prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Då beslöt riksdagenatt ''trafiken med jetmotordrivna flygplan påBromma möjligt skulle flyttas till ''.Då frågar jag igen: Vem har bestämt attjetmotordrivna flygplan åter skall installeras påBromma? Den frågan kan väl ändåförsöka svara på.Anf. 206 (m):Herr talman! Oaktat att jag kanske tillhör en annangeneration, minns jag debatten om när jagvar ganska ung här i kammaren. En del av deträdgårdsstadsargument som nuframförde förekom väl även då i något annanversion. Passar inte , kanske är enintressant placering av denna trädgårdsstad. Detfinns ju ett behov av att lägga flygplatsennågonstans. Läggs den inte på det ena stället, kandet finnas ett behov av att lägga den någonannanstans.I detta betänkande finns ett avsnitt som rörresultatutjämningen mellan statliga ochkommunala flygplatser. När jag talar omresultatutjämningen, menar jag denresultatutjämning som avser kommunalaflygplatser i det primära nätet. Jag talar inte omnågon form av statliga bidrag utan enprestationsbaserad ersättning för utfördaprestationer på dessa kommunala flygplatser i detprimära systemet.Även om det nu ter sig något dystert för flyget,finns det anledning att klart markera flygetscentrala roll framöver. Oaktat den dämpning somhar skett och oaktat deförbättrade förbindelser som snabbtågen kommeratt innebära, är och förblir ett fungerandeflygsystem i ett absolut villkor för att olikadelar av landet skall ha en möjlighet att utvecklasindustriellt och på annat sätt.Jag har med en viss oro noterat, uppriktigt sagt, iden infrastrukturproposition som regeringen harlagt fram att det finns skrivningar om flygets roll,inte minst i , vilka inger en viss undranoch oro. Det kan finnas anledning att vid ett senaretillfälle här i kammaren debattera detta.Om flygets betydelse för inland ochNorrland över huvud taget är vi helt överens. Mendet vore på något sätt farligt att leva iföreställningen att behovet av flyg kommer attminska när snabbtågsförbindelserna i södra blir bättre. Jag är alldeles övertygad om att iKristianstad, , och -- jagkan fortsätta uppräkningen i -- ärtillgången på goda flygkommunikationer, inrikesmot och och givetvisinternationellt, en fullständigt avgörande faktor föratt den internationellt konkurrerande industrinskall ha en chans att utvecklas. Allt annat är ochförblir illusioner. Jag hoppas verkligen att det somman kan ana mellan raderna iinfrastrukturpropositionen inte innebär ett annatsynsätt än att man inser flygets stora betydelse förden delen av samt statsmakternas ansvarför att upprätthålla en god infrastruktur på detsättet.1988 års trafikpolitiska beslut innehåller enuppdelning av ansvaret för flygtrafikförsörjningen ilandet. ansåg då att statens ansvar skulleomfatta trafik av nationell betydelse. Såsom enkonsekvens av detta avgränsade man ett särskiltnät, det s.k. primärnätet. I det nätet ingår förnärvarande 18 statliga och 5 kommunalaflygplatser. De kommunala flygplatserna återfinns iBorlänge, , , ,och Växjö.I den proposition som låg till grund för riksdagensbeslut konstaterades att de kommunalaflygplatserna i primärnätet inte hade likartadeförutsättningar för flygplatshållningen som destatliga. Det utredningsarbete som har bedrivitsunder senare år -- Flygplats 2000-utredningen ochLuftfartsverkets kompletterande utredningar -- hardärför haft såsom en viktig utgångspunkt att oaktathuvudmannaskapet ge likartade ekonomiskaförutsättningar.Med en viss adress till företrädaren förLuftfartsverkets styrelse, , vill jag gärnasäga att det är beklagligt att det har blivit så litet avdet myckna arbete som faktiskt har lagts ned inomLuftfartsverket, i samråd med olika flygplatser runtom i landet, inte minst de kommunala. Jag vill intepåstå att det har blivit en tumme eller ingenting,men vi är nog ganska många ute i landet som hadeen förhoppning om att detta arbete hade resulterati en rimligare uppföljning av den princip somriksdagen har slagit fast, nämligenlikabehandlingsprincipen.I denna utredning och i detta arbete redovisas detutomordentligt klara effektivitetsnivåer i dekommunala flygplatserna jämfört medLuftfartsverkets egna, och det vet Sven-GöstaSignell mycket väl. Man behöver inte bara ta Växjösom ett gott exempel. Men det visade sig där hade mycket högre effektivitet i dekommunala flygplatserna. Jag tror att det även förLuftfartsverket hade varit utomordentligt bra omman hade kunnat tillgodogöra sig mer av deneffektivitet och den prestationseffektivitet somfanns hos de kommunala flygplatserna, även förinternt bruk inom , för att sänka dettotala kostnadstrycket i luftfartssektorn. Jagbeklagar att man inte har kommit längre i dettasammanhang. Jag hoppas verkligen att det görsansträngningar just för att inom ochinom hela primärnätet få ned kostnaderna.Herr talman! I årets budgetproposition behandlasåterigen frågan om resultatutjämningen mellanstatliga och kommunala flygplatser. Medhänvisning till den genomfördaavregleringen av flyget sägerkommunikationsministern, vilket utskottetinstämmer i, att man inte vill göra några ändringarav detta resultatutjämningssystem. Mankonstaterar att man skall låta avregleringenfortsätta ytterligare för att sedan återkommamed en samlad bedömning.I utskottets betänkande konstateras att bådemotionärerna och kommunikationsministern synesha samma mening när de förordar attövergångssystemet för förresultatutjämning skall fortsätta gälla i avvaktan påen utvärdering av avregleringens effekter och en nybestämning av statens ansvar för flygplatsnätet.Mot den bakgrunden är det något förvånande attkonstatera att man i propositionen och i utskottetsbetänkande tar upp tanken att man skulle bryta utde fem kommunala flygplatserna ur primärnätetoch måhända föra in dem i samtalen mellan stat ochkommun när det gäller transfereringarna mellanstat och kommun. Jag anser att detta ärutomordentligt ologiskt. Först hävdar man att manskall avvakta en utvärdering av primärnätet ochavregleringens effekter där under något eller ett parår för att vinna större erfarenheter. Det kan vara enklok bedömning. Då är det mycketanmärkningsvärt att man i nästa steg bryter ut 5 avprimärnätets 23 flygplatser för en särskildbehandling, särskilt med tanke på att helatransfereringssystemet mellan stat och kommun äruppbyggt med en hög grad av generalitet -- det skallvara ett antal generella faktorer som påverkar hurmycket pengar olika kommuner skall få från staten.Det är då märkligt att man blandar in innehavet avflygplats som en komponent i systemet.I utskottets skrivning tycker jag mig ändå ana känner en viss tveksamhet inför detta.Grundinställningen från utskottets sida är att manunder bör avvakta och se avregleringenseffekter på primärnätet. Därefter kan man göra ensamlad bedömning och återkomma. Då bör manockså återkomma och finna former för enresultatutjämning mellan de kommunala och destatliga flygplatserna inom ramen förLuftfartsverket, utan att det påverkar den statligabudgeten. Det skall alltså ligga inomLuftfartsverkets system om en högreprestationseffektivitet, en sänkt kostnadsbild inomLuftfartsverkets eget system. Då bör det finnasmöjligheter, med bibehållet avkastningskrav, attklara detta. Det är jag alldeles övertygad om. Detfinns goda förebilder i de kommunalaflygplatserna.Med förhoppningen att man kan tolka det på dettasätt, har jag inget direkt annatyrkande. Men jag skulle gärna vilja ställa en frågatill utskottsmajoritetens talesman han delar min uppfattning att det måhända ärbättre att få en samlad bedömning av primärnätetän att på detta sätt bryta ut fem av de 23 primäraflygplatserna för ett mycket egendomligt systemoch bygga in det i stat- ochkommunförhandlingarna.Anf. 207 () replik:Herr talman! Redan i replikskiftet med Karl-ErikPersson sade jag att det även i de södra delarna avSverige fanns ett stort och legitimt behov av att haett bra flygutbud. Det är ju vad pläderat för i sitt inlägg.Som en kommentar till vad han har sagt, får jag vältillstå att jag tycker att kommunikationsministernsjälvfallet har rätt i att han i denna avregleringsfassom inrikesflyget befinner sig i gör klokt i attavvakta med ett slutgiltigt ställningstagande omflygplatserna inom det statliga primärnätet. Men dåvi hade en diskussion om detta i utskottet hade vi,måhända obefogat, intrycket att de krav somAnders G Högmark ställde i sin motion skulleinnebära ökade kostnader för staten. Vi harnumera klart för oss att så inte är fallet. Jagbedömer det därför som rimligt att de femflygplatser som är kommunalt ägda och ingår i detstatliga primärnätet -- jag tänker t.ex. påKristianstad, och -- borde få del avresultatutjämningen även i fortsättningen.Anf. 208 (nyd):Herr talman! Jag vill först göra en reflexion. EnligtRolf Clarkson var vår motion tillgodosedd. Varförhar utskottet då avstyrkt den? Hade det inte varitpå sin plats att utskottet i stället glatt hadekonstaterat att den var tillgodosedd i alla delar?Gävleborgs län är efter det värstdrabbade länet i fråga om arbetslöshet. Deprognoser som föreligger är alarmerande. Denenda förhoppning som vi har haft var att regeringeni sin proposition 176, Investeringar i trafikensinfrastruktur, skulle prioritera utbyggnaden avsnabbtåget mellan och samtutbyggnaden av till motorväg och därmedtidigarelägga investeringarna.I denna proposition kom det avgörande dråpslagetmot länen utefter Mellannorrlandskusten. Varkenostkustbanan eller utbyggnaden av varprioriterade av regeringen.Med anledning av den tidigare propositionen,Bidrag till kommunala flygplatser m.m., bil. 7sjätte huvudtiteln , där man dessutomförutskickade att driftstödet till de kommunalaflygplatserna i , samt Gävleskall dras in, vore detta rena dödsstöten förGävleborgs län.Om denna regerings intention skulle förverkligas,har man anledning att befara att nukommer att förlora ytterligare huvudparten av sinfortfarande aktiva industri.Den arbetslöshet som därmed förutskickaskommer att lägga länet på en förnedrandeförstaplats.Det är alltid mycket svårare att bygga upp någotnytt än att investera i den etableradesysselsättningen för att bibehålla denna.De kommunala flygplatserna i ,samt brottas med svåraekonomiska problem. När nu regeringen i sinproposition inte har prioriterat E4 samtsnabbtågsprojektet, är ovan nämnda kommunertvingade att med alla medel hålla liv i sinaflygplatser, så att industrirester och allmänhet m.m.kan verka utan störningar.I propositionen anges att av det totala anslaget om15,som utgår som driftstöd skallminst användas till stöd av dekommunala flygplatserna i inland.I dag erhåller ,och Gävlekommun 900 000 kr.Om regeringens förslag innebär att de trekommunala flygplatserna i mistersina stöd, kommer detta att verka som enkatalysator för den stigande arbetslösheten ochnaturligtvis för nedläggning av industrierna.Det är därför inte mer än rimligt att låta de trekommunerna behålla sina statliga bidrag tills detnya snabbtåget trafikerar sträckan --via med större turtäthet ochsnabbare än samt att prioritera E4 upp tillSundsvall och bygga ut den till motorväg.Detta statliga stöd borde kunna garanteraskommunerna samt indexuppräknas framtill dess att -- och därmed resten avNorrland -- anslutits till resten av och trafikpå väg och järnväg kan bedrivas under sammavillkor som för de boende i Sydsverige.Hur var det som det lät för inte så länge sedan? Jo,att hela skall leva! Det som man tydligenunderlät att säga var: Javisst skall det leva -- menunder olika villkor!Herr talman! Egentligen är detta inläggöverflödigt, då man kan konstatera att nästan allapartier -- detta inkluderar samtligaregeringspartier -- har motionerat enligt Nydemokratis motion i detta ärende. Dessa motionerkommer givetvis från länets egna ledamöter. Hurväl de argumenterat och därmed förankrat sinamotioner i sina egna partier får kommande voteringutröna.Man får väl anta att de skrivit motionerna i dennaallvarliga fråga inte bara för att få positivaskrivningar för sig själv och partiet i lokal press ochövriga medier.Redan nu kan jag tyvärr konstatera att resp.partiers ledamöter i utskottet inte reservarat sig tillförmån för de motioner som är skrivna av länetsledamöter. Emellertid har samtliga partier samtlänets ledamöter fortfarande en chans att visa vadde samt partierna går för, nämligen genom attstödja Ny demokratis motion och därmedGävleborgs län.Utskottets uttalande att det icke bör föregripaprövningen av bidrag genom att uttala sig tillförmån för bidrag till nämnda flygplatser finner jagmycket konstigt.Utskottet kan och borde med tanke på att så mångapartier motionerat för stödet ha tillkännagivit attbidraget skall utgå så länge som ostkustbanan ochE4 inte är utbyggda.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall på vårreservation nr 6 vid mom. 28 i trafikutskottetsbetänkande nr 19, vilket innebär bifall till Nydemokratis motion T701 om fortsatt stöd tillflygplatserna i , och Hudiksvall.Anf. 209 () replik:Herr talman! sade själv att hansinlägg var onödigt, och jag instämmer till fullo idetta. I den mån han berörde den flygplatsfråga iGävleborg som behandlas i detta betänkande berjag honom att läsa majoritetstexten på s. 32, somlyder: ''Utskottet anser sig inte heller i dettasammanhang böra föregripa prövningen av bidraggenom att uttala sig till förmån för bidrag tillflygplatserna i . Huvudmännen för dessaflygplatser har alltså att i vanlig ordning ansöka ombidrag från anslaget. Även de här aktuellamotionsförslagen avstyrks således. ''Som jag sade i mitt inledande anförande är ocksåreservation 6 exempel på en onödig reservation,eftersom majoritetstexten är positiv ochklarläggande för motionären.När nu herr talmannen var vänlig nog att låta ArneJanssons inlägg beröra både järnvägs- ochvägfrågor vill jag också säga till närdet gäller järnvägar att ostkustbanan är myckethögt prioriterad av regeringen och säkert ocksåkommer att bli så av . Ostkustbanan skallenligt den föreliggande infrastrukturpropositionenså snart som möjligt byggas ut för snabbtågstrafik.Går vi upp till finner vi en tidigareutläggning av projekt för ungefär 800 miljonerkronor.Med dessa upplysningar anser jag att jag på etttillfredsställande sätt har beskrivit den positivainställning som regeringen har tillinfrastrukturfrågorna i Norrland.Anf. 210 (nyd):Herr talman! Jag fick inte svar på frågan varförutskottet, om min motion är så väl tillgodosedd,inte säger detta. Utskottet hemställer klart ochtydligt att den skall avslås, med den motiveringenatt huvudmännen för dessa flygplatser har att ivanlig ordning ansöka om bidrag från anslaget. Omanslaget tar slut, finns det inget bidrag att ansökaom. Jag skulle därför önska att anslaget var såkonstruerat att flygplatserna i fråga var garanteradeett bidrag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )22 § betänkande1992/93:TU21 (prop. 1992/93:100delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )23 § och betänkande1992/93:TU22 och Eumetsa.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )24 § betänkande1992/93:TU23 )prop.1992/93:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )25 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:190 Mervärdeskatten på väg- ochbroavgifter, m.m.1992/93:193 Sjukförsäkringsregister hos deallmänna försäkringskassorna1992/93:198 Indrivning av statliga fordringar m.m.1992/93:199 Lag om marknadsreglering på fisketsområde, m.m.1992/93:206 Ändringar i lagstiftningen förvärdepappersfonder, Allmänna pensionsfondenm.m.1992/93:207 Åtgärder mot penningtvätt1992/93:218 Avreglering avarbetsförmedlingsmonopolet1992/93:223 Godkännande av en överenskommelsemellan och om ömsesidigt bistånd itullfrågor1992/93:228 Ändrade grundutbildningstider förvissa värnpliktiga, m.m.1992/93:232 Fiskelag, m.m.1992/93:233 Godkännande av en överenskommelsemellan och på fisketsområde1992/93:237 Godkännande av vissa marinakonventioner1992/93:238 Ändringar i minerallagen m.m.1992/93:243 Godkännande av en överenskommelsemellan och på fiskets område1992/93:244 Styrnings- och samarbetsformer ibiståndet1992/93:246 Ändringar i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall (NORSAD-fonden)1992/93:247 Godkännande av ändring avsamarbetsöverenskommelsen mellan ,, , och ()26 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 30 mars1992/93:112 av (nyd) tilljustitieministern om tilltron till rättssamhället:Jag vill anknyta till den djupgående etiskarättviseproblematik som jag talade om i denallmänpolitiska debatten.Det svenska folket sätter allt mindre tilltro till detsvenska rättssamhället. Man uppfattar att denenskildes rättssäkerhet är för svag och att det finnsbristande konsekvens i lagstiftningen.Rättsapparatens trovärdighet ifrågasätts.Det handlar om en etisk rättvisekris som längediskuterats ute bland vanligt folk och som ocksåpåtalas i juristkretsar. Det är fråga om en kris somär minst lika djupgående som den ekonomiska krissom vi nu upplever.Det har exempelvis blivit allt svårare att som egenföretagare överleva med hedern i behåll. Ärliganäringsidkare konkurreras ut av företagare sominte följer gällande lagstiftning. Restaurang-, taxi-och turistnäringen, byggbranschen och jordbruketär några av de branscher som drabbats hårdast avdet mycket utbredda svartjobbandet.De ärliga tvingas iaktta hur olagliga metoder tillåtsske utan straffpåföljd och därigenom indirektpremieras av samhället. Själva förväntas dekonkurrera med lagöverträdarna på en allt tuffaremarknad. Det är inte konkurrens på lika villkor.Sakta men säkert urholkas de hederligas moral ochansvarskänsla. De riskerar att slås ut, gå i konkurs,tvingas lämna hus och hem.Vi måste börja en diskussion om detta , för attundvika förödande samhällskonsekvenser i form avmoralisk upplösning, ökad kriminalitet, enupptrappning av våldet i samhället m.m.Vad avser justitieministern göra för att få till stånden konstruktiv diskussion om den härproblematiken och för att åstadkomma attkonkreta åtgärder tas för att snabbt förbättratilltron till det svenska rättssamhället?1992/93:113 av () tilljordbruksministern om en ny utbildning förföretagare m.fl. som är verksamma inomskogsbruket:Den nya skogspolitiken ställer ökade krav påkunskaper hos såväl skogsägare som anställda inomskogsbruket, framhåller jordbruksministern iproposition 1992/93:226 En ny skogspolitik.Skogspolitiska kommittén säger i sitt betänkandeSOU 1992:76 att man inte gjort någon utvärderingav den gymnasiala skogsinriktade utbildningen.Kommittén anser det angeläget att en översyn görsmed det snaraste. Man anger också att genom enbantning och anpassning av utbildningen kanbesparingar göras till andra angelägna områden.Kommittén anser däremot att ökadeutbildningsinsatser behövs för såväl nyblivnaskogsägare som skogsmaskinförare. Inte minst desenare har ett stort ansvar för hur miljö- ochnaturvården bedrivs i skogen. Det är en riktigslutsats, men samma behov av utbildning kommeratt finnas inom jordbruket och trädgårdsnäringen.Det treåriga naturbruksprogrammet kommer att gegrundläggande utbildning för personer som villverka inom jord-, skogs-, trädgårds- ochvattenbruk eller inom djurvård och hästhållning.Programmet införs successivt från 1992 och framåtvid landets naturbruksgymnasier.De nuvarande driftsledarutbildningarna om 20resp. vid lantbruksskolorna kommersannolikt att avvecklas när den tvåårigalantmästarutbildningen införs. Detsamma gällermotsvarande utbildningar på trädgårdsområdet.BehovDe aktuella näringarna kommer att behöva enbra företagarutbildning . Antaletanställda minskar och många antas bli egnaföretagare.Inom skogsbruket kommer en stor del av arbetet attutföras av egna företagare, entreprenörer. Förnärvarande saknas utbildningsmöjligheter fördenna kategori av företagare. Med hänsyn bl.a. tillde ökade miljökraven är det viktigt attde blivande entreprenörerna får en bra utbildninginom bl.a. ekonomi och naturvård. ''Naturbrukstekniker''Med naturbruksprogrammet eller motsvarandekunskaper och erfarenheter som grund bör enettårig ''naturbruksteknikerutbildning'' startas vidnågra naturbruksgymnasier i landet. Utbildningenbör ges karaktär av riksgymnasier medriksrekrytering. Målet skulle vara att utbildaföretagare och specialister inom de areellanäringarna. Delar av utbildningen inom t.ex.ekonomi, marknadsföring, marknadskännedom,eget företagande, miljöfrågor, juridik, arbetsrätt,verksamhetsplanering m.m. kunde varagemensamma medan de rent produktionsinriktadedelarna skulle ges separat för varje bransch. Den avstorskogsbruket efterfrågadepåbyggnadsutbildningen för blivande maskinförarekunde eventuellt byggas in i systemet eller gesseparat vid några få skolor i landet.Mål med utbildningen:Att ge fördjupade kunskaper för den som skallstarta eget företag och till den som skall taanställning där det ingår självständigt ansvar förproduktion och arbetsledning.Att ge fördjupad kompetens för att starta och drivaett naturbruksföretag på ett marknadsinriktat ochmiljömedvetet sätt.Att ge fördjupning i yrkesämnena.Utbildningen byggs upp utifrån ett gemensamtbasblock med-- ekonomi och marknadsfrågor-- miljö och resurshushållning-- juridik och arbetsrätt-- verksamhetsplanering och arbetsledningEfter basblocket erbjuds tillämpad och fördjupadproduktionsteknik inom ett av naturbrukets olikayrkesområden:-- skogsbruk-- jordbruk-- trädgårdMed anledning av det ovan anförda vill jag fråga:Vilka initiativ har statsrådet vidtagit eller ämnarstatsrådet vidta för att en utbildning på den härnivån kommer till stånd?27 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 30 mars1992/93:507 av () tilljustitieministern om Riksrevisionsverketsgranskning av Statens invandrarverks upphandlingav förläggningar:Nyligen överlämnade , ,sin granskning av Statens invandrarverks, ,upphandling av förläggningskapacitet förasylsökande till regeringen. I direktiven harregeringen uttryckligen sagt att granskningen ocksåskulle omfatta kontroller av om avtal slutits medpersoner som dömts för ekonomisk brottslighete.d. I sin rapport säger att man inte kunnatfullgöra denna del av kontrollen eftersom man intefått förutsättningar för detta. Enligt uppgift harJustitiedepartementet förhindrat en sådan kontrollgenom att inte ge RRV:s granskare tillgång till denödvändiga polisregistren. Trots att helaregeringen stod bakom utredningsbeslutet haruppenbarligen ledningen för Justitiedepartementetmotarbetat beslutets genomförande.Min fråga till justitieministern är därför:Varför har granskare inte fåtttillgång till de nödvändiga polisregistren så att manhade haft möjlighet att fullgöra detutredningsuppdrag som regeringen gav RRV idecember 1992?28 § Kammaren åtskildes kl. 22.06.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 23 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 61(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom samlad votering före 7 §,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 95(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf.131 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 21 § anf.191 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.