prot · GG09105 · 1993-05-05 00:00:00 — Jag själv instämmer i allt detta,men man vill inte ta steget att låta detta kosta 30miljoner kronor.Ett annat förslag som föreligger är att över enmiljard skall tas i anspråk för att t.ex. investeras ikulturvetenskaplig forskning, som det heter.Exempelvis därifrån skulle man kunna ta någramiljoner. Proportionerna är viktiga i sådna härsammanhang.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 141 ():Fru talman! Från sida yrkar viavslag på den här propositionen. Det beror inte påatt vi skulle vara emot en internationalisering avskolans verksamhet. Eleverna i den svenska skolanskulle genom en internationalisering kunna få merkunskap och kompetens om internationellaförhållanden, t.ex. om nord--syd-problematiken,bättre färdighet i främmande språk osv.Bakgrunden är i stället att det i propositionensaknas ett resonemang om skolans behov avinternationalisering.När regeringen pratar om internationalisering ärdet ofta i insnävad form om den västeuropeiskaintegrationen eller EG-medlemskapet. Det är heltklart att det behöver vidtas åtgärder för attförbättra kompetensen och kunskapen inom skolanom olika internationella förhållanden, t.ex. deglobala miljöhoten och förhållandena för barn ochungdom i andra länder. Jag tycker att en delanföranden i denna kammare talar för att det bordefinnas mer information om dessa förhållanden iskolan.Detta grundresonemang förs inte i propositionen.Det här resonemanget skall komma i samband medatt förslag till ny läroplan för grund- ochgymnasiekskolan skall läggas fram. Det hade varitlämpligare att fatta besluten i ett sammanhang. Dåskulle det också stå klart vilka mål och medelskolan har att arbeta med iinternationaliseringsarbetet. Därmed skulle detframgå hur de resurser som föreslås i propositionenoch som tas upp i betänkandet skall användas.Jag yrkar bifall till min meningsyttring.Anf. 142 ():Fru talman! Vår omvärld utvecklas och förändras ien allt snabbare takt. Strävandena att skapa ettintegrerat fortsätter. har genomansökan om medlemskap i tagit ett stegnärmare Europa.Den ökade friheten i Öst- och harvidgat våra möjligheter till nära kontakter med enhel rad länder, vilka under en lång följd av år haftpolitiska system som försvårat fritt utbytemänniskor emellan.Flera länder i har genomgått en snabbutveckling och blivit intressanta handelspartner.Sverige har utvecklatvärdefulla kontakter i olika delar av världen medhjälp av missions- och biståndsarbete.De ökade kontakterna med omvärlden ger ocksåskolan nya möjligheter att vidga sitt kontaktnätmed skolor utanför och över huvud tagetmed människor.Livliga kontakter mellan klasser i våra grannländeri förekommer sedan mycket lång tidtillbaka, inte minst på låg- och mellanstadiet. Detär en verksamhet som vi verkligen hoppas skallfortsätta. Skolor har också haft utbyte med andraskolor i , och --de länder vilkas språk vi studerar i skolan. hörssignaler om att ett utbyte med de baltiska ländernaär på gång på sina håll. Vissa skolor har utbyte medRyssland. På gymnasienivå har elevutbytetutvecklats främst med engelsktalande länder. Detberor naturligtvis på att det språket än så länge ärmest lättillgängligt för oss.Regeringen har en ambition att stödjainternationella kontakter och utbyten på skolansområde. Den vill också verka för att det skall blimöjligt för fler svenska elever att studera i utlandetunder någon tid. bör ett gesvenska elever möjlighet att delta i deutbytesprogram som finns inom EG.Internationaliseringen ökar också behovet av desvenska utlandsskolorna och riksinternaten iSverige. Det är viktigt att barn till svenskar som entid är bosatta utomlands har möjlighet attuppehålla kontakten med det egna språket och denegna kulturen.För att skolan skall kunna ta aktiv del iinternationeliseringsprocessen behövsutbytesprogram för lärare och skolledare.Invandrare och hemspråkslärare kan på ettnaturligt sätt bidra till ökad internationellmedvetenhet och kunskap i skolan.Regeringen föreslår att resurserna för skolansinternationalisering förstärks med totalt 16miljoner kronor för /94. Manföreslår att resurser satsas på lärares, skolledaresoch elevers internationella kontakter samtintroduktionskurser i svenska för elever frånutlandet som tas emot i gymnasieskolan. Enfunktion bör finnas för att ge råd och hjälp när detgäller internationella kontakter. Utskottettillstyrker regeringens förslag.Regeringen föreslår också vissa ändringar iskollagen, bl.a. att en elev på ett program igymnasieskolan skall ha rätt att fullfölja sinutbildning på det aktuella programmet efter högstett års ledighet för utlandssutdier. Vidare skall enkommun eller en fristående skola som så önskar vidsidan av den ordinarie gymnasieskolan få anordnaIB-utbildning -- International Baccalaureate -- utangodkännande av regeringen, och hemkommunenskall bli skyldig att betala ersättning tillutbildningsanordnaren för IB-utbildningen. Till sistdras riktlinjer upp i propositionen för ett ändrat ochförbättrat bidrag till utlandsundervisningen somskall träda i kraft den 1 juli 1994.Regeringens förslag om kommunernasbetalningsskyldighet för IB-utbildningenförutsätter att en ny bestämmelse införs i 5 kap.skollagen. Bestämmelserna i 5 kap. 5 och 13 §§ändras så att det framgår att hemkommunen inte ärskyldig att erbjuda den elev som avlagt IB-examenutbildning i den vanliga gymnasieskolan. Utskottettillstyrker dessa lagändringar.Det blir allt vanligare att svenskar arbetarutomlands. Därför anser regeringen det rimligt attstaten ger ett visst ökat stöd åt utlandsskolorna föratt hålla nere elevavgifterna. Lokalbidraget utgör av den årliga kostnaden. Det avser manatt höja till 75 %Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag ochutgår från att regeringen noggrant kommer att följautfallet av de nya riktlinjerna för statsbidraget tillutlandsundervisningen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 12 och avslagpå reservationerna och på förslaget imeningsyttringen.Jag skulle vilja svara på vad de övriga talarna haranfört här.Krister Örnfjäder tog upp IB-utbildningen. Hanbefarar att det skall bli stora kostnader förkommunerna. Spännvidden mellan de olikaprogrammen på gymnasieskolan är redan i dagmycket stor. Det rör sig om en spännvidd på 25 000till per elev. Med utgångspunkt i dettafinns det inget som talar för att IB-utbildningenskulle bli dyrare än de redan dyrasteutbildningarna. Därför kan jag inte inse att detskulle vara orättvist om några få elever får tillfälleatt följa en IB-utbildning där all undervisning är påengelska.Det rör sig om treutbildningsanordnare som arrangerar denna formav IB-utbildning. Det kommer säkerligen att bli enmängd skolor av det slaget. Jag anser att det ärvärdefullt för om det finns elever som ärhelt utbildade på engelska och som alltså har lättareatt redan direkt efter gymnasiet att på olika sättdelta i internationella sammanhang.Vidare har vi de frågor som togupp. Jag kan i och för sig förstå argumentationen,dvs. att det inte skulle röra sig om så mycketpengar. Men vi kan inte räkna med att summanskall stanna vid . Avsikten varväl att det skulle bli ett betydligt utökat antalföräldrar som ville utnyttja förmånen. Heladiskussionen är att fler skall ha råd att sända sinabarn utomlands. Då blir det ju fråga om en högresumma. Dessa elever får ju ett gymnasieår när desedan kommer hem. Många av dessa elever vill nogha detta år, även om de tycker att de har fått envärdefull utbildning utomlands. rördet sig om att få bra betyg för att kunna komma inpå någon viss linje på . De har säkertmycket stor glädje av året utomlands med det språkde nu kan tala obehindrat och med de erfarenhetersom de har fått på olika områden.Björn yrkade avslag på helapropositionen. Jag tycker att de saker som BjörnSamuelson tog upp är oerhört viktiga. Jag tror attalla i utskottet är överens om att den typen avinternationalisering skall förekomma i skolan. här propositionen har först och främst sakeroch ting som kostar pengar tagits upp. Regeringenhar därför kommit med förslag om att på olika sättkunna ge stöd.När det gäller de andra delarna är jag övertygad omatt de kommer med i läroplanspropositionen ochatt de där kommer att utvecklas på ett bra sätt. Jagär medveten om att sådana projekt redan nu är igång på många skolor. Man utnyttjar lärare som harvarit i t.ex. och andra för att spridakunskap. Jag har själv bidragit på den punkten.Jag tror egentligen inte att det finns någonmotsättning här. Det finns ingen anledning attmotsätta sig de här förslagen därför att man tyckeratt de andra skall utarbetas på ett mer detaljeratsätt . Vi ber att få återkomma om detta iläroplanspropositionen.Jag ber alltså att få yrka bifall till hemställan iutskottets betänkande och avslag påreservationerna och förslaget i meningsyttringen.Anf. 143 ():Fru talman! säger i sitt anförande,som svar på mina farhågor, att man inte har någonanledning att tro att IB-utbildningen skulle blidyrare än någon annan reguljär befintliggymnasieutbildning på grund av den storaspännvidden.Med den typen av argumentation borde det varamycket lätt för majoriteten i utskottet att ställa sigbakom vår reservation. Vi har däremot dessafarhågor. I vår reservation säger vi att kostnadenskall begränsas så att den i princip motsvararkostnaderna för eleven i den egna gymnasieskolaneller i reguljär gymnasieutbildning i annankommun. Har man den åsikt som har gett uttryck för, kan man faktiskt skriva indetta för att säkerställa att något annat intekommer att inträffa.Anf. 144 ():Fru talman! Det är faktiskt redan säkerställt. Omkommunen och utbildningsanordnaren inte kankomma överens, om kommunen anser att man fårbetala en oskälig summa, har man möjlighet attvända sig till regeringen. Regeringen kan då avgöraersättningsfrågan eller överlämna den till någonannan myndighet som regeringen bestämmer. Jagtycker att vi har beaktat dessa farhågor.Anf. 145 ():Fru talman! Vore det inte ett enklare förfaringssättatt se till att ärenden av den här typen inte behövdehamna på regeringens bord och att redanvid det här tillfället såg till att en sådan situationinte skulle kunna inträffa?Anf. 146 ():Fru talman! Det är onödigt att skriva in några regleri det här fallet. talar om att detinte får kosta mer än en gymnasial utbildning.Vilken gymnasial utbildning skulle det vara i så fall?Det skulle kunna leda till att enutbildningsanordnare propsar på att få mer pengarän han annars skulle få genom att jämföra sig medde dyrare utbildningarna. hamnar vi kanske pånågot som är mer likt ett ''happy medium''.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:197 Ändring i lagen (1972:119) omfastställande av könstillhörighet i vissa fall, m.m.16 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 4 maj1992/93:658 av () tillstatsrådet om kvinnounderskottet iAsien m.m.:Andelen kvinnor i förhållande till män har sjunkitdramatiskt i de senaste årtiondena.Orsakerna är aborter av flickfoster, undernäringoch överarbete bland kvinnor. Enligt vissaberäkningar saknas det 60 miljoner kvinnor iAsien.Över 90 % av aborterna i vissa delar av Indienutförs på flickfoster, och i 38 av 40 länder i ,och är dödligheten bland barnunder högre för flickor än för pojkar.Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att inomutvecklingssamarbetets ram lyfta framproblematiken?17 § Kammaren åtskildes kl. 19.43.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 17 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 51(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 104(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 112 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.