prot · GG0993 · 1993-04-16 00:00:00 — Bolagenförfogar nu över 6,5 miljarder, och det är angelägetatt medlen kommer industrin till godo.Även nyföretagarlånen har berörts, som vi underhösten beslutade om. Verksamheten harnu startat. Dessa lån kan erhållas för nyaprodukter, marknadssatsningar och nya företag.Starten har skett, men enligt vad vi har erfaritär intresset mycket stort för dessa lån.När det gäller Industri- och nyföretagarfondenslån, kan dessa erhållas enbart av aktiebolag -- dethar också berörts. Fr.o.m. kan ävenutvecklingsfonderna ge nyetableringslån. Dessa långes till alla former av företag, även ekonomiskaföreningar. Detta är en riktig inriktning, och vi fårväl låta dessa nya ordningar verka ett tag och se hurde olika behoven ser ut.Det här betänkandet berör också en motion omrekonstruktionslån. Jag skulle vilja uppehålla migen kort stund just runt detta medföretagsrekonstruktioner.Många svenska företag lever under mycketpressade förhållanden. Detta visar inte minst förraårets siffror om konkurser. Omkring 22 000 företaggick i konkurs. En del av dessa företag var faktisktbra företag med bra produkter. Men på grund avden extrema lågkonjunktur som vi befinner oss ihar de inte klarat av ekonomin.Den hårda situation som bankerna har underlättarinte heller för företagen. fråni onsdags kan man läsa att bankerna undvikerackord, därför att konkurserna för bankerna ärfördelaktigare än ackordsuppgörelser. Jag tyckeregentligen att detta är skrämmande uppgifter.Konkurserna är i och för sig ett naturligt inslag i enmarknadsekonomi, men det är fel när man i de allraflesta fall väljer konkurs framför rekonstruktion.Det måste vara riktigare att man försöker vara medoch rädda en del av pengarna i en rekonstruktionän att i onödan låta företag gå i konkurs, med alltvad det innebär.Insolvensutredningen har också tagit upp den härfrågan i sitt betänkande. Det gäller krisföretag somär livsdugliga eller vars verksamhet kan fortsätta inågon form. Man föreslår att gäldenär, som undermedverkan av en av rätten utsedd administratördriver näringsverksamhet efterbetalningsinställelse, skall försöka rekonstrueraverksamheten och träffa en ekonomisk uppgörelsemed sina borgenärer utan konkurs.Även organisationen har i skrivelse tillregeringen föreslagit någon form avrekonstruktionslån eller överlevnadslån.Jag har också personligen haft kontakt med mångaföretagare som uttryckt behovet av hjälp vidrekonstruktioner av företag och av att någon formav överlevnadslån, garantilån, införs. vet jag attregeringen arbetar med den här frågan, och jaghoppas att man kan komma fram till en bra lösning.Det måste vara riktigt att försöka rädda bra företagmed bra produkter och med framtidsmöjligheter, istället för att låta dessa gå i konkurs i onödan.Stödet till uppfinnare och innovatörer har redanberörts här av flera talare. sig mycket vid den frågan. Det är enmycket väsentlig fråga. Stöd och råd till uppfinnareoch innovatörer sker genom flera olika kanalersåsom , NUTEKoch de s.k. produktråden, som finns i varje län.Utskottet har erfarit att regeringen avser att avsättalika mycket medel -- ca 6 miljoner -- tillUppfinnareföreningen som . Det är bra.Utskottet vill också att regeringen tar fram ettåtgärdsprogram för uppfinnare. I detta programbör man se över möjligheterna till ökad avsättning,ändrade skatteregler och ändrat bidragssystem.Det är viktigt att uppfinnare och innovatörer får enrenässans i vårt land. Om den industriellaförnyelsen skall kunna fortskrida är det avavgörande betydelse att nya idéer och uppfinningarkommer i gång och att innovationsprocesser kanstartas. Därför är det bra att regeringen nuskyndsamt skall ta fram ett åtgärdsprogram fördenna kategori. En sådan sådd kan också ge en godskörd.Genom denna beställning hos regeringen blir ocksåmotioner från , Ny demokrati och kds ihuvudsak tillgodosedda.Betänkandet berör också en del olika stöd, t.ex.varvstöd. Här finns också krav frånSocialdemokraterna om ytterligare stöd.Utskottet anser det vara viktigt att olikaindustrigrenar kan ha konkurrensneutralitet iförhållande till motsvarande industrigrenar ikonkurrentländerna. Detta är också regeringenslinje. Men vi anser också från utskottsmajoritetenssida att det är angeläget att regeringen bevakar denhär frågan noga. Om det blir förändringar ikonkurrensen skall man vidta åtgärder.Jag vill också här understryka att ävenvarvsindustrin har samma möjligheter som andraföretag att ansöka om exportkreditgarantier hosEKN. Utskottsmajoriteten tillstyrker därförregeringens förslag om endast räntestöd.Det finns ett antal reservationer till dettabetänkande. Jag har redan redogjort för en del avutskottets synpunkter för flera av dem. Jag vill ikorthet ytterligare beröra någon eller någrareservationer.I reservation nr 1 säger socialdemokraterna attnäringspolitiken skall ge stöd till bättrekonkurrensförmåga genom insatser som lyfterutbildningsnivån inom industrin, höjer nivån påforskning och utbildning och förbättrarkommunikationerna.Det är ju just detta som regeringen gör. Regeringenhar vidtagit en mängd åtgärder för att stärkakonkurrenskraften genom att sänka skatter ochavgifter och förbättra riskkapitalförsörjningen.Stora resurser satsas på forskning och utveckling,som senare kommer att behandlas här i kammaren.Man satsar på arbetsmarknadsutbildning iföretagen. Mycket stora satsningar görs på vägaroch järnvägar. 98 miljarder under en tioårsperiodhar föreslagits här. Enbart satsas närmare 14miljarder. Så mycket har satsats påvägar och järnvägar. Det är således mycket storasatsningar som görs. Jag tycker nog attsocialdemokraterna slår in öppna dörrar.Det finns en reservation om kvinnligt företagande.Regeringen har i årets budgetproposition förutsattatt utvecklingsfonderna även i fortsättningen skalluppmärksamma de särskilda insatser som kanbehövas för kvinnor som startar eget. Regeringenhar även givit i uppdrag att genomföra etthandlingsprogram som skall främja kvinnligtföretagande. För denna åtgärd har det anslagits 20miljoner. Jag tycker att vi har tillgodosett mycketav det som tas upp i reservationen. Vi får höra vadBirgitta har att säga om detta.Jag vill även beröra reservation nr 17 om teknisk-vetenskaplig attachéverksamhet. Detta är en viktigverksamhet. Det är vi alla överens om. Regeringenhar föreslagit en besparing på 5 miljoner. Dettamotsätter sig Socialdemokraterna och Nydemokrati och bildar därmed majoritet i utskottet.Jag vill här berätta att STATT förfogar över en fondpå 16 miljoner. Detta gör att STATT kunde hafortsatt med sin verksamhet i samma omfattningäven under det kommande budgetåret. Därförhade den här besparingen kunnat ske utan attmedföra några olägenheter för den härverksamheten. Men majoriteten tycker på ett annatsätt. Jag yrkar bifall till reservation nr 17.Fru talman! Sammanfattningsvis vill jag barakonstatera att vi har en besvärlig lågkonjunktur.Som jag sade i inledningen av anförandet har detinneburit stora påfrestningar både för företag ochenskilda. Det kommer också att ta innan viåterhämtat full styrka. Men med de olika åtgärdersom har företagits och med de ytterligare som är pågång har vi kraftigt förbättrat vår konkurrenskraft.Vi har mycket stora möjligheter att tamarknadsandelar. Detta kan man också klart utläsaav exportindustrin, där orderingången har ökatunder senare tid. kunde vi på Ekot höra attturistnäringen nu har uppnått mycket godkonkurrenskraft här i . Det finns trots alltmånga ljuspunkter i vår tillvaro. Vi bedriver en godnäringspolitik, där ekonomi och ekologi går hand ihand.Fru talman! Med undantag av mom. 39 vill jag yrkabifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna från Socialdemokraterna och Nydemokrati samt på meningsyttringen frånVänsterpartiet.Anf. 10 () replik:Fru talman! tog upp en av deväsentligaste bitarna i vårt betänkande. Det gällerdet avsnitt som behandlar riskkapitalförsörjningen.Han påpekade mycket riktigt att från den 15 marshar utvecklingsfonderna möjlighet att genyföretagarlån till alla typer av företag, dvs. oavsettom det rör sig om kooperativa företag ellerekonomiska föreningar. Vi vet också att trycket ärmycket hårt på att utvecklingsfonderna skall låna utpengar. Regeringen har inte skickat med någrapengar från Industri- och nyföretagarfonden förjust den här verksamheten. Det är ytterligare ettmoment som man tillåts göra, men man får inga nyapengar.Detsamma gäller för det kvinnliga företagandet,som vi har reservat oss till förmån för. Det är riktigtatt och regeringen naturligtvis harambitionen att man skall satsa på det här.Utvecklingsfonderna får nya uppgifter att klara.Men skall finansieringsverksamheten intefå ha den omfattning som den har haft tidigare. Dåblir det inte riktigt så enkelt.Anf. 11 () replik:Fru talman! Riskkapitalfrågorna är viktiga. Det ärvi helt överens om. Jag tror också att alla försökersträva efter att klara av detta. Det gäller inte minsti dagens sitaution med bankkris, vilket medför attnormala relationer mellan företag och banker intefungerar som de skall. Därför är t.ex. bankakutensinsatser mycket viktiga, för att relationerna skall blinormala. Detta är det viktigaste för alla företag --oberoende om det rör sig om manligt eller kvinnligtföretagande eller om små eller stora företag. Det ärtrots allt detta som fordrar de stora resurserna. Detär också viktigt att man får även de andra delarnaatt fungera.I det här läget har man just börjat mednyföretagarlån. Det ger först och främst aktiebolagmöjlighet att låna pengar. En ekonomisk föreningsom bildar ett eget dotterbolag kan också lånapengar av Nyföretagarfonden. Ävenutvecklingsfonderna kan låna ut pengar. säger att vi inte skickar med någrapengar. Vi ger anstånd med inbetalningen . Jagtror att det är ungefär 470 miljoner som skulleinbetalas . Så nog finns det möjligheter att fåmera pengar. Vi har också tittat på likviditeten ifonderna. En del fonder har i likvidamedel. Jag tror att man skulle kunna klara av dethär på denna väg. Det är viktigt att pröva detta ochse var behoven finns. Vilka företag kommer främstatt söka pengar? Kommer det att vara ekonomiskaföreningar eller enskilda företag. Hur ser det härut? Man måste nog utvärdera detta litet mera innanman går vidare. Vi får låta den här ordningen verkaett tag.Birgitta sade vidare att vi inte hellerskickade med några pengar när det gäller kvinnligtföretagande. har t.ex. 20 miljoneranslaget för att ta fram ett program för kvinnligtföretagande. Det är en sådan åtgärd. Det viktigasteär nog hur man fördelar pengarna. Det var motdetta som kritiken tidigare riktades. Även underden socialdemokratiska regeringen fördes det kritikmot att utvecklingsfonderna inte hjälpte kvinnligaföretgare tillräcklig. Men inte skickades det medmera pengar av den orsaken. vill man att dettaskall ses över så att de kvinnliga företagarna intediskrimineras utan i stället får hjälp med att sätta igång. Det vill vi alla.Anf. 12 ()replik:Fru talman! pratar mycket omIndustri- och nyföretagarfonden och om attverksamheten har startat ganska . Det ärnaturligtvis riktigt. i samband med attbesluten fattades sade vi från socialdemokratiskthåll att vi naturligtvis ville ge Industri- ochnyföretagarfonden en chans att visa upp sinverksamhet.Utskottet hade också möjlighet att träffaföreträdare för Industri- och nyföretagarfonden.De pekade på de ansökningar som kommit in. Detär riktigt, som säger, att intresset förIndustri- och nyföretagarfonden är mycket stort.Men, tyvärr, de företag som fått del avnyföretagarlån är inte i någon stor omfattningtillverkande företag. I varje fall var det så -- vad som hänt under första delen av aprilvet vi inte. Det ser alltså inte ut att bildas så månganya sysselsättningstillfällen med dessa fonder. Dettycker vi är beklagligt.Anf. 13 () replik:Fru talman! Antalet ansökningar har varit ganskastort och förfrågningarna ännu fler. Men vi kan juinte föreskriva att bara tillverkande företag skall fåsöka. Alla har full möjlighet att söka. Gör de intedet måste det kanske till någonting annat för attstimulera industrin, t.ex. sänkta skatter ochavgifter som också medverkar till att man får ettpositivt klimat, så att den tillverkande industrin villsöka dessa lån.Jag tror inte vi kan styra på annat sätt. Fonden ärtill för både små och medelstora nystartandeföretag som i det läget kan få hjälp tillegenkapitalet.Alla företag -- vare sig de är enmansföretag ellersysselsätter två, tre, eller tio man -- är viktiga. Vibehöver alla typer av företag. Då är detta en brastimulans till att få nystartade företag i . 14 HANS () replik:Fru talman! När talar låter det somom allt är bra. Jag skulle vilja säga att det mesta ärdåligt på näringspolitikens område. Siffrorna talarsitt klara språk: den starka nedgången isysselsättningen, den omfattande utslagningen avindustriell kapacitet, svårigheterna att få krediter --tänk så många uppfinningar som försvinner ut urlandet!Jag tycker att det är en mycket bristfällig analyssom och utskottsmajoriteten står för.Jag vill i många fall kalla det för renfundamentalism. Man argumenterar så att man heltenkelt är för en generell politik och inte en selektivpolitik, att man är för en marknadslösning, och manavser inte att göra någonting på många viktigaområden.Jag begärde ordet när sade att mannu satsar mycket på utbildning inne i företagen. Detgör man inte alls! En av de utredningar som liggerför fäfot i departementen ärKompetensutredningen. Ingenting har genomförtsav vad som föreslogs av Kompetensutredningen.Det handlar om att kunna utbilda människor inne iföretagen, innan de är arbetslösa, innan de varslas.Att ingenting gjorts tycker jag är en skandal i dettaläge.Varför säger man nej till vårt förslag att utökastödet till småföretagsamheten med bortåt 100miljoner kronor? Varför säger man nej till attåterupprätta Verkstadstekniska delegationen,underleverantörsprogram osv. ?Hittills har jag inte hört några goda argument. Jaghoppas jag får bra svar från att inte försvåra voteringarna framöver vill jagpassa på tillfället att dra tillbaka mina yrkanden ombifall till de socialdemokratiska reservationerna 5,6 och 16. Jag gör det enbart av praktiska orsaker.Det är ingenting som har att göra med innehållet ireservationerna.Anf. 15 () replik:Fru talman! Man kunde göra en ganska långhistoria av det här. Varför har vi fått en sådannedgång i vår industri? Beror det på den nuvaranderegeringens politik eller på den gamla regeringenspolitik?Bubblan brast 1989, alltså långt före den härregeringens tillträde. Det var också då man fickfastighetskrisen, finanskrisen, industrikrisen ocharbetslöshetskrisen.Det är ju detta som lett oss dit där vi är . Hurskall man komma ur detta? Skall man inte genäringslivet goda förutsättningar att verka i vårtland? Skall man inte ge ramar och spelregler? Skallman inte säga: Så här kan vi köra, och så kan vi nåresultat?Det är sådana signaler näringslivet har väntat på.Den här regeringen har försökt få fram dessasignaler.Vi har genomfört många saker som förbättratkonkurrenskraften, inte minst genom att slopatillväxthämmande skatter och avgifter. Det är enviktig bit i det hela.Vi måste också sanera ekonomin. Vi måste kommatill rätta med våra problem när det gällerfinanspolitiken och bankväsendet. De skapar stororeda, som i sin tur skapar många problem helt ionödan. Men de finns där , och därför måstevi klara av dem också.Detta är bakgrunden som vi måste ha klar för ossnär vi talar om vilka åtgärder som måste vidtas.Jag vet att detta med krediter är svårt, men vi harnu vidtagit olika åtgärder. Jag tror också att inteminst insatserna från kommeratt underlätta krediterna när vi får normalarelationer mellan banker och företag. Jag vill integeneralisera och säga att alla banker har svåraproblem . Det finns många banker som gör ettalldeles förträffligt arbete. Men sammantaget ärdet fortfarande problem, och de är stora.Andra olika kreditinstitut är på väg att starta. Jagförmodar att de också kommer att ge bra resultat.Men det kanske är brist på information om vad somfinns. Kanske regeringen behövde informera omatt dessa olika institut finns, att vi hjälper till meddem och att dessa regler gäller. Vi kanske kanbättra oss på den punkten.Så några ord om utbildning.Ta bara arbetsmarknadspolitiken. Det har aldrignågonsin satsats så mycket pengar påarbetsmarknadspolitik som vi gör . Vi hade endebatt här . varmed och vet vad det handlar om. Inte minst har vide många utbildningsplatserna inom AMS somockså höjer kompetensen. Regeringen har ocksåpekat på att det är viktigt att se tillatt höja kompetensen när det är arbetslöshet.Också på forskning och utveckling kommer storamedel att satsas. satsades det mycket merpå grundforskning, numera är det mera påindustrirelaterad forskning, som också gynnarnäringslivet.Regeringen har alltså tagit fram många saker sommåste få verka.Här ropar man på selektiva åtgärder. Vi har sett vadsådana har lett till. Jag tror att vi måstepröva nya vägar.Anf. 16 HANS () replik:Fru talman! Detta skulle naturligtvis kunna föralångt, men låt mig citera några rader ur Utveckling i förändring, som är alldeles ny. ''bromsadesstrukturomvandlingen tillfälligt upp av de storadevalveringarna. ''var alltså generella åtgärder. ''Förskjutningarna av relativpriser mellan arbeteoch kapital medförde att incitamenten tillrationaliseringar försvagades.'' Företagen kundeframför allt ''tjäna ''pengar på pengar' och i mindreutsträckning på egen tillverkning''.Det är faktiskt så att avkastningen på finansielltkapital har varit större än avkastningen påarbetande kapital, utom --1984 och 1973--1975under den senaste tjugo-årsperioden.Här har vi bakgrunden till de verkligt storaproblemen. Det har inte lönat sig att arbetaindustriellt. Det har lönat sig att spekulera.Visst -- det har aldrig förut gjorts så stora insatserinom arbetsmarknadspolitiken som , men detberor på att arbetslösheten aldrig varit så stor somnu. Det är en del av det fundamentalamisslyckandet för den här regeringen. Ändå satsasdet för litet. Vi påpekar det gång på gång, ochregeringen får krypa efter och slå på en eller annanmiljard för att människor över huvud taget skall hanågot att leva av och vara aktiva och inte passiva.Men det jag frågade om var en strukturell insats, attgenomföra kompetenshöjande utbildning inne iföretagen innan folk blir arbetslösa. Där föreliggerstatliga utredningar, där finns initiativ. Vi harföreslagit det gång på gång, men ingenting händeräven om många pratar om det.Jag skulle vilja ha svar i fråga om den saken.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag håller med om attdet var mera lönsamt att spekulera än att produceravaror och tjänster . Jag håller helt medom det, och det sade jag också i mitt anförande.Och det berodde på den politik vi hade. Det var såupplagt att man tjänade mera på att spekulera änatt producera. Det är därför vi vill ändra på detta.Men vi satsar nu på utbildning, och det gäller helavägen: , gymnasieskolan, komvux ocharbetsmarknadsutbildning. Det gäller nu påuniversitetsnivå och det gäller för forskning ochutveckling. Det är stora medel som satsas här. Alltdetta kommer att medföra att vi får en högrekompetens.Hans Andersson talar om behovet avcivilingenjörer. Jag håller med om det. Vi måste fåfler civilingenjörer i , så att vi höjer dentekniska kompetensen. Vi har inga motsättningardärvidlag. Det är sådant som måste ske och somregeringen satsar på.Vänsterpartiet säger ofta att vi satsar för litet.Vänsterpartiet har jag har varit iriksdagen alltid satsat väldigt mycket. Men mankan fråga: Vem skall betala?Vi har en synnerligen besvärlig ekonomi. Vihar 200 miljarder i underskott i nuvarande budget,och vi har snart 1 000 miljoner i statsskuld,ränteskuld på närmare 100 miljarder. Det är alltsåstora pengar som går åt. Då har vi ingen möjlighetatt gå med på alla de medel som Hans Anderssonönskar.Hans Andersson tog upp det här med miljö, energioch kretsloppstänkande. Även därvidlag harregeringen gjort stora framsteg och tagit framkretsloppspropositionen och klimatpropositionen.Man talar där om att vi skall ha både återvinningoch återanvändning. Det är första gången som vihar kommit in på kretsloppstänkande. Det gälleräven klimatpropositionen. Man vill satsa påbioenergi, som ger en god miljö. Det är viktigt attvi får en tillväxt i samhället, men det skall vara entillväxt somt bygger på de miljömässiga grundersom vi har och som gör att vi har en god miljö iframtiden. Det är regeringens politik.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! De senaste 25 årens näringsklimat hareroderat mycket kraftigt. Det går inte att på kort tidförändra näringsklimatet så radikalt att vi kan få enmycket kraftig expansion av den industriellasektorn. Vi kommer att genomföra mycketomfattande program och har redan genomförtmycket stora program som steg för steg kommer attändra på förhållandena.Lindbeckkommissionen har påpekat att BNP perperson 1970 i låg över OECD-snittet. , 1993, ligger vi nere på 6--under OECD-snittet, efter , efter . Vår relativalevnadsstandard jämfört med övriga västvärldenhar fallit med 14--. Det har dess värre varit ganskalogiskt i och med att harinneburit ett mycket besvärligt ekonomiskt läge förstora delar av det svenska näringslivet.Vi kan notera att har inneburiten tid då svenska små och medelstora företagförmodligen tillhört västvärldens hårdastbeskattade och då vi därmed helt logiskt harkommit att få en oerhört liten sektor av små ochmedelstora företag jämfört med övrigaVästeuropa. sysselsätter vi kanske bara entredjedel av den arbetskraft som motsvarandeländer i sysselsätter i företag medunder 100 anställda.Vi har också kunnat se att vi har haft en nedgångi den industriella strukturen . Det är också logiskt. Närobligationsräntan på statsobligationer nästan varje enskilt år ligger överavkastningen på arbetande kapital i företag ärnaturligtvis människor logiska och minskarsatsningar på näringslivet och ökar dem i finansiellaplaceringar. Det har inneburit att det svenskanäringslivet steg för steg gått nedåt under densenaste 20 årsperioden. Vår ekonomiska tillväxtrelativt tillväxten i övriga har steg försteg eroderat under denna period.1980-talet har också inneburit en finansiell kris somlagts ovanpå den indstriella krisen i . Dethar inneburit att vi har fått en finansiell kris i våromvärld också, men den har blivit mycket värre iSverige än i nästan alla jämförbara västeuropeiskaländer. Den har vi huvudsakligen fått genom enfelaktig gång när det gäller avregleringarna på definansiella marknaderna i Sverige.Först genomfördes kreditavregleringen, somgjorde det alltför lätt att låna pengar under höginflation, med stora avdragsmöjligheter på skattenför räntan. Allt steg i värde. Sedan genomfördes enavreglering gentemot utlandet, då allt blev billigtutomlands. Vi kom till en situation som skapaderäntekänslighet. Därmed sprack bubblan. Vi fick de enorma kreditförluster somtill stor del har skapat den finansiella krisen.Vad nu behöver göra är en utomordentligtbesvärlig omdaning av sin ekonomi för attåterskapa produktiviteten och tillväxten iekonomin. Det finns knappast någon annanmöjlighet att steg för steg sanera finanserna,återskapa en större grad av sysselsättning på vårarbetsmarknad och därmed steg för stegåterkomma på välfärdsvägen i Europa.Vi har naturligtvis tittat på de länder som harlyckats väl i denna omdaning i andra delar avvärlden. Vi finner att det är länder med låg ränta,låg inflation och stabila spelregler för näringslivetsom skapar en situation där man inte behöver ta såstora finansiella risker vid investeringar utanhuvudsakligen kommersiella risker. Därmed fårman en betydligt starkare industriell tillväxt.Därför är det centralt att vi nu kan bibehålla detkostnadsläge som vi fått så att man vågar investerai , inte återskapa 80-talets utförsbacke då visteg för steg kunde se att vår relativakonkurrenskraft försämrades och attinvesteringarna därmed tenderade att läggas iandra länder i stället för i Sverige.Vi har sänkt skatter.