtal.Anf. 53 ():Fru talman! Det svaret förstod jag inte riktigt. Låtmig vara litet konkret. Kommer utrikesministernatt medverka till att svenska företag icke tillåtsinvestera exempelvis i ? är juolagligt ockuperat av . Där begås ettgigantiskt folkmord, och FN har fördömt dennaockupation. Då måste det väl vara viktigt attsvenska företag icke etablerar sig åtminstone iÖsttimor.Om de sedan vill etablera sig i är enannan sak -- det har jag ingenting emot -- och detär det som avtalet bör koncentrera sig på, inte pånågonting annat. Vi vet att olika utländska företagnu står i kö för att få komma till ochinvestera där, bl.a. eftersom det där finnsintressanta oljefyndigheter.Anf. 54 Utrikesminister ():Fru talman! utrikesminister brukar intesäga till svenska företag var de skall investera ellerinte investera. riksdag kan anta en särskildlag som förbjuder investeringar, som har skettbeträffande apartheids , men i övrigt ärsvenska företag fria att investera där de så väljer.Däremot kan, och det är en naturlig sak, svenskaföretag själva göra olika typer av riskbedömningaroch bedömningar av hur läget är i vissa områden.När det gäller är det en klar svensk linjeatt området icke är erkänt som en del avindonesiskt territorium. Det är också så attövergreppen mot de mänskliga rättigheterna iÖsttimor har i olika sammanhang påtalats avSverige. Jag kan tänka mig att detta bör ingå isvenska företags riskbedömning när det gällerinvesteringar.Däremot innebär investeringsskyddsavtalet, somjag sade till , på det sätt som det ärutformat att svenska företags investeringar även iÖsttimor omfattas av avtalet.Anf. 55 ():Fru talman! Jag tycker att det borde vara möjligt attgöra en precisering -- jag kan inte alla de juridiskaaspekterna -- genom vilken man undantar Östtimori detta avtal. Avtalet är som det nu är utformatmycket olyckligt. Det borde vara möjligt att göradetta som en gest i den fortsatta kampen förÖsttimors rätt till självbestämmande och som ettpåpekande för om att det som manhåller på med är oacceptabelt.Anf. 56 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill bara nämna att ochFinland har samma typ av investeringsskyddsavtalmed som har. Jag villavslutningsvis också återupprepa att det är viktigtatt inse att detta icke innebär ett erkännande avannekteringen av Östtimor.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:473 om Uriprojekteti KashmirAnf. 57 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig hurgenomförandet av kommer attpåverkas av det försämrade säkerhetsläget iKashmir.Kashmir har alltsedan och blevsjälvständiga stater utgjort en svårkonflikthärd. I den riskbedömning som gjordes1989--1990 vid beredningen och projekteringen avUrikraftverket ansåg man dock att konflikten inteskulle påverka genomförandet. Projektet ansågsmedföra betydande fördelar för regionensbefolkning och var således förankrat hos bådaparterna i konflikten. För de säkerhetsmässigaaspekterna skulle den indiska regeringen ansvara.Redan inledningsvis drabbades emellertidkraftverksbygget av problem med förseningar,främst på grund av säkerhetsläget i Kashmir. Somen följd av kidnappningen av de två svenskarna imars 1991 avbröts arbetet helt under ett antalmånader. Efter att krav på bl.a. förbättradesäkerhetsarrangemang uppfyllts av den indiskaregeringen, återupptogs arbetet i december 1991.Under det senaste året har avsevärda framsteg iprojektets genomförande gjorts. Det mesta avinfrastrukturen och de temporära arbetena harslutförts och de permanenta arbetena harpåbörjats. har drygt 3 500 m tunnelarbetengenomförts.Den senaste tidens tecken på tilltagande våld iKashmir är oroande på många sätt. Det voredessutom olyckligt om nya oroligheter återigenskulle störa genomförande.Regeringen kommer att följa händelseutvecklingengenom den säkerhetsgrupp bestående avrepresentanter från ambassaden ochbyggkonsortiet som regelbundet möts i . Jagvill också nämna att några av mina medarbetarekommer att besöka Kashmir ochdärvid får möjlighet att på plats skaffa sig enuppfattning om det aktuella läget.Trots att projektet drabbats av en rad svårigheteroch förseningar på grund av det politiska läget iKashmir är det min förhoppning att arbetet påprojektet skall kunna fortsätta enligt nuvarandeplaner.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar biståndsministern för svaret.Det här är ju ett rätt stort problem. Det var inte dennuvarande regeringen som lade fram förslaget omUriprojektet, utan den förra regeringen. Redan dåvar vi emot detta projekt, eftersom vi tyckte att denproposition som lades fram var mycket tunn ochdålig.Vi står nu inför en mängd problem. Jag vill förstsäga att det är att man litet mera noggrantser över situationen när det gäller mänskligarättigheter i . Jag tycker att det som i dagpågår i är mycket oroväckande.Bråken och stridigheterna i Kashmir innebär enväldig upptrappning av våldet. Säkerhetsstyrkoroch vanlig polis går ju mycket brutalt till väga. Mantorterar folk, invalidiserar och slår ihjäl människor.Det är mycket viktigt att nu på något sätt ta upp endiskussion med den indiska regeringen om hur viser på det här. Jag är medveten om att det har gjortstidigare, men man måste kanske nu allvarligtpåminna den om vad vi anser om sådana metodersom polis och säkerhetsstyrkor i använder.Också jag hoppas naturligtvis att kanfullföljas, men för detta krävs andra åtgärder frånden indiska regeringens sida. Jag tror inte att manlöser religionstvister, som det ju handlar om, på detsätt som sker från centralregeringens sida. Heltandra åtgärder måste till.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag är fullständigt överens med BertilMåbrink om att religionstvister inte skall lösasgenom att man på ett brutalt sätt slår påkar ochklubbor i huvudet på varandra eller tänder eld påbostäder osv. MR-situationen i inger, precissom säger, en hel del övrigt attönska. Jag kan försäkra att detta tasupp i de kontakter vi har med landet. Det är intebara vi som gör det. Jag vet att de nordiskakollegerna också gör det. Jag vågar påstå att jagsjälv har gjort det på ett resolut sätt.Men , i ärlighetens namn, möter vi rejältmotstånd. Man tycker att det är en inblandning i ettannat lands inre traditioner och affärer. Men vitänker inte sluta för den skull. Vi menar att vi harFN-konventionerna på vår sida. Har manratificerat dem skall man också visa respekt förmänniskor av olika kön och religion.Vidare har vi frågan om . Precis somBertil Måbrink säger var det ett projekt som drogsi gång mycket . Man började faktiskt attresonera om det . Jag nämnde imitt svar övriga årtal för den projektering sompåbörjades.Jag är glad över att säger att hanockså hoppas att projektet skall fullföljas. Det ärkostnadsberäknat till ca . Det ären gigantisk summa. Det vore helt förödande föralla parter, också för oss, om vi inte kunde fullföljadet.Jag kan försäkra att vi gör allt för att trycka på ochsäga till indierna att de måste ta ett rejält ansvar försäkerhetsläget. De säger förstås till oss att de gördet. kommer min statssekreterare, , att åka dit. Ni kan vara säkra på att vikommer att understryka detta ytterligare en gång.Anf. 60 ():Fru talman! Det är typiskt att när man framförprotester till dem som bryter mot de mänskligarättigheterna, anser de att det är en inblandning ideras inre angelägenheter. Det framförs av t.ex.kineser när vi talar om för dem vad vi tycker ochtänker om sådana metoder. Det är naturligtvis baraatt fortsätta att höja rösten och finna på andraåtgärder.Ja, jag tycker att skall fullföljas. Dethar kommit långt och har kostat mycket pengar.Alla dessa oroligheter som försenar projektetkostar pengar. Det finns naturligtvis en gräns förhur långt man kan gå. Kidnappningen ochstilleståndet kostade åtskilliga miljoner -- jag vetinte den exakta summan. Om våldet trappas upp iKashmir kan man behöva diskutera med denindiska regeringen och framföra att det finns en faraför att projektet kan kapsejsa. Det här måste tasmed i diskussionerna med regeringen.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill gärna ge en eloge till vårambassadör i , . Han har mycketnoga och uppmärksamt följt händelseutvecklingeni , och han har agerat på ett mycket hedervärtsätt i denna mycket stora och svåra fråga.Det är angeläget att det framgår av vårtresonemang att det är naturligtvis inte ens fel att tvåträter. Utan tvivel begås felsteg även av motparten.Det skall också sägas att i den senasterapporteringen bedömdes säkerhetsläget, trots allt,vara ''något så när''. Det är klart att det är relativt.Men om vi jämför med den tidigare perioden gårdet nu att arbeta vidare med projektet. Därmed ärdet inte sagt att vi kan slå oss till ro. Det finnsmycket övrigt att önska, och osäkerhet råder.Anf. 62 ():Fru talman! Jag betvivlar inte biståndsministernsengagemang i frågan och att han gör vad han kan.Vi får väl hoppas på besöket , dånågon eller några av biståndsministernsmedarbetare skall åka till . Vi får sedan höravilka bedömningar som görs. Sedan kan viåterkomma i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:462 omStångådalsbananAnf. 63 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om hurjag ser på Stångådalsbanans framtid såsomlänsjärnväg.Stångådalsbanan är en länsjärnväg. Enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut skall prioriteringar mellanolika investeringar i länstrafikanläggningar skegenom länsstyrelsernas försorg. Min uppfattning äratt det således måste ankomma på resp. länsstyrelseatt göra nödvändiga prioriteringar ochbedömningar av framtida trafikunderlag. Jag ser inga skäl till att ompröva Stångådalsbanan somlänsjärnväg.Nyligen har regeringen lagt fram en proposition ominvesteringar i trafikens infrastruktur m.m. (prop.1992/93:176). I propositionen har regeringen bl.a.aviserat att man i kompletteringspropositionenavser att återkomma med förslag omsysselsättningsfrämjande åtgärder som riktas motupprustning och förbättring av länsvägar ochlänsjärnvägar. Detta ger länsstyrelserna ökademöjligheter att prioritera angelägna satsningar ilänsvägar, länsjärnvägar och övrigakollektivtrafikanläggningar.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att stället fick delta i överläggningen.Anf. 64 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, och jag beklagar att inte harmöjlighet att ta emot det.Stångådalsbanan diskuteras just nu intensivt iÖstergötland och län. I propositionennämns inte banan. Men kommunikationsministernhar i ett pressmeddelande gett en positiv bild av sinsyn på banans betydelse. har sagtatt det har skapats en liten osäkerhet ilänsstyrelserna, bland kommunerna ochtrafikhuvudmännen, som måste ta kostnaderna fördet eventuella driftunderskott som kan uppstå. Därför betyder regeringens syn påbanan mycket. Är det positivt eller negativt att göradenna satsning -- inte bara från länsstyrelsernassynpunkt?Statsrådet säger nu att det är länsstyrelserna sommåste göra avvägningarna om huruvida det ärangeläget att göra investeringar i banan. Det ärgivetvis rätt. Det är mycket viktigt för att kommafram till ett beslut att länsstyrelserna får reda på hurangelägen Stångådalsbanan uppfattas som en länk ikommunikationerna i sydöstra . Är det dentypen av länsjärnväg som bör komma i fråga försatsningar?Anf. 65 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag noterar att hävdar attStångådalsbanan inte nämns i propositionen. Jagfår be honom att slå upp s. 11 i propositionen. Därstår följande: ''Exempel på länsjärnvägar därlänsstyrelserna har anmält särskilt intresseav investeringar är Kustbana,, Stångådalsbanan, Hargshamnsbananoch Haparandabanan -- -- --. Det måste ankommapå resp. länsstyrelse att göra nödvändigaprioriteringar och bedömningar av det framtidatrafikunderlaget. ''Tillbaka till hur regeringen betraktar denna bana.Jag har framfört regeringens åsikter i det skrivnasvar som har fått. Vi anser att bananäven bör vara en länsjärnväg enligt deförutsättningar som finns . Dockaviseras nu att i kompletteringspropositionenkommer särskilda förutsättningar ges förlänsstyrelserna att öka sina reinvesteringar ochunderhållsanslag även för länsjärnvägarna.Normalt disponeras under ett budgetår 900miljoner kronor till LTA -- länstrafikanslaget. Iinfrastrukturpropositionen aviseras nu dels extramedel, dels en tidigareläggning av anslag, så att 900miljoner kronor plus ungefär 1,5 miljarder kronorper år kommer att kunna disponeras. Det blir ca 2,5miljarder kronor för länsstyrelserna för attgenomföra denna typ av projekt.Men det är vår fasta förvissning att det är justlänsstyrelserna som är bäst på att prioritera vilkaprojekt de bör satsa på.Anf. 66 ():Fru talman! Jag förstår att statsrådet inte kan gålängre i vägledning i den här frågan. I och för sig ärdet önskvärt att länsstyrelserna är de som är bäst påatt prioritera, men jag är rätt övertygad om attMona har uppfattat rätt, nämligen i båda länen känner en viss osäkerhet och harett visst behov av vägledning i de här frågorna.Jag är dock tacksam för svaret och tycker att det haren klart positiv underton om vissa möjligheter som ikompletteringspropositionen kommer att närmarebeskrivas. Jag kommer att överbringa svaret tillMona , som ställt frågan.Anf. 67 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det faktum att regeringen nu läggerfram ett förslag till som betyderytterligare resurser till förfogande när det gällerlänstrafikanslagen innebär nya möjligheter förlänsstyrelserna att exempelvis rusta upp den härtypen av bana. Jag tror att det är bra att så sker.Men det finns ingen utom länstrafikhuvudmännensom kan bedöma förutsättningarna för att ocksåskapa en bärkraftig trafik på den här banan. Jagtror att den här rollfördelningen är till gagn förinvånarna även i de här båda aktuella länen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:465 om s.k. alkolåsför fordonAnf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra med anledning avTrafiksäkerhetsverkets önskemål att få inleda enförsöksverksamhet med s.k. alkolås.I den proposition om trafiksäkerheten på vägarnainför , som jag hoppas att regeringen kanpresentera för , avser jag attlämna en närmare redogörelse för användningen avalkolås. Men jag kan berätta attTrafiksäkerhetsverkets förslag går ut på att manskall välja ut ett antal personer som dömts för grovtrattfylleri. I stället för att dessa får sina körkortåterkallade skall de erbjudas att teckna ett kontraktom att förse sin bil med ett alkolås . Bilen skall då inte gå att starta omutandningsluften hos föraren innehåller otillåtnamängder alkohol.Försök med alkolås har prövats i med godaresultat, och jag anser att det kan vara av värde attgöra liknande försök också i Sverige.Den aktuella försöksverksamheten kräver dock ensärskild lagstiftning, och frågan behöver beredasytterligare.Anf. 69 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag blev intresserad av den här frågan efteratt jag tog del av en undersökning i , . Idenna undersökning hade man under 30 månaderföljt alkoholberoende människor när det gällerrisken för trafiknykterhetsbrott.Trafiknykterhetsbrotten minskade kraftigt blanddem som erhållit alkolås. Återfallen reduceradesmed , jämfört med fall där man tillämpatkörkortsindragning. Man utgår då från antaletupptäckta brott.Jag noterade också att det av undersökningenframgår att arbete och familjeliv påverkas ibetydligt mindre grad om de alkoholberoende fåralkolås.Anser statsrådet att det, trots de amerikanskaerfarenheterna, kan finnas en risk att alkolås integer tillräckligt preventiv verkan i jämförelse medkörkortsindragning?Anf. 70 Kommunikationsminister ():Fru talman! Alkohol och trafik hör över huvudtaget inte ihop. Detta är själva grundtesen i heladen svenska trafiksäkerhetshållningen. Det finnsdock en ganska stor grupp människor i vårtsamhälle som har alkoholproblem. Dessamänniskor vill vi hjälpa till rehabilitering och till etti samhället så normalt liv som möjligt.Alkolås är ett hjälpmedel som i bl.a. har visatsig ge mycket goda resultat. Vi tycker därför att detfinns anledning att närmare studera detta. Exaktvad vi föreslår kommer att få veta närpropositionen läggs fram.Men att det delvis är fråga om att genomföra enförsöksverksamhet är alldeles uppenbart. Vi kan dåvinna nödvändiga erfarenheter för att få svar påÅke Carnerös fråga. Jag anser egentligen att det ärför tidigt att ge något svar, innan vi vet hur det häri en svensk miljö skulle fungera.Anf. 71 ():Fru talman! Jag är medveten om att det ännu intefinns något konkret förslag framlagt. nämner i sitt svar att ett kontraktkommer att tecknas. Vad anser statsrådet skall ingåi ett sådant här kontrakt, förutom villkoret om eninmontering av alkolås? Jag tycker att någon formav medicinsk kontroll, rehabilitering, bör finnasmed. Vad anser statsrådet?Anf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! ställer en fråga som i ochför sig är frestande att svara på, med ett antalpunkter som skulle kunna ingå i ett sådant härkontrakt. Jag tror dock att och jag ärganska överens om att just detta måste förberedasväldigt noga. Vi måste se till att försöket, om detskall genomföras, måste ske under sådana formeratt rättssäkerheten tillgodoses. Den här gruppenmänniskor får inte favoriseras på ett otillbörligtsätt, jämfört med andra grupper av människor somhar begått motsvarande trafikbrott.Jag avstår alltså från att svara på den frågan, ävenom jag skulle kunna ge exempel på vad jag självtycker bör ingå. Jag tror att vi tjänar på att få ettsamlat grepp när det gäller helheten i den härfrågan.Anf. 73 ():Fru talman! Har statsrådet hört eller på annat sätterfarit vad polismyndigheten anser om det här?Även om det inte finns några förslag, undrar jag omdet har förts några diskussioner.Anf. 74 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har ingen heltäckande bild när detgäller hur polismyndigheten ser på detta. Men jaghar varit närvarande vid en demonstration av denhär typen av anläggning. Och jag har konstateratatt den tekniska utvecklingen går oerhört snabbtframåt. De möjligheter till att ''lura'' den här typenav konstruktion som man har redovisat hartack vare den tekniska utvecklingen i stort setteliminerats. Den tekniska utformningen kommersäkerligen att bli mycket betryggande.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:468 om GotlandsflygförbindelserAnf. 75 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att föra överläggningar med SAS för attmotverka försämringar av Gotlandsflygförbindelser eller på vilket annat sätt jag avseratt upprätthålla gällande trafikpolitiska mål.Som frågeställaren vet avreglerades det svenskainrikesflyget . På en avregleradflygmarknad är det de olikamarknadsoperatörerna -- flygbolagen -- som avgörpriser och trafikprogram. Den svenskaflygmarknaden har minskatbetydligt, huvudsakligen till följd avlågkonjunkturen. Detta gäller även flygtrafiken tillGotland. Mot denna bakgrund är det naturligt attflygbolagen söker anpassa sina trafikprogram tillefterfrågan. Men det är värt att notera, att tillskillnad mot i den tidigare monopolsituationen kaninget flygbolag nu i längden undvika att tillgodosetransportbehov där sådana finns utan att riskera attandra effektivare flygbolag etablerar sig på linjen.Mot denna bakgrund är jag inte beredd att vidtanågra åtgärder med anledning av frågan.Anf. 76 ():Fru talman!