prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — 29 ()replik:Herr talman! Det är viktigt att här slårfast att det uppdrag han kommer att få som Sverigesrepresentant i EFTA:s övervakningsmyndighet omEES-avtalet träder i kraft är ett politiskt uppdrag.Det är mer politiskt än vad man räknar med när detgäller svensk lagstiftning, där lagen utgår frånriksdagen och alla måste rätta sig efter denna lag.Här gäller det att tolka lagen, och det utrymmet ärstörre.Jag vill upprepa min fråga: Kommer slåss för den restriktiva alkoholpolitiken i sinämbetsutövning i övervakningsmyndigheten, omEES-avtalet träder i kraft?Anf. 30 () replik:Herr talman! I min ämbetsutövning, om denkommer till stånd, kommer jag att göra min pliktoch likmätigt tillämpa EES-rätten.Anf. 31 (-):Herr talman! Med det allmänna opinionsläge somvi nu har i vårt land tillhör man etablissemanget omman är för ett och för ett svensktmedlemskap i , och då bör man skämmas. Denrollfördelningen behagar inte mig. Jag anser i självaverket att det är de organiserade krafter och partiersom företräder nej-sidan, och som är emot ettmedlemskap och ett , som har störstanledning att skämmas.Det finns en underlåtenhetssynd som behäftar bådeja-sidans och nej-sidans politiker. Det är att vi iSverige i alldeles för liten grad hardiskuterat den pågående internationaliseringen ochhur man skall möta den med demokratiska ochpolitiska beslut. Det gör att vi kastas in i endiskussion som för väldigt många människor kännsny, främmande och svår att ta till sig. Det skaparoro och misstänksamhet mot diskussionerna kringEES och EG. Det är förståeligt. Men det är inteförståeligt att partier som borde haft möjlighet attbättre sätta sig in i frågorna exploaterar denna orooch detta tvivel för sina egna kortsiktiga syften.Internationaliseringen är i själva verket det somkännetecknar 80-talet. Vi kan inte välja bort den.Vi kan välja att låta den fortgå utan att försökamöta den med politiska beslut. Man kan funderaöver vad som hände efter den svenskadevalveringen . Vart tog devinster företagen fick vägen? Investerades de här,eller försvann de utomlands? De försvannutomlands, inte därför att vi hade ett EES-avtaleller en diskussion om EG-medlemskap, utandärför att vi inte hade det. Vi hade inte någraredskap att möta en sådan internationalisering.Vi kan naturligtvis välja att låtainternationaliseringen fortsätta på marknadensvillkor. Jag undrar vilka möjligheter då ser till demokratisktinflytande i den processen. Vi kan välja att i någonmån reglera den via ett , och vi kan väljaatt gå ännu längre -- vilket jag anser att vi börgöra -- nämligen till ett EG-medlemskap.Den inre marknaden leder till miljöproblem, sägerBengt . Men han säger attVänsterpartiet är för en ökad handel med andradelar av världen -- , Central- ochÖsteuropa samt . Hur skall de produkter somvi skall handla komma hit? Skall de intetransporteras på något sätt? Tror atttransportapparaten och industriproduktionen iCentral- och är utan miljöproblem?Han borde veta bättre.Jag delar uppfattningen att man skall ha en ökadfrihandel. Jag ser problemen för EG attåstadkomma detta. Men jag ser också, att om viinte har ett , och om vi inte heller har ettmedlemskap, minskar våra möjligheter attkombinera utvecklingen med åtgärder för att lösade problem som den inre marknaden förvissokommer att skapa.Är det kanske i själva verket så, att Vänsterpartietanser att vi inte skall ha en frihandel? Man sägernämligen både och. Inte sedan tid,sade . Inte sedan vikingatiden harSverige varit en sluten ekonomi, skulle jag viljapåstå. Är det detta som ochVänsterpartiet vill att nu skall bli? Skall vianpassa stålproduktion och skogsindustri till enverksamhet som täcker 8 miljoner människorsbehov? Då tror jag att det innebär ganska storaomställningar för svensk del.Man borde rimligen kunna begära att de partiersom anser detta skall förklara hur det skall gå till.Men jag tror inte att har någonförklaring eller någon analys. Huvudintresset ärnämligen att vara mot, mot och mot allt som har attgöra med EG och EES, och det av det enkla skäletatt man då kan skyla över andra politiska problemoch svårigheter att föra en konkret politik.Bengt säger när det gäller miljön att det inteär något som hindrar att vi tar över de eventuellabättre förslag som kan finnas inom EG. Men varförföreslår då inte det? Jag har imotioner till visat hur vi på många sättnär det gäller anpassning till , medhjälp av EG-direktiv, har kunnat gå längre ochkunnat göra något mer än vad vi har gjort. Jag harinte sett att har gjort några försök iden riktningen.Det finns inom arbetsrättens område direktiv från1977 som ger löntagare bättre villkor när företagöverlåts eller t.ex. privatiseras. Det är arbetsrättsom nu används i för att stoppa denpågående privatiseringen. Jag har inte sett attVänsterpartiet gjort några försök att få attta över sådan arbetsrättslig reglering som skulle ökaoch förbättra möjligheterna för löntagarna.EES-avtalet gör i själva verket den pågåendeinternationaliseringen som vi ändå skulle ha haftsmidigare och ger oss möjligheter att kombineraden med andra typer av åtgärder -- gemensamforskning, utveckling och samarbete på en lång radområden -- vilket gör det möjligt för oss att möta demånga problem som vi står inför inte bara i Sverigeutan i och i övriga världen.Nej-sidan redovisar inte några alternativ, utan manförsöker att exploatera människors oro inför dessastora processer. Det är därför jag säger att det ärdessa partiers skuld som är störst.Jag kan inte påminna mig att t.ex. Miljöpartietunder föregående mandatperiod drev frågan omfolkomröstning om särskilt intensivt.Att inte gjorde det är jag heltövertygad om av det enkla skälet att jag själv väcktefrågan medan det kanske ännu fanns en chans hade kunnat ordna en folkomröstning. Detavvisades av verkställande utskottet. Det varenklare, sade den dåvarande partisekreteraren, attdiskutera själva medlemskapet, och förresten vardet . var det däremot inteför sent att börja driva den frågan.När talar om att man borde begära enomförhandling och ett alternativt avtal undrar jaghur han tror att det skulle gå till. Är detVänsterpartiet som skall leda förhandlingarna ochlyckas avtala fram ett avtal enbart för somär så mycket bättre än det som man nu tillsammansmed EFTA-länderna har uppnått? Vad är det i detexisterande avtalet som är så hotfullt?Birgitta talar om att vi skulle ta över1 500 lagar. Hon borde veta att det inte är så. Detär 1 500 lagar som vi har anledning att diskutera,varav de flesta redan mycket väl överensstämmermed svensk lagstiftning. De har inte lett till attnågra svenska lagar eller regler har behövtsförändras. Jag tycker att man bör vara litet varsammed orden.Bengt sade också att tullsatser baraförändras marginellt och att vi hade kunnat uppnådetta på annat sätt. Det är en from förhoppning,ansåg han, när förespråkare för avtalet säger att detinnebär förbättrade möjligheter för svensk industri.Jag tror inte att är så dum att han troratt på egen hand hade kunnat förhandlafram andra tullsatser och andra avtal. Det är alltsåen uppenbar lögn. Det är inte ens en fromförhoppning.Offentlig upphandling betyder ingenting för svenskindustri, säger , dvs. att vi fårmöjlighet att konkurrera på Europamarknaden.Ändå borde han veta att den del av ABB somfortfarande är Sverigebaserad t.ex. tillverkar tågsom just kan komma i fråga för offentligupphandling, eller att vi är ganska bra påtelekommunikationer.Det är klart att de här företagen inte är beroendeav att får ett . De har redan sinakontakter klara på andra håll. De kan flytta sinproduktion. Det är inte dessa företag som blirlidande, utan det är vi som blir kvar och som skullebehöva deras inkomster som skattebas för depengar vi behöver fördela till vård och omsorg.När det gäller egen situation kan jag baratänka på att vi har en byggindustri som är kraftigtmonopoliserad. Den skulle säkert må bra av litetkonkurrens utifrån. Då kunde vi kanske få litethjälp med ett problem som vi inte har lyckats lösapå egen hand, nämligen att få ner de högakostnaderna på det området. Det är kanske intealltid är skadligt att även svensk offentligupphandling öppnas.Självfallet innebär ett sådant avtal problem. Andrahar varit inne på det. Vi kan inte få allting precissom vi vill ha det. Det finns alltid problem när manskall jämka samman olika länders skilda kultureroch traditioner, men de problemen är hanterbara.Vi ser i själva verket en utveckling där vi närmar ossvarandra ganska mycket.Någon efterlyste tidigare exempel på hur EG harnärmat sig våra ståndpunkter. De finns i hög gradpå kemikalieområdet. Från att ha haft en ganskanonchalant inställning till t.ex.asbestproblematiken har EG nu ett totalförbud förallt utom krysolit. Det måste naturligtvis vara vårambition att få bort det också. Vi har inte själva etttotalförbud. Vi har det genomarbetsmiljölagstiftningen. På många andraområden kan vi se att det finns stora förutsättningaratt nå en gemensam hög ambition när mansamarbetar med varandra, mycket större än omman isolerar sig och försöker driva frågorna på varsitt håll.Beslutsprocessen genom är otymplig.Jag tror att det kan bli ett problem för oss. Det ärett mycket stort problem att människor inte itillräcklig omfattning har inflytande och insyn idessa processer. Det är vår uppgift att försöka hittakonstruktiva lösningar på detta. Vi får inte upprepaunderlåtenhetssynden att inte tillräckligt föra utdiskussionen. Vi måste hitta lösningar på hur dennaförsamlings arbete skall organiseras så att det blirtillgängligt för människor.Vi måste hitta lösningar på hur miljöorganisationeroch konsumentorganisationer skall kunna få del avett remissförfarande som motsvarar det vi har närdet gäller eget inhemskt utvecklingsarbete. Det ärvår uppgift att söka de konstruktiva lösningarna.Jag tror inte att det är alldeles enkelt, men jag trorinte heller att det är omöjligt.Till sist vill jag gärna fråga vadalternativen är. Nej-sidan undviker alltid att hanågra alternativ. Jag tror att det beror på, som jagtidigare sade, att de gärna vill använda den härfrågan för att försöka skyla över sina problem. Dehoppas kunna utnyttja den oro människor känneroch göra det så enkelt för sig att de bara säger nej.I längden kommer inte detta att fungera. Ju mermänniskor sätter sig in i de här frågorna desto merkommer de att börja fråga efter alternativen.Min fasta övertygelse är att hela den grundläggandeprocess med ökat samarbete som vi nu är inne i,även om den är mödosam och svår, är den sominnehåller det konstruktiva och hoppet förframtiden. Vi måste lyckas med att bryta nernationsgränserna, samarbeta mer med varandraoch ta del av varandras erfarenheter. Det är alltdetta som ligger till grund för det som såsmåningom kommer till uttryck i ett sådant avtalsom EES-avtalet.Herr talman! Därför vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan.(Applåder)Anf. 32 () replik:Herr talman! Det var en lång rad frågeställningarsom tog upp här. Jag kan mycketväl hålla med om att arbetarrörelsen och vänstern iSverige har fört en alltför otillräcklig debatt ommotåtgärder när det gäller internationaliseringen,men den har ändå förts . Detmåste naturligtvis ske en internationell samordningav arbetarrörelsen inom ramen för de fackligainternationalerna och inom ramen för detinternationella samarbetet mellan Vänsterpartietoch olika arbetarpartier. Det kan ju inte begränsastill EG. De måste ju ske i hela och i helavärlden.De fackliga organisationerna i tredje världen fästeri verkligheten stort hopp till stödet från dennordiska arbetarrörelsen. Det är ju erfarenheternaav det stöd och den hjälp de har fått vidinternationella konflikter som är av stor betydelse.Det är ju den verkligt lågavlönade och hårtutnyttjade arbetskraften som egentligen i förstahand behöver vår solidaritet och vårt stöd. Där ärvi naturligtvis otillräckliga. Det är ju en del av vårkritik över huvud taget.När det gäller EG och är juhuvudprincipen att kapitalets fria rörlighet skallgynnas. Det är inte ett instrument för att införainvesteringsfonder eller den typen av åtgärder somvi har haft i det här landet för att på detsättet försöka allokera resurserna på ett annat sätt.Det är ett mycket mödosamt arbete som vänsterninom EG har framför sig. Det gäller en ändring avden ekonomiska politiken. Många betecknar densom gående mot ett fiasko inom EG. När det gällerden ökande arbetslösheten, de ökandemiljöproblemen, misären och fattigdomen har EGsjälv siffror, analyser och utredningar om detta.Det är ett jättelikt problem.Vi är självfallet anhängare av utrikeshandel, men vivill också kontrollera under vilka villkor de sker ochvilka produkter som vi släpper in i landet. Det fårvi svårigheter att göra med det här avtalet.I tidningen har man frågat 100företag hur de uppfattade förseningen av . 70 av de 100 sade att det inte spelade någonroll. Det tyder väl litet grand på att detta inte har sågigantiskt stor betydelse för den svenskaexportindustrin som man tror. Frihandelsavtal,avtal med andra länder och det internationellahandelsutbytet pågår i stort sett som vanligt ändå.Anf. 33 (-) replik:Herr talman! undviker förståsnogsamt att bemöta det som jag sade i mittanförande. Han redovisar inte några alternativ,utan säger att det existerande frihandelsavtal somvi har är bra. Men på vilket sätt ger det ossmöjligheter att bemöta miljöproblem eller på vilketsätt ger det människor möjligheter till demokratisktinflytande? Det innehåller inte ens någrainstrument för den som vill klaga över att avtaletinte uppfylls. Det gör åtminstone det kommandeEES-avtalet.Bengt redovisar helt enkelt inga alternativdärför att inte har några. De villanvända den här frågan för att skyla över bristen påalternativ. De hoppas att om människors orofokuseras på detta skall de även kunna dra litetnytta av det i den inhemska politiken.Jag, herr talman, hoppas precis tvärtom attmänniskor skall tänka efter om inte anledningen tillatt detta parti är så dåligt representerat i riksdagenär just att människor inte har förtroende för denpolitik de ser på de områden de har så nära sig attde själva enkelt kan kontrollera dem. Jag hoppasatt man av detta drar slutsatsen att man kanskeskall fundera en extra gång över detta partis politikockså på de områden som ligger litet längre bortoch är litet svårare att bedöma.Anf. 34 () replik:Herr talman! är inte ensamt iNorden och övriga om kritiken avutvecklingen i och kritiken av EES-avtaloch EG-medlemskap. Vi delar ståndpunkten i stortmed våra broderpartier i de övriga nordiska länder,och det pågår en löpande diskussion.Vi kan också konstatera att sade nej tilldetta. Jag har inte hört talas om att det har inträffatnågon ekonomisk katastrof i . De tycksfortfarande ha en hygglig ekonomisk utvecklingäven om det naturligtvis finns enstaka problem.Alternativet, om vi skulle hamna utanför, är attförsöka utveckla frihandelsavtalet. Det skulle vi såfall få lov att göra med andra EFTA-länder.Sedan finns det en rad andra avtal på miljöområdet,inom FN osv. som vi naturligtvis också måste arbetamed. och handlar ju omkulturfrågor, frågor om de mänskliga rättigheternaoch fredsfrågor. Jag menar att det är mycket viktigtatt fortsätta standardiseringsarbetet när det gällerforskning och utbildning.Anf. 35 (-) replik:Herr talman! har inte här redovisatvad alternativet är om hamnar utanför EG.Jag vill gärna uppmana alla dem som ärintresserade av att få veta vilka alternativ som finnsatt nogsamt läsa t.ex. motionermed förslag till långsiktig politik. Då kan de få enuppfattning om hur de olika alternativen ser ut ipraktiken. Jag tror att de kommer att bli rätt såfundersamma.Bengt hävdar att inte har blivit enekonomisk katastrof bara för att befolkningenröstade nej. Vi kanske skall återkomma till dendiskussionen litet längre fram. Det handlar faktisktom långsiktiga processer. Jag tror inte att någontror att ett ja eller nej till EES eller EG innebär attrullgardinen dras ned och att allt fallerihop. Det handlar om villkoren för de mycketlångsiktiga förändringarna och våra möjligheter attvara med och påverka långsiktiga processer. Därförtror jag att vi får återkomma till frågan om vadkonsekvenserna för del blir litet längrefram. Dessutom är det ett land med en annan typav ekonomi, internationellt beroende ochsamarbete än vad har.Vidare säger attstandardiseringsarbetet och det internationellasamarbetet måste fortgå. Det var länge sedanstandardisering handlade om var hålen skall sitta ien viss apparat. handlar standardisering omhela processer som berör arbetslivets villkor ochproduktionen i mycket vidare mening. TyckerBengt att det är riktigt att den typen avfrågeställningar enbart skall lämnas till tekniskakommittéer? Eller är det viktigt att skaffa sig ettpolitiskt, demokratisk inflytande, även om det intealltid är perfekt, över sådan processer som i så höggrad formar våra liv? Jag tycker det. Därför är jagför ett och också för ett vidgat samarbeteinom ramen för EG.Jag tycker att det här replikskiftet visar huruppenbart det är att inte kanformulera några alternativ. De samarbetsformerhan talar om inom FN och fackligt är viktiga. Mende står inte i någon som helst motsättning till ettEES-avtal eller ett EG-medlemskap. Tvärtom!Avtalet ökar möjligheterna att bedriva sådantsamarbete.Anf. 36 ()replik:Herr talman! inledde med att sägaatt hon inte tänker skämmas. Jag tycker inte helleratt hon skall göra det för sin inställning i EG-frågan. Har hon anledning att skämmas är detmöjligen för att hon anvnäder debatten till enuppgörelse med det parti som hon har lämnat mensom såg till att hon fick en plats i . Jagtycker inte heller att vi som är motståndare tillEES-avtalet eller medlemskap i skall skämmas.Vad är det för egendomlig tanke att bara för har olika åsikter i en demokrati och är för enlevande debatt så skall man skämmas? Jag har svårtatt förstå dessa skamanklagelser.Alternativet till EES är självfallet att fortsätta detgoda, nära samarbete som vi har haftmed EG. EG och EFTA har samarbetat på allamöjliga områden. Jag kommer i mitt nästaanförande om medlemskap i att närmareutveckla detta. Men det här är oerhört enkelt. , precis som själv säger,ställer till med en mängd krångel med sinegendomliga överbyggnad. Möjligheterna tilldemokratiskt inflytande blir verkligen begränsade.Annika säger att alla lagar ochbestämmelser är densamma. Var har hon då haft sinuppmärksamhet? Vi har fått den ena propositionenefter den andra med förslag om att övertaegendomliga regler. Om vi antar en lag om EES,säger vi därmed att vi skall rätta oss efter alla dessa1 500 lagar och förordningar. Jag är övertygad omatt inte heller i detalj har satt sigin i alla dessa.Vad är det som hindrar oss, , attnu vara med och samarbeta med EG? Vad är detsom hindrar vårt näringsliv? Det har berättats häratt tidningen för exportråd har frågatföretagare med exportinriktning. 60 av 100företagare har inte ens börjat titta på vad avtaletkommer att innebära. De har ett levande samspelmed sina kunder, och de anser att avtalet inte harså stor betydelse. Avtalet har, vad jag förstår, enmarginell betydelse för vår såinternationaliserade industri. Däremot blir detbyråkratiskt krångel, övervakning och en mängdkonstigheter.Jag anser att inte har berättatvarför skulle få så mycket större inflytandemed ett och inte heller vad det är för felpå den internationalisering som har bedrivits sedanså oerhört tillbaka.Anf. 37 (-) replik:Herr talman! Jag försöker absolut inte att användadenna debatt till en uppgörelse med mitt tidigareparti. Jag tycker bara att även de partier som stårpå nej-sidan måste kunna ställas till svars för sinaåsikter, räkna med att bli seriöst bemötta och intebara ''undvikna'' -- som jag ofta tycker att man bliri debatten.Man har naturligtvis sin fulla rätt att vara för elleremot EG. En enskild människa kan inte hellerförväntas förklara alla alternativen. Men ett partikan förväntas göra det. Man har rätt att kräva av ettparti att redovisa alternativa inställningar ochstrategier, . Det är ett rimligtkrav både från min sida och från väljarnas sida.Birgitta upprepar igen att det är frågaom 1 500 lagar som vi skall rätta oss efter. Men honmåste veta att det inte är sant. 1 500 rättsakter ärberörda, varav de flesta inte innebär att Sverigebehöver förändra sig. EG:s direktiv ger ganskastort utrymme till de olika medlemsländerna attbestämma själva hur direktiven skall genomföras ipraktiken. Om skulle studerahur de olika medlemsländerna har infört EG-direktiv i deras egna lagstiftningar, skulle hon se attländerna har hållit sig i samma riktning men att detfinns ganska stort utrymme för egna traditioner ochmetoder.Birgitta säger litet försåtligt att hon intetror att vi som är för EES känner till varenda lagoch regel i . Nej, det gör vi inte. Menkänner till varenda existerandelag, regel och förordning som vi har i det här landetförutom ? Jag tror inte att någonmänniska eller någon riksdagsledamot kan allaSveriges rikes lagar utantill. Det är faktiskt enorimlig begäran. Däremot bör var och en varainsatt på sitt eget område.Vidare säger att frågan om ettEES-avtal inte är något problem för näringslivet.Det var precis det jag sade i mitt anförande. Avtaletär inte i första hand ett problem för näringslivet,och särskilt inte för de stora utlandsengageradeföretagen. De började ta itu med problemen förlänge sedan när de fortfarande trodde att Sverigetänkte stå utanför . De företagenklarar sig nog. Men vi som behöver beskattaföretagen för att få del av deras inkomster -- omman skall uttrycka sig så drastiskt --, vi som behöverpengar att omfördela till vård och omsorg, för ossär det viktigt att det även upplevs somatt är ett land som det är möjligt att leva i.Det här gäller naturligtvis också för små företagsom inte av egna krafter lika lätt kan slå sig ut påden internationella marknaden. Jag tycker BirgittaHambraeus litet väl lättvindigt undviker deproblemen.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Självfallet stämmer det att ingen haren överblick i detalj över svenska lagar. Men skiljer sig gentemot de lagar som hartillkommit i den svenska rättstraditionen medutredningar, remissförfarande, propositioner,motionsrätt i , utskottsbehandling medmöjlighet för alla att sätta sig in i ärendena i detaljoch därefter klubbning i kammaren. Det är denlagstiftningsprocessen som vi nu lämnar. Lagrådethar sagt att avtalet innebär en genomgripandeförändring i svensk rättsordning. Vi skall nu medett enda klubbslag införa en lag om EES, sominnebär att vi rättar oss efter ett okänt antalbestämmelser. En del av dem kanske inte innebärnågra större förändringar. Men många av demkanske gör det. Men frågan är om vi verkligenklarlagt i detalj vilka av de olika bestämmelsernasom kommer att innebära problem.Jag är naturligtvis tacksam för att andra har gjort denna debatt möjlig. Jag hållermed när säger att det är alldelesfel -- och det är nog det som har skett -- närde som protesterar mot att den ordning avinternationalisering som fungerat så bra i Sverigeskall ändras nonchaleras. Det har inte varit någondebatt. Med hjälp av och andrafår vi som inte anser att skall byta dennaframgångsrika tradition av internationaliseringtillfälle till att utveckla våra synpunkter.Men i fråga om alternativ är det alldeles uppenbartatt är ett onödigt avtal. T.o.m. AnnikaÅhnberg har sagt att det är krångligt. Det är lättareför att fortsätta det öppna samarbetet medEG-länderna, EFTA-länderna och resten avvärlden utan ett sådant avtal med allt detbyråkratiska krångel som det innebär. I stället skallvi i använda våra krafter, både när detgäller teknisk och när det gäller byråkratiskexpertis, till att utforma så bra regler som möjligtför oss.Vi måste titta på vad man gör i andra länder och taöver det som är bra, men vi bör inte vara tvingadeatt direkt rätta oss efter delvis ytterst märkligabestämmelser. Jag kan nämna att jag själv harmotionerat när det gäller en förordning som vi skallta över på trafikområdet. Trafikföretagen måsteenligt denna förordning rätta sig efter blankettersom skall vara lagfästa. Det har såvitt jag förståraldrig hänt i .