prot · GG0992 · 1993-04-15 00:00:00 — Likaså är vi överens omatt familjerna i faktiskt ger den härfamiljepolitiken ett väldigt gott betyg.Däremot blir det för mig helt obegripligt -- jag harhävdat det i tidigare inlägg också -- hur mantvärtemot den här familjepolitiken ändå vill läggafram ett förslag till ett vårdnadsbidrag.Föräldraförsäkringen innebär ju att man kan varahemma när barnen är små. Man kan använda sig avden väldigt flexibelt. Man kan korta sin arbetsdagpå olika sätt och på det viset ha glädje av den underen betydligt än de tolv månaderna medfull ersättning.Därför blir det så ologiskt att man, somman aviserar en sänkning och en försämring avföräldraförsäkringen, är beredd att i stället, som BoKönberg uttryckte sig, försöka öka denekonomiska standarden för dem som vill varahemma. Det här får jag inte att hänga ihop. Detmåste som sagt handla om att det egentligen finnsen djup oenighet inom regeringen om vad som ärden väg som man vill vandra framåt.Sedan säger , precis som BengtWesterberg har sagt hur som helst,att det skall komma ett förslag till en lag sominnebär en utökning av lagregleringen inombarnomsorgen. Detta har vi hört sedan regeringentillträdde, men vi har ännu inte sett något förslag.Man börjar undra om det någonsin skall blinågonting. Det här hänskjuter jag också tilloenigheten inom regeringen.Bo Könberg säger att jag har en aggressiv attityd tillvårdnadsbidrag. Jag tror att jag har mångameningsfränder faktiskt inom , inteminst inom kvinnoförbund.Finansieringen av vårdnadsbidraget styr väldigtmycket hur orättvist det slår. Pengarna måste ju tasnågonstans. De finanseringsförslag som vi har setttidigare innebär helt enkelt en orättvisa för demsom arbetar och har sina barn i barnomsorg.Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Det kan vara klokt att vi ägnardiskussionen åt det vi har skilda uppfattningar omi stället för det där vi är överens. Jag skall därförkoncentrera mig i det här inlägget påvårdnadsbidragsfrågan. Det är uppenbarligen därsom vi skiljer oss åt.Maj-Inger återkommer gång på gång,med en onykter fågels envishet, till frågan om dendjupa oenigheten i regeringen om familjepolitiken.Som jag har markerat , bl.a. i den härdebatten, är det fyra partier som har bildatregering. Det finns skillnader mellan partierna,annars skulle det bara vara ett parti. Dessaskillnader är mycket väl kända i den allmännadiskussionen.När det gäller vårdnadsbidraget är vi överens.Folkpartiet liberalerna har tidigare gått till val påinförandet av ett vårdnadsbidrag -- det är ju detsom polemiserar mot -- som ettkomplement till familjepolitiken för att ökavalfriheten för dem som vill ha något annat än deandra tycks vilja ha. Även om rätt i att det bara är som vill havårdnadsbidrag, är detta för oss folkpartister ingetavgörande argument emot att försöka tillgodose ettsådant önskemål. Människor och familjer är olika.Den oenighet som kan finnas om vissa delar inomfamiljepolitiken gäller alltså inte införandet avvårdnadsbidraget. Oenigheten kan däremot gällastorleken på bidraget eller olika bedömningar avnär det ekonomiska läget medger ett införande avett vårdnadsbidrag. Dessa diskussioner för vi medvarandra.Maj-Inger anser att vårdnadsbidrag ärhelt på tvärs mot den förda familjepolitiken. Jaghar svårt att se hur det kan vara på det viset. Enligtvår mening är vårdnadsbidraget ett komplement tillfamiljepolitiken.Vidare klagade över attutredningen av socialtjänstlagen inte är färdig likasnabbt som hon hade önskat. Det må väl Maj-IngerKlingvall göra. Jag kan bara konstatera att innandenna regering tillträdde fanns det ensocialdemokratisk regering som tillsammans medVänsterpartiet hade en hyfsad majoritet här ikammaren. Man hade då goda möjligheter attinföra det hela. Jag tror att görrätt i att sätta sina förhoppningar till den härregeringen.Anf. 67 ():Herr talman! Skillnaden mellan den förrasocialdemokratiska regeringen och den nyaregeringen är att vi aldrig deklarerade i någonregeringsförklaring att vi utlovade en lagstiftningom rätt till barnomsorg. Men det har dennuvarande regeringen gjort. Man har i flera olikaomgångar kommit med utfästelser om att dennalagstiftning skall införas, men det har vi ännu intesett. Det beklagar jag, eftersom en sådan lagstiftadrätt faktiskt i sig medger ett väldigt mått avvalfrihet.Jag fick inget svar på frågan hur man kan avisera ensänkt ersättningsnivå i föräldraförsäkringen,som man talar om vårdnadsbidrag. Jagtycker nämligen att föräldraförsäkringen är enutmärkt förutsättning för att det skall vara möjligtatt vara hemma när barnen är små.Föräldraförsäkringen är också ett komplement vidare utbyggd barnomsorg. Dessa två sakerhänger väl samman.Jag hann inte att kommentera valfrihetsfrågan i mintidigare replik när det gäller daghem ochägarformer. Det är svårt att ange vilken verksamhetsom är privat och vilken som är offentlig, eftersomall verksamhet bedrivs med offentlig finansiering.Det avgörande är egentligen att man ännu inte harlöst en hel del av de frågor som självfallet är löstainom offentlig barnomsorg, vilket vi också harmotionerat om. Det gäller t.ex. frågorna omrättssäkerhet, sekretess, insyn och kvalitetskontrollav verksamheten. Dessa frågor återstår att lösa,och det var ett viktigt skäl till att vi yrkade avslagpå ''pysslingenpropositionen''. Vi ansåg att det varoerhört väsentligt för den enskildes rättssäkerhetatt klara ut dessa frågor innan man tillät den härtypen av entreprenörsverksamhet.Däremot vet lika väl som jag att redani mitten av infördes möjligheten attbedriva kooperativ barnomsorg och barnomsorg iideella organisationers regi. Det blev även möjligtatt tillämpa alternativ pedagogik. Det som är detintressanta med valfrihet och alternativ inombarnomsorgen är att man kan välja mellan olikainnehåll i verksamhetsformerna. Det handlarvarken om hus eller om vem som står som ägare,utan det handlar om hur verksamheten ser ut.Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! klagade över atthon inte hade fått svar på en av sina delfrågor. Detgällde frågan om att det har aviserats en sänkning iföräldraförsäkringen. Regeringen har inte aviseratnågon sådan sänkning. När man diskuterar vadman måste göra för att avhjälpa detstrukturella budgetunderskottet, måste man heltklart se till alla åtgärder som över huvud taget ärtänkbara. En av dessa åtgärder -- som också BarbroWesterholm tidigare var inne på -- är att övervägaom man skall ha samma ersättningsnivå iföräldraförsäkringen som vi har varit överens medSocialdemokraterna om att ha i sjukförsäkringenoch som vi numera har i arbetslöshetsförsäkringen.Detta finns med i diskussionen.Det låter sig ju sägas att det finns ett antal frågorsom inte är tillräckligt bra lösta när det gälleralternativ till offentligt ägande. Jag kan inte låta bliatt göra den reflexionen att omSocialdemokraterna hade ägnat den minsta tid åtdetta i stället för att hitta på lagar som förbjödalternativa ägarformer, skulle frågorna för längesedan ha varit lösta. Men det fanns ju inget somhelst intresse för detta. Man var fullt beredd attavsätta hur mycket utredningskapacitet som helstför att förbjuda andra verksamhetsformer. När lexPysslingen infördes skedde det med en hastighetsom sällan har utmärkt något socialdemokratisktdepartement, men det berodde väl på attangelägenheten kändes så stor. Man ville uppfyllade egna ideologiska fördomarna i det här avseendetgenom att gå emot alternativa former.Maj-Inger sade att skälet till attSocialdemokraterna yrkade avslag på denborgerliga regeringens förslag att ta bort lexPysslingen var att man ansåg att det fanns så mångafrågor som var olösta. Det gällde bl.a. rättssäkerhetoch insyn. Detta är frågor som vi naturligtvis måsteta itu med i ett skede, där vi går mot mer och merverksamhet som bedrivs i andra former än genomoffentligt ägande, men där offentlig finansieringofta finns med. Jag har dock inte uppfattat det så,att har haft några störreproblem med rättssäkerheten när t.ex. idellaorganisationer bedriver barnomsorg, även om denprincipiella frågeställningen naturligtvis ärdensamma. Jag vill på intet sätt förringa betydelsenav dessa frågor. Jag konstaterar bara att detsocialdemokratiska intresset av att lösa frågornahar varit mycket ringa, för att uttrycka detförsiktigt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Vissa skollagsfrågorFöredrogsutbildningsutskotetts betänkande1992/93:UbU11 Vissa skollagsfrågor (prop.1992/93:100 delvis).Anf. 69 ():Herr talman! Detta betänkande, UbU11,innehåller litet smått och gott med anledning avbudgetpropositionen. Jag skall dock bara ta upp enenda fråga, och det gäller det som berörs ireservationen, nämligen slopandet av förordningenom meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster.Först vill jag emellertid ge en eloge tillVänsterpartiet. Det var som hittadepassusen om upphävande avmeritvärderingsförordningen i propositionen ochtog upp frågan i sin partimotion. Vi förbisåg dennapassus och hade följaktligen inte med frågan i vårmotion.Herr talman! Jag tror att vi alla har i gott minne denstora kalabalik som rådde i samband medriksdagens beslut att lärarna i skulle fåkommunerna som arbetsgivare.De borgerliga partierna, som är iregeringsställning, hojtade i gälla tonlägen om attdet nu skulle bli elände, osäkerhet, godtycke ochallmän katastrof. Kommunerna kunde rakt inteduga som arbetsgivare åt lärarna. Skolan skulle gåmot sin undergång, eftersom kommunerna inteskulle kunna garantera kvalitet i undervisningen.Det var ingen ände på det elände som skulle drabbaskolan, barnen och lärarna.Vi som stod bakom beslutet ville naturligtvisgarantera kvalitet i skolan. Och det gjorde vi på ettkonstruktivt sätt genom att säga att vissa reglerskulle gälla, bl.a. för behörighet till lärartjänst ochvid meritvärdering i samband med tillsättande avtjänster. Vi ägnade oss alltså inte bara åtdomedagsprofetior, utan vi vidtog en del åtgärder.Vi trodde dessutom på kommunerna somarbetsgivare.Samma borgerliga partier som använde så högttonläge föreslår nu attmeritvärderingssystemet skall avskaffas. Och detgör man med hänvisning till att det inte låter sigförenas med ett EG-direktiv som har att göra medpersoners rörlighet.Vi anser att regeringen med sitt förslag dels svikertidigare krav på kvalitetssäkring, dels är övernitiski förhållande till EG-reglerna.Jag tillstår gärna att meritvärderingssystemet inteär den enda garanten för kvalitet i skolan, kanskeinte ens den viktigaste komponenten. Men det ärtillräckligt väsentligt för att behöva försvaras.Systemet bidrar dessutom till att förhindra en delgodtycke vid tillsättningar, som främst ni i deborgerliga partierna hade ett sådant bekymmermed . Dessutom är det alldelesonödigt att skapa den oro bland lärare som det härtilltaget innebär.Jag tillstår också gärna att det är viktigt att vi följerde EG-regler som inkluderas i och deregler som kan följa av ett eventuellt framtidamedlemskap i . menar jag att det fårfinnas någon gräns för nitet att ur alla skrymslenoch vrår leta fram det som på något sätt kan varatveksamt. Det tycker jag är precis vad man hargjort i detta fall -- letat i skrymslena.Dessutom skulle det förvåna mig mycket om maninte också i EG anser det vara rimligt attmedlemsländerna försöker göra vad de kan för attgarantera kvaliteten i skolan. Skolan är för övrigten nationell angelägenhet i får inte läggasig i hur medlemsländerna sköter sinaskolväsenden. Men jag vet vad rörlighetsdirektivethandlar om.För att undvika alla missförstånd vill jag tillägga attjag tycker att det är utomordentligt bra att lärarefrån EFTA- och kan få tjänster i densvenska , liksom att svenska lärare, närEES-avtalet träder i kraft, kan få arbeta i skolor ide berörda länderna. Men det innebär inte att jagtycker att det är nödvändigt att säga att man inteskall fästa avseende vid de kvalitetsaspekter somfinns i samband med tjänstetillsättningar ochmeritvärderingsförordningen.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochi övrigt till utskottets hemställan.Anf. 70 ():Herr talman! Jag skall be att få inleda med att läsaupp några citat.Det första citatet lyder: ''Vi måste värderakvaliteten i kunskaperna högre än vad vi gör ,och vi måste värdera lärarna högre än vad vi gör . ''Det andra citatet lyder: ''Vad beträffarlärarfortbildningen vill jag betona att godaämneskunskaper mer än något annat ger lärarnaden säkerhet och den trygghet som gör att manbåde kan undervisa på ett bra sätt och stödjaelevernas sociala trygghet och utveckling.Fortbildning och annan utbildning för ökadkunskap hos lärarna är därför synnerligen viktigainslag i skolans personalutveckling. Fortbildning avgrundskolans lärare bör i första hand avseämnesfördjupning. ''Det tredje och sista citatet lyder: ''Vår uppgift sompolitiker är ju i stället att öka lärarnas arbetsglädje,att stärka deras yrkesroll och göra att de känner attde har kompetens som lärare. ''Det första citatet var av partiordförandeCarl Bildt från i dennakammare. De övriga två citaten var av ordförandeni utbildningsutskottet . Jagkan skriva under dessa två citat som är hämtade ursamma protokoll.Vad är det som gör att regeringen föreslår attmeritvärderingsförordningen skall tas bort? Manhänvisar till -- ett som maninte vet särskilt mycket om. Man vet inte om detkommer att ratificeras eller inte. Det är inte enssäkert att har den betydelsen att dennameritvärderingsförordning behöver tas bort.Jag instämmer i anförande i vilkethon beskrev varför denna förordning infördes. Menjag undrar då också vad det är för lärare från andraländer som ni vill låta komma hit och undervisa iden svenska skolan, som har så dåliga meriter att deinte klarar av att denna förordning får finnas kvar.Det sägs ibland att en garanti för kvaliteten iutbildningen är att vi här ifrån kan styraoch ställa med utbildning. Lärarutbildningen är juett sådant exempel. Det kan hända att frågan omborttagande eller bibehållande avmeritvärderingsförordningen kanske inte är ensärskilt stor fråga, men ställd i ett sammanhangutifrån den skolpolitik som den borgerligaregeringen bedriver blir den mer betydelsefull.Därför att nu ligger en proposition från regeringendär man kommer att tillåta ett ökat inslag avobehöriga lärare i gymnasieskolan. Det läggs utredning om försämringen inom arbetsrätten.Man har valt att otydliggöra finansieringssystemetför skolan. En av de första åtgärder som regeringenvidtog på skolans område var att ta bortstimulansbidraget till förbättring av arbetsmiljön iskolan. måste man av arbetsmarknadsskälåterinföra detta bakvägen. Man var väldigt kvickmed att ta bort det öronmärkta anslaget förutrustning till gymnasieskolan. Sedan har man avbl.a. arbetsmarknadsskäl fått lappa hit och dit medytterligare . Men ställd i ett sammanhang ärinte åtgärden att ta bortmeritvärderingsförordningen oviktig.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till denreservation som Socialdemokraterna har fogat tilldetta betänkande, och som innebär ett bifall till vårmotion i detta avseende.Ytterligare en liten fråga som jag vill ta upp gällerskolplikt för barn som vårdas på sjukhus.Vänsterpartiet lade en motion om detta underallmänna motionstiden. I utskottet säger man attdenna rättighet eller plikt ändå garanteras genomskollagen. Det må så vara. Men anledningen till attvi väckte denna motion, herr talman, var att vi hadefått information och påstötningar ifrånhandikapporganisationer om att det fanns brister idetta avseende, att det fanns barn som vistades påsjukhus och som av olika skäl intetog del av den undervisning som de borde ha gjort.Vi menar då att en skyldighet bör föreskrivas eleveratt delta i en sådan undervisning om ansvarig läkaremedger detta, vilket är en viktig förutsättning.I denna fråga yrkar jag bifall till min meningsyttringi detta betänkande.Anf. 71 ():Herr talman! Jag skall inledningsvis kommenteraen sak som vi har varit eniga om i utskottet, mensom jag ändå tycker att det är viktigt att säga någotom. Det gäller den interkommunala ersättningenför påbyggnadsutbildningar inom komvux.Regeringen föreslog i budgetpropositionen attkommunerna skall vara skyldiga att betalainterkommunal ersättning till annan kommun somanordnar teknikerutbildning, som är enpåbyggnadsutbildning inom komvux. Ett enigtutskott säger ja till detta. Det tycker jag är bra.Vidare begärde regeringen av att fåbemyndigande att besluta om interkommunalersättning även för vissa påbyggnadsutbildningarsom är starkt specialiserade och av nationelltintresse. Anledningen till att regeringen hartvingats till att komma med förslaget är att det dessvärre finns kommuner som nekar att betala förelever som vill gå en påbyggnadsutbildning som gesi en annan kommun.Detta har skapat stora problem för dem som villbygga på sin utbildning och bredda sin kompetens.I vissa kommuner säger man ja till att en elev får gåen påbyggnadsutbildning i en annan kommun omutbildningen inte finns i hemkommunen. I andrakommuner säger man nej till samma sak. Det harblivit som ett lotteri där det gäller att bo i rättkommun. Detta är olyckligt.Bakgrunden är riksdagsbeslutet ,där beslutade att kommunerna ärskyldiga att erbjuda alla ungdomar möjlighet attskaffa sig gymnasiekompetens fram t.o.m. detkalenderhalvår man fyller , och att betalainterkommunal ersättning om utbildningen ges i enannan kommun. Däremot har kommunerna inteden skyldigheten när det gäller gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning påkomvux.Det är bra att utskottet begär att regeringen skallåterkomma till med en redovisning delsav vilka utbildningar som kommer att omfattas avregeringens föreskrifter om interkommunalersättning inom komvux, dels vilka av nuvarandepåbyggnadsutbildningar som böranordnas inom komvux, och vilka av dessa somskall omfattas av interkommunal ersättning. Det ärviktigt att regeringen återkommer tillriksdagen i detta ärende.Jag skall nu kommentera reservationen ochmeningsyttringen om meritvärderingssystemet förlärare. I samband med att det fullaarbetsgivaransvaret för lärarna överfördes tillkommunerna avskaffades detidigare mycket omfattande och detaljeradebehörighetsbestämmelserna för olika typer avlärartjänster. I stället skapade man en förordningom meritvärdering vid anställning av lärare, där detfinns föreskrifter som skall tillämpas vid urval avsökande till en anställning som lärare. Denförordningen är, enligt min mening, otidsenlig urtvå aspekter, dels när det gäller stelbentheten isystemet, dels när det gäller EES-avtalet.I skollagens bestämmelser är lärarutbildning ettkrav, inte för att få tjänstgöra som lärare men välför anställning som lärare utan tidsbegränsning.Den som inte uppfyller detta krav får anställas somlärare för högst i sänder. För alla lärare i denoffentliga skolan krävs att de har en utbildningavsedd för den undervisning som de i huvudsakskall bedriva. Det sistnämnda kravet riktar sig tillarbetsgivare.Lagstiftningen innehåller möjligheter att i vissa fallgöra avsteg från dessa krav. Eftersom en personinte kan få en fast anställning som lärare inom detoffentliga skolväsendet utan att ha lärarutbildning,måste läraryrket anses vara ett reglerat yrke.Regeringen föreslår att skollagens regler om villkorför tillsvidareanställning som lärare skall ändras, såatt de blir förenliga med förpliktelser pågrund av det väntade EES-avtalet.I skollagen regleras dessa villkor i 2 kap. 4 §.Villkoren är definierade i termer av svensk ellernordisk lärarutbildning med huvudsaklig inriktningmot den undervisning anställningen avser. Försökande med annan utbildning krävs att denna avStatens skolverk förklaras i huvudsak motsvarasådan lärarutbildning.Ändringsförslaget innebär att lärarutbildning intebara från annat nordiskt land utan från varje annatland som ingår i EG eller EFTA skall jämställasmed svensk lärarutbildning. Vidare skall densökande dels behärska det svenska språket, om detinte finns synnerliga skäl att medge annat, dels hanödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller detoffentliga skolväsendet, särskilt de föreskrifter somanger målen för utbildningen.Regeringen föreslår också att uppgiften att bedömaom annan utbildning kan anses i huvudsakmotsvara sådan lärarutbildning som avses skallöverflyttas från till Verket förhögskoleservice.Jag vill slutligen säga något om det som sägs imeningsyttringen om skolplikt för barn som vårdaspå sjukhus. Bestämmelserna angående särskildundervisning på sjukhus m.m. finns både iskollagen och i grundskoleförordningen. Densärskilda undervisningen anordnas avskolhuvudmannen. Delegation får ske tillhuvudman för sjukhus, barnhem eller liknandeinstitution. Undervisningen skall i den utsträckningdet är möjligt motsvara den utbildning eleven intekan delta i. Endast om läkare som ansvarar förelevens vård medger det får särskild undervisningges.Att eleverna skall delta i sådan särskildundervisning, följs av reglerna om skolplikt iskollagen. Av det skälet ser jag inte någonanledning till att en bestämmelse behövs som avserelevs skyldighet att delta i undervisning när hanvårdas på sjukhus.Med anledning av det anförda, yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande och avslag påreservationen och meningsyttringen.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag vill bara kortfattat säga till UlfMelin att vi inte har några invändningar motbehörighetsreglerna. Jag är helt på det klara medatt det är alldeles riktigt att jämförbaralärarutbildningar för jämförbara nivåer mellanolika länder skall passa i vårt skolsystem om lärarnahar den utbildning som passar för åldersgruppen.Jag är också helt på det klara med att det är ettreglerat yrke. Det som jag talade om varmeritvärderingsförordningen. Det är den som jagtycker att vi inte behöver slopa.Anf. 73 () replik:Herr talman! Om har läst igenom deförändringar som föreslås i skollagen, menar jag attde krav som vi skall ställa för att ha kvalitet iskolan, på lärare m.m. ställs genom att vi utvidgarskollagen. Det står klart och tydligt. Det försöktejag också förklara i mitt anförande. Den förordningom meritvärdering som ersatte de gamla statligabestämmelserna var en eftergift somSocialdemokraterna och dåvarandeKommunistpartiet gjorde skulle sägaja till kommunaliseringen. Vad man gjorde var attskapa samma regler som fanns tidigare och kalladedem för något annat. Det var litet kosmetika.Enligt min mening behövs det inte både livrem ochhängslen. Det räcker med livrem.Jag träffar många lärare som är bekymrade av detskälet att just dessa regler gör att det är så stelbent.Man måste ha samma arbetsgivare, vara i sammakommun, osv., och man kan inte flytta till en annankommun på grund av just dessa regler. Det gör inte får någon rotation. Det tycker jag ärmycket negativt.Jag blev något förvånad när Socialdemokraternavid justeringssammanträdet gick på detta yrkandefrån . Jag kan förstå attVänsterpartiet har en annan uppfattning.Vänsterpartiet vill ju inte ha överhuvud taget, men det vill ju trots alltSocialdemokraterna.Anf. 74 () replik:Herr talman! För att det inte skall råda några tvivelpå denna punkt vill jag till säga att jag ärden första tillskyndaren av ett . Jaghoppas verkligen vid , höll jag på att säga, attEES-avtalet kommer att träda i kraft.Men ett och möjligheten till fri rörlighetpå arbetsmarknaden innebär inte att vinödvändigtvis och i onödan behöver skapa orobland lärare. Om det finns stelbenthet imeritvärderingsförordningen, kan man ju i så falländra på någon bokstav utan att slopa alltihop.Anf. 75 ():Herr talman! Det fanns två skäl till slopandet avmeritvärderingsförordningen, sade . Detförsta skälet var att det innebar en stelbenthet. Ivilka avseenden då? Rörlighet mellan kommunernaförhindras väl inte av ett meritvärderingssystem?Det var väl inte särskilt relevant?Det andra skälet var . Vad är det i dettaEES-avtal som denna meritvärderingsförordningstrider mot? Vilka effekter skulle det ha om vibehöll denna meritvärderingsförordning? Om denskulle strida mot detta avtal, kan det väl prövasrättsligt enligt ? Men bör välvara mer påläst på det som han vill ha än jag. Jagväntar därför med viss spänning på hansredogörelse när det gällermeritvärderingsförordningen och EES-avtaletsolika villkor.Anf. 76 ():Herr talman!