prot · GG0965 · 1993-02-19 00:00:00 — Det skullesåledes inte vara helt omöjligt att lagstifta när detgäller rökning.I mina förslag har jag emellertid gått på en annanväg och menar att man via mödravårdscentral,barnavårdscentral, förskola och i skolan hela tidenskall följa upp det här -- låt alla barn växa upp i ettrökfritt hem. Vi får inte ge oss på den punkten.Jag vet av egen erfarenhet att på högstadiet kan vifaktiskt låta ungdomarna själva ta hand om den härinformationen. Det kan då vara de som informeraroch utmanar föräldrarna -- de föräldrar som harstått emot och inte slutat röka. Barnenoch ungdomarna kan då hjälpa till och övertygasina föräldrar -- som de vill behålla -- om vådan avatt röka.Anf. 15 ():Herr talman! Jag hälsar , i den avslutande delen, med stortillfredsställelse. Jag skulle åtminstone inteuppskatta att leva i ett samhälle där lagstiftningenvar utformad så att polisen kunde göra razzior iprivatbostäder för att kontrollera att föräldrar inteutsätter barn för tobaksrök.Jag reagerade mot sätt attargumentera. Det beror på de ganska nedslåendeerfarenheter som jag har av det sätt på vilketargumentationen har förts av olika lobbygrupper,som har varit aktiva för att försökafå en vassare tobakslag än den som regeringen nuframlägger. Låt vara att det i det här fallet var frågaom ett ärligt sökande. Jag tycker då att det ärligasökandet också bör innefatta ett ärligt lyssnande.Om man lyssnar så får man svar på hur det ärmöjligt att i sak inta en annan uppfattning änexempelvis kan alltså vara för minskat tobaksbruk och förvissa restriktioner, men ändå ha den instinktivautgångspunkten att man skall vara oerhört försiktigmed alla inskränkningar av yttrandefriheten. Ettreklamförbud är rent principiellt en inskränkningav yttrandefriheten. Det må vara att dennainskränkning kan vara motiverad. Man undrarvarför man skall försvara tobaksbolagensyttrandefrihet. Jag är i och för sig inte särskiltintresserad av att försvara deras yttrandefrihet.Men min principiella utgångspunkt som politiker äratt man skall vara oerhört försiktig med allainskränkningar i yttrandefriheten och alla typer avtotalförbud. Från principiella utgångspunkter ärjag också ytterligt tveksam till det totalförbud vi harnär det gäller alkohol.På samma sätt kan man ha olika uppfattningar omdet lämpliga i åldersgränser. Med exemplet omtjuvrökning försökte jag illustrera vuxenvärldensattityd till barn förr och . Vi lever i ett samhälledär attityden att man inte skall lägga sig, det är intemitt bord och det får politikerna ta hand om ärganska vanligt förekommande. Jag menar attpolitikerna är medskyldiga till den attityden isamhället, eftersom politikerna så beredvilligt idenna kammare vill lägga sig i människors liv ochleverne på alla möjliga områden och fatta beslut omdet. Därigenom tar man i viss mån ifrån människorderas eget ansvar.Jag befarar att en åldersgräns får motsatt verkan.Jag kan inte bevisa att det är så. Jag har respekt föratt och har en annanuppfattning och tror att det vore bra med enåldersgräns. Men jag är personligen mycketskeptisk till det. Jag tycker att jag ser många teckenpå att en sådan åldersgräns skulle kunna få motsattverkan genom att ännu fler skulle kunna bli nyfiknai onödan. Det är möjligt att jag har fel, men dettaär grunden till att jag är skeptisk till den typen avåtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:159 till socialutskottet1992/93:162 till försvarsutskottetRedogörelse1992/93:RJ1 till utbildningsutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till dagens bordläggning aviseradeärendena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetensFörslag1992/93RFK3 Förvaltningskontorsförslag till kompletterande anslag till statsbudgetenför /94Konstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU15 Privat lokalradio m.m.Lagutskottets betänkanden1992/93:LU23 Enskild egendom genomförmånstagarförordnande1992/93:LU26 Internationella oljeskadefonden1992/93:LU28 Ändrat bidrag till betänkanden1992/93:SfU10 Administration avsocialförsäkringen m.m.Näringsutskottets betänkande1992/93:NU18 Tilläggsbudget I()betänkande1992/93:AU6 Ombildning av AMU-gruppen tillaktiebolag5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 februari1992/93:84 av () tillmiljöministern om visst uttalande av miljöministerOlof i dansk TV:I en intervju i TV tisdagen 16 februari1993 frågade reportern vad den nyainrikesministern i skulle göra för att OlofJohansson skulle få stöd för sin politik att stängaBarsebäck.Olof svarade: ''Jag gav ett tips när vi varnere på tidigare i vinter.Det är att göra samma sak på det här området sombeträffande den tilltänkta Öresundsförbindelsen. ''Reportern: ''Ska vi säga nej tillÖresundsförbindelsen tills vi har fått Barsebäckstängd? '': ''Ja, jag skulle inte ogilla denkopplingen. Det finns ju alla möjligheter att sättapolitisk press på ett land om man vill ha en sådanutveckling. ''Med anledning av ovanstående intervju vill jagställa följande fråga till statsrådet det riktigt som uppgivits i en utskrift frånintervjun i dansk TV attstatsrådet uppmanat ett annat lands regering attutöva utpressning på i en fråga som för detegna landet är mycket infekterad?1992/93:85 av () till finansministernom den ekonomiska tillväxten som målsättning:Den ekonomiska tillväxten är ett flitigt använtbegrepp, men dess innebörd är mycket oklar.Förenta Nationernas (FN:s) konferens om Miljöoch utveckling konstaterade att det behövs enförändring av I-världens konsumtionsmönster ochen höjning av levnadsstandarden i U-världen ommiljön på jorden skall kunna räddas.Forskarna är nu ganska eniga om att 500 miljonermänniskor som lever på vår materiella nivå är vadjorden tål. lever 1,2 miljarder människor så ochde övriga 4,5 miljarderna strävar åt vårt håll. Enmiljard lever under den absoluta fattigdomsgränseni otrolig svält och med svåra umbäranden.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågafinansminister följande:Är det finansministerns uppfattning att det ärmöjligt för att ha ökadekonomisk tillväxt som grund för den ekonomiskapolitiken i ?Vilka slutsatser drar finansministern av att detbehövs en förändring av I-världenskonsumtionsmönster och en höjning avlevnadsstandarden i U-världen om miljön påjorden skall kunna räddas?Tror finansministern att klyftorna på jorden kanminskas om vi håller fast vid målet om en ökadtillväxt i ?1992/93:86 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsrätt:Det pågår nu en utredning om arbetsrätten. Syftetmed denna interpellation är inte att diskutera vadsom behandlas i utredningen. Arbetsrätt är juridikoch förhandlingar mellan parterna. Vi folkvaldadäremot skall återspegla och forma samhälletsrättssyn som skall ligga till grund för arbetsrätten.Frågeställningen är därför vilken rättssyn somarbetsmarknadsministern har. Är de anställda förtrygga i sitt arbete, har de för mycket att säga tillom i sin dagliga verksamhet?Enligt min syn är arbetet en central del imänniskors liv.-- När man går till arbetet vill man känna sigrättvist behandlad och utvärderad av arbetsgivaren,av kunderna eller patienter. Grunderna förlönesättningen skall vara påverkbar och begriplig.-- Att bli uppsagd är en av de viktigastehändelserna i den enskildes liv. Det är också ett avde viktigaste besluten en arbetsgivare fattar.Arbetsrätten är till för att skydda den enskilde ochförhindra godtycke och påverka arbetsgivaren attnoga överväga sitt beslut. Det är därför uppsägningmåste ha en saklig grund.Det är viktigt med balans mellan parternas styrkapå arbetsplatsen och på nationell nivå. När nu denökade arbetslösheten stärkt arbetsgivarna är riskenuppenbar att arbetsgivarna blivit för starka motlöntagarna.Nu behövs verkligen en arbetsrätt som gerlöntagarna ett starkt skydd. Det gäller inte minstkvinnorna i arbetslivet.Vi behöver en arbetsrätt som utgår ifrån behovet avbåde rättvisa och rationalitet i produktionen. Vihävdar inte att allt som sker på arbetsmarknaden äruttryck för att arbetsgivarna beter sig fel. Den sominte sköter sitt arbete skall självfallet kunna fåsparken. Det är särskilt upprörande när anställda ivård och omsorgsarbete missköter sig så att svagareskadas.Vår ståndpunkt är tydlig. I arbetet har man bådeplikter och rättigheter. Vi försvarar inte dem som ärlata eller inte vill sköta sitt arbete efter bästaförmåga. Det skall vara ordning och reda iarbetslivet.Det grundläggande problemet i regeringens syn påarbetsrätten är att själva förutsättningen är fel. Denutgår ifrån att de anställda och deras organisationerär för starka jämfört med arbetsgivarna.Det leder inte till bättre vård och omsorg närlöntagaren får en svagare arbetsrättslig ställning.Tvärtom är det entydigt så att all verksamhet somrör kvalitet, såväl offentlig som privat, förutsättermer motiverade löntagare, inte mer otrygghet iarbetet. Kraven på en svagare ställning förlöntagarna -- en återgång till bruket -- är inte i taktmed tiden och produktionens krav.Svensk arbetsrätt är väsentligt mindre stel än den iandra länder där det är mer av lagreglering ochmindre inslag av förhandlingar mellan parter.Ett mått på detta är att rörligheten påarbetsmarknaden enligt all forskning är högre iSverige än i andra europeiska länder. Det är förenatmed lägre kostnader att avskeda och säga uppanställda i än i flera EG-länder.Ett skäl till större flexibilitet än i andra länder iEuropa är att löntagarna kan acceptera mer avomvandling och rörlighet när det finns en rättvisrättslig procedur i arbetslivet.Aktuell sammanställning av forskning omeffekterna av anställningskydd har något viktigt attsäga. har inte ett särskilt starktanställningsskydd, utan det ligger i mitten bland etttiotal jämförda länder.Det är inte heller så att starkt anställningsskyddleder till högre arbetslöshet. Tvärtom finns detstora risker och ökade möljligheter förarbetsgivarna att sortera ut arbetskraft och sätta enstämpel på dem som gör det väsentligt svårare fördem att få anställning hos nästa arbetsgivare. Entolkning är att långtidsarbetslösheten skullekomma att öka.Svagare anställningsskydd ger inte högresysselsättning vilket arbetsmarknadsministernsdirektiv utgår ifrån, utan risken är i stället denmotsatta.Jag menar att följande fyra punkter borde varavägledning i en arbetsrätt som skall syfta till attskapa både rättvisa och en rationell produktion.Arbetsrätten skall syfta till att-- Arbetsrätten skall syfta till att hävda denenskilde individens ställning, hennes rättigheteroch skyldigheter på arbetsplatsen. Löntagarensintegritet och trygghet skall värnas.-- Arbetsrätten skall värna individens rätt attkunna företrädas av sina organisationer.-- Arbetsrätten skall bidra till balans mellanparterna. I förhandlingen skall det inte varakonfliktstyrkan, dvs. stridsmedlen och motpartenssårbarhet, som avgör förhandlingens utgång.-- Arbetsrätten skall skapa arbetsfred och stabiliteti produktionen så att verksamheten kan bedrivasrationellt. Den skall underlätta en snabb tekniskoch strukturell omvandling av arbetslivet ochmedge internationalisering av produktionen.Mot denna bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:1. Anser arbetsmarknadsministern att dethuvudsakligen skall vara principen om turordningsom skall gälla vid uppsägning och attturordningsrätten skall gälla driftsenheten?Skall grunderna för att säga upp en person varasvagare när det är arbetsbrist?Skall det bli lättare att avskeda en person somarbetsgivaren av någon orsak finner misshaglig?2. Anser arbetsmarknadsministern att lagkompletterad med kollektivavtal mellan parternaskall utgöra grunden för reglering av förhållandenapå arbetsmarknaden?3. Håller arbetsmarknadsministern fast vid attförändringar av arbetsrätten skall syfta till attstärka den enskilde individens ställning?Anser arbetsmarknadsministern t.ex. att kvinnorskall ha rätt att påverka när de skall harätt att ta ut sin föräldraledighet?Vi socialdemokrater vill ändra § 8 iföräldraledighetslagen så att föräldrar själva fårbestämma ledighetens förläggning så att det bästpassar barnen och familjen.4. Anser arbetsmarknadsministern att det är viktigtmed konkurrensneutralitet mellan olikaarbetsgivare, något som är grunden för de friamarknaderna inom EG?Är arbetsmarknadsministern beredd att medverkatill konkurrensneutralitet mellan svenska ochutländska företag genom att fackliga organisationerhar möjlighet att kräva att svenska kollektivavtalskall gälla vid arbete som utförs iSverige?I t.ex. EG-landet har parterna enats omatt danska avtal skall gälla vid arbete i Danmark.den 19 februari1992/93:87 av () tillutrikesministern om stöd tillfredsprocessen i El Salvador:När fredsavtalet för undertecknadesden kunde de 5 miljonermänniskorna i äntligen börja hoppas påett liv i fred, på att demokrati och mänskligarättigheter skulle råda där tidigare militär terroroch rättslöshet rådde, på en rättvisare fördelning avjord och mark för hungrande och jordlösabondefamiljer. innebar ett glädjandeslut på rädslan och skräcken men var samtidigtstartskottet för ett svårt och mödosamt arbete föratt uppfylla de villkor i fredsavtalet som i sig utgörden enda garanten för en varaktig fred.Fredsprocessen har trots att regeringen uppfyllt alla sina åtaganden i enlighet medavtalet ändå fortsatt. FMLN har demobiliserat utanatt överenskomna motprestationer frånregeringssidan genomförts, något som ocksåföranlett ett engagemang från FN:sgeneralsekreterare.Den fortsatta fredsprocessen i är imånga avseenden beroende av politiskt, moralisktoch ekonomiskt stöd utifrån. Det är också viktigtatt detta stöd kommer från länder som inte för egendel har intressen i utvecklingen.Förväntningarna på stöd från och övriganordiska länder är stora. bör få veta ivilken utsträckning man kan räkna med svensktstöd. Det är därför angeläget att regeringendefinierar vilken roll skall spela i arbetetmed att säkra stabil fred och demokratiskutveckling i El Salvador.Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande frågor till utrikesminister afUgglas:1. På vilket sätt kommer att bidra till denfortsatta fredsprocessen i ?2. Kommer regeringen att erbjuda El Salvadorhjälp med att utbilda och organisera den civilapolisen (PNC)?3. Kommer regeringen att engagera sig förinstitutionellt skydd för mänskliga rättigheter ochden s.k. arbete?4. Inom vilka områden kommer regeringen attinitiera utvecklingssamarbete med ?5. Kommer regeringen att bidra ekonomiskt till attjordfrågan, som är en vital del avfredsöverenskommelsen, kan lösas?6. Kommer regeringen att erbjuda en långvarigobservatörsnärvaro så att också förberedelserna förvalen 1994 kan täckas in?7. Kommer att erbjuda teknisk ochmateriell hjälp före, under och efter valen 1994?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 februari1992/93:394 av () tillstatsrådet om utredning om sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna:I den s.k. krisuppgörelsen kom regeringenoch Socialdemokraterna överens om att utredaförutsättningarna för en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna. Det talades då om attregeringen skulle ha direktiven förberedningsarbetet klara den 1 november 1992.Fortfarande finns det inga sådana redovisade.Med anledning av ovanstående vill jag därför frågabitr. socialminister följande:Vad är anledningen till detta dröjsmål?1992/93:395 av () tillcivilministern om antalet ledamöter ilandstingsfullmäktige:Enligt KL 5 kap 1 § skall antalet ledamöter ilandstingsfullmäktige uppgå till minst 71 om antaletröstberättigade uppgår till över 200 000 personer.Halland är ett av de län i landet där folkmängdenökar snabbast. Det innebär att antaletröstberättigade numera överskridit 200 000 tillantalet, vilket i sin tur för med sig att antaletledamöter i skall öka från 57till 71.Om man vill ändra på detta krävs en lagändring.När det gäller kommunallagarna har utvecklingengått i en riktning som innebär att kommuner ochlandstingskommuner själva får bestämma om sinaangelägenheter i högre grad än vad som tidigarevarit fallet.Vilka åtgärder är statsrådet berett att vidtaga för attöka den kommunala självbestämmanderätten,även vad avser möjligheten att besluta om antaletledamöter i en kommuns högsta beslutande organ?1992/93:396 av () till utrikesministernom de svenska offren för färjeolyckan i Östersjön:Natten till den 14 januari förliste den polskafärjan '''' i en orkan. Färjan var påväg från Swinoujscie till och hade sjusvenskar ombord av de 54 personer som omkom.Fem av svenskarna saknas fortfarande en månadefter olyckan. De anhöriga till de omkomnasvenskarna är mycket oroliga för att de femkvarvarande i färjan inte skall bli bärgade ochhemsända till Sverige.Enligt uppgifter i pressen och information från deanhöriga har det varit svårt att få gehör hos depolska myndigheterna för att få en bärgning tillstånd. De svenska myndigheterna får inte ens ta delav alla uppgifter om olyckan och inte heller deltagai utredningen.Min fråga till utrikesministern blir följande:Vilka åtgärder tänker utrikesministern vidta för attde kvarvarande svenskarna i färjan ''JanHeweliusz'' skall bli bärgade och transporteradehem till sina anhöriga?1992/93:397 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattningen av lant- ochskogsbrukens insatskapital:Skatten på avkastningen av kapital insatt på bankär . Däremot är skatten för en lantbrukare påhans insatskapital i en ekonomisk förening högreeftersom han också måste betala egenavgifter pådenna avkastning. Beskattningen på kapital äralltså olika beroende på var kapitalet är placerat.Principen om likformiga beskattningsregler gälleruppenbarligen inte i detta fall.Är statsrådet berett föreslå sådana förändringar iskattesystemet att lantbrukare och skogsbrukareinte skall behöva betala högre skatt på sittinsatskapital än vad som gäller vid annankapitalbeskatning?1992/93:398 av () till statsrådetBo Könberg om Socialstyrelsenstillsynsverksamhet:Enligt uppgift i tidningen 2/93 såhar antalet anmälningar enligt lex ökat efterÄdel-reformen till tillsynsenhet iUmeå.Det handlar om att medicin har doserats fel ellergetts till fel patient. I vissa fall har felbehandlingenlett till att patienten fått läggas in för vård. Sådanamisstag leder i allmänhet till påföljd när debehandlas i Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.Det anmärkningsvärda är att inget fall har förtsvidare för bedömning i från Socialstyrelsenstillsynsenhet i . Om anmälningarna i ställetgjorts direkt av patienten hade fallet kommit tillHSAN för utredning och bedömning och sannoliktpåföljd för den som gjort misstaget.Denna praxis som syns ha utvecklats leder till attfel som begåtts och som normalt skulle leda tillpåföljd inte kommer upp till prövning. Fel bedömsolika beroende på vem som är anmälare. Detta ärinte acceptabelt.Min fråga är:Vilka åtgärder kommer sjukvårdsministern attvidta för att likhet inför lagen skall råda när detgäller tillsynsverksamhet?1992/93:399 av () till utrikesministernom färjeolyckan i Östersjön:I samband med att en polsk färja förliste för en tidsedan omkom fem svenskar. Ingen av dessa harännu återfunnits. Någon fullständig undersökningav färjan har inte gjorts. Det talas om att färjanskall bärgas först . Att de omkomnainte återfunnits innebär en dubbel sorg för deanhöriga.Min fråga:Vad gör den för att påskyndaundersökningen och bärgning av den polska färjan?1992/93:400 av () tillkulturministern om möjlighet till gymnasiestudierför asylsökande barn:Jag har kommit i kontakt med ett ärendehos som gäller två ensamma,statslösa barn från Bosnien. Efter juni förra årethar kontakt med föräldrarna -- modern är serb,fadern kroat -- varit omöjlig. Barnen bor hossläktingar i och har efter en termin iförberedelseklass uppnått sådana resultat att dekunnat överflyttas till svensk klass. Det äldsta avbarnen går i nian och skall börja i gymnasiet i höst.Men för detta krävs att permanentuppehållstillstånd beviljats. Men Invandrarverketsnuvarande policy är att lägga dessa ärenden åtsidan. Härigenom omöjliggörs en fortsättning avstudierna på gymnasienivå. I FN:s barnkonventionartikel 28 stadgas bl.a. att konventionsstaternasärskilt skall göra undervisning som följer eftergrundutbildningen tillgänglig och åtkomlig förvarje barn och göra högre utbildning tillgänglig föralla på grundval av förmåga genom varje lämpligtmedel. Min fråga till statsrådet blir därför:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attgarantera att dessa regler i barnkonventionenuppfylls beträffande barn som sökt skydd i ?1992/93:401 av () tillutbildningsministern om samisk referensgrupp iEG-förhandlingarna:I och i har en konsekvensutredningom samerna och EG gjorts (Ds 1992:5).Med anledning av bl.a. denna utredning har dennorska regeringen utsett en speciell samiskreferensgrupp i samefrågor för att bistå Norgesförhandlingsdelegation för EG-medlemskap.På nordiskt plan har samernassamarbetsorganisation för same- ochrennäringsfrågor beslutat att försöka samordnafrågeställningarna rörande gemensamma intressenvid förhandlingar om medlemskap i /EU.Jag vill fråga Per om den svenskaregeringen tänker ha någon samisk referensgruppför att bistå den svenska förhandlingsdelegationen.1992/93:402 av () till miljöministernom miljöprövningen av Öresundsbron:Enligt uppgifter i pressen har miljöministern i ettuttalande i dansk TV sagt att den danska regeringenskulle kunna säga nej till byggande avÖresundsbron tills är stängt.Det beslut som fattade i juni 1991innebär att en kombinerad järnvägs- ochvägförbindelse skall byggas mellan ochMalmö. Beslutet om bron upprepades senare i detdanska . Planeringsarbetet förbyggandet av bron fortgår enligt planerna, och enytterst omfattande miljökonsekvensbeskrivning förÖresundsförbindelsen föreligger.Öresundsförbindelsen skall nu prövas enligtgällande lagstiftning från miljösynpunkt, har bl.a.genomfört ett offentligt sammanträde i Malmö.Regeringen har det slutliga avgörandet.Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöministernom regeringen avser att koppla samman frågan omframtiden för medbeslutet om miljöprövningen av ?1992/93:403 av () tillarbetsmarknadsministern om provanställning:I dagens sysselsättningsläge är det angeläget attunderlätta nyanställningar. Jag anser att en sådanåtgärd skulle vara att det möjligt fattadesbeslut om generell provanställning . Iavvaktan på att proposition på arbetsrättsområdetföreläggs utifrån Arbetsrättskommitténsförslag, kunde denna provanställning införas påförsök.Är statsrådet berett att öppna möjlighetertill provanställning ?1992/93:404 av () till statsrådet om villkoren för Allemanssparandet:Förhållandet för dem som sparar iAllemanssparandet har successivt försämrats.Fr.o.m. är skatteuttaget påräntan lika högt som för annat sparande. Men närdet gäller Allemanssparandet finns dessutom enuttagsavgift som alltså missgynnar just dessasparare.Vad avser skatteministern göra för att minimeradenna orättvisa?1992/93:405 av () tilljordbruksministern om nödutfodring av renar:Även denna vinter har väderleksförhållandena,med växelvis tö och kall väderlek, inneburit att enkraftig isskorpa har bildats på renbetesmarkerna.Detta extrema förhållande har gjort det omöjligtför renarna att nå betet. På många håll är därförnödutfordring nödvändigt. Medel förkatastrofskadeskyddet kommer från anslaget --främjande av rennäringen -- ett anslag som ävenskall täcka en rad andra poster.Nu är pengarna under denna anslagspost slut ochjag vill fråga ministern om regeringen kommer atttillföra ytterligare medel för nödutfordringen?1992/93:406 av () tillkulturministern om utvisning till tredje land:En mor och hennes 16-åriga son sitter sedan fyraveckor inlåsta på häktet i i väntan på attSyrien skall bevilja dem inresa. Personerna detgäller är irakiska kurder och har irakisktmedborgarskap. De har varit i i tre år.Kvinnan har vistats i tillsammans medsin man när mannen genomgick en operation, menmannen är nu död.