prot · GH0915 · 1993-10-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:15Tisdagen den 26 oktoberKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 oktober.2 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela att utrikesminister afUgglas (m) eftermuntliga frågor lämnar information om ESK.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:9Till riksdagenPå grund av hög arbetsbelastning har jag ingenmöjlighet att inom bestämd tidsram besvara LarsStjernkvists interpellation om senareläggning avuppsägningar inom den offentliga sektorn.Interpellationen kommer att besvaras den 19november kl. 9.00.Stockholm den 15 oktober 1993Börje HörnlundInterpellation 1993/94:31Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningen vill jagmeddela att interpellation nr 31 av CharlotteCederschiöld om åtgärder för utlandssvenskarsåterflyttning till ej kan besvaras inom denföreskrivna tiden på grund av hög arbetsbelastning.Jag har kommit överens med kammarkansliet attbesvara interpellationen den 29 november 1993.Stockholm den 21 oktober 1993Bo Lundgren4 § Svar på fråga 1993/94:41 omhandläggningen av asylärendenAnf. 2 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig ombeslut i asylärenden där humanitära skäl åberopatskommer att skjutas upp till dess asylutvärderingenär färdig.Jag är medveten om att det i denallmänna debatten har gjorts gällande att enskärpning av praxis i asylärenden skett. Jag hartagit dessa signaler på allvar. Vidare är regeringeninte längre högsta instans när det gälleröverprövning av utlänningsärenden, vilket innebäratt regeringen inte på samma sätt som tidigare kanleda och följa utvecklingen av praxis. Mot dennabakgrund har regeringen tillsatt en utredning för attutvärdera hur utlänningslagen tillämpats undersenare tid.Det är viktigt att poängtera att regeringen inte pånågot sätt givit direktiv om att praxis skall skärpas.Utredarna skall arbeta skyndsamt. Det finns ingenanledning att upphöra medatt avgöra enskilda asylärenden.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill tacka för dettasvar. Jag skall först be att få göra två kommentarer.För det första står det i svaret att ministern ärmedveten om att det i denallmänna debatten har gjorts gällande att enskärpning av praxis har skett. Utifrån detta kanman tro att det är fråga om litet löst prat ellerenstaka tidningsartiklar, men det är faktiskt erfarnaflyktingadvokater, mänskligarättighetsorganisationer av olika sorter och erfarnatjänstemän som till mig och andra enskildariksdagsledamöter har framfört att derasuppfattning och erfarenhet är att praxisen iasylärenden har skärpts.För det andra skriver också i svaretatt regeringen inte som tidigare kan leda och följautvecklingen av praxis, och det är ju helt korrekt.Men är det så, och det står också i detpressmeddelande som kom frånKulturdepartementet , att regeringenkan styra tillämpningen av utlänningslagen genoms.k. Den delen av regeringens ansvarför att tolka beslut är alltså inte heltborta.Det är bra att en utredning har tillsatts, enutredning som skall arbeta snabbt och vara färdigföre jul, men mot bakgrund av kommentarer frånt.ex. flyktingadvokater finns det allanledning att upphöra med att avgöra enskildaasylärenden till dess utredningen är färdig. Vadadvokater säger är nämligen attUtlänningsnämndens beslut ytligt sett är bättreinformerande beslut men att man harschabloniserat sitt handlande och att man generelltbortser från advokaternas argumentering. Dettaberor troligtvis till stor del på attUtlänningsnämnden har fått anställa nya, unga ochoskolade jurister, som inte har kulturell erfarenhetoch livserfarenhet. För den enskilda människan ärdet ju oerhört viktigt att vi ändå tar våraställningstaganden om rättssäkerhet på allvar ochvisar det.Anf. 4 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi skall taden här frågan på allvar, och det är ju ocksåbakgrunden till att regeringen har tillsatt den härutvärderingen.Jag är medveten om den kritik som finns ochvarifrån den kommer, men det kan ju också beropå att verkligheten ser litet annorlunda ut. Om mantalar om att beslut skulle varaschabloniserade, skall man ändå vara medveten omatt vi t.ex. har en väldigt stor grupp avkosovoalbaner, som alla har ungefär liknande skäl.Då blir naturligtvis besluten också ganskalikartade.Dessutom har situationen förändrats i länder somtidigare var flyktingländer, t.ex. , ochLibanon, där det tidigare var krig. Regimerna iÖsteuropa är också helt annorlunda, och detfinns därför andra skäl att flytta på sig än rentpolitiska. Det är klart att det råder fattigdom ochelände i de länder som de asylsökande kommerifrån, men bedömningen kan ändå vara någotannorlunda.Det kan alltså finnas en bakgrund till att manuppfattar att asylprövningen skulle ha blivithårdare. förnekar myndigheterna självadetta. De anser att de fullföljer en ganska generösoch human praxis, vilket i ju har varit ochfortfarande är grunden för beslutsfattande.Det viktiga är väl ändå att vi avvaktar och ser vadutvärderingen kommer fram till.Margitta ställde en direkt fråga om maninte borde upphöra med att avgöra enskildaasylärenden till dess utvärderingen är färdig. Mendet är ju inte vanligt i att en verksamhetavstannar utredning pågår, och jagtror inte heller att det faktiskt är nödvändigt i dettafall att göra på det sättet.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vet att detta inte är vanligt, men idet här fallet gäller det ju humanitära skäl. Detgäller familjer med sjuka barn, barn som man redanpå förhand vet inte kan få medicinsk vård i det landde skall utvisas till. Det gäller sjuka vuxna, varssjukdom har förvärrats de varit här,beroende på att de har fått vänta. Jag har en helbibba med fall som jag skulle kunna nämna, menjag skall inte ta upp något enstaka fall, eftersom jagvet att ministern inte kan uttala sig i sådana. Mendet är fall där kardiologer och psykiatrer myckettydligt säger att det kommer att bli värre och ledatill döden om personerna i fråga skickas hem. Detär i de verkligt humanitära fallen som jag menar borde vänta med avgöranden tills utredningenär klar.Människor med erfarenhet på detta område menarju faktiskt att läget har hårdnat -- troligtvis har detskett omedvetet, men läget har ändå successivthårdnat, och man tar nu inte de hänsyn som mantidigare har tagit.Anf. 6 Kulturminister ():Fru talman! Man skall ha klart för sig att grundenför svensk invandrarpolitik är flyktingskapoch behovet av skydd undan förföljelse, krig, tortyroch liknande. Vad nu tar fram ärså att säga allmänt humanitära skäl vad avsersjukvård, och det är egentligen inte någon grund förett politiskt flyktingskap i . Vi är medvetnaom att också detta har ökat , inteminst på grund av att gränserna österut har blivitöppnare.Det har emellertid givits tillstånd också för barn attstanna här åtminstone tillfälligt för att de skallkunna få tillgång till sjukvård, även om detta inteingår i det politiska skyddsbehovet.Så sent som bara hadeUtlänningsnämnden överlämnat ett ärende.Regeringen beviljade i det fallet ett tillfälligtuppehållstillstånd just för att ge sjukvård.Anf. 7 ():Fru talman! Jag är väl medveten om detta. Vi hartidigare kunnat ta sådana humanitära hänsyn ienstaka undantagsfall. De är ännu mer sällsynta ärvad de har varit tidigare. Det tolkas som att vi harskärpt bedömningen på ett sätt som inte varitriksdagens mening.Jag känner väl till att sjukdom osv. inte är skäl föruppehållstillstånd i . Men vi har tidigaregjort dessa undantag. Om vi nu inte alls gör detuppfattas det som att vi har skärpt bedömningen påett sätt som inte är förenligt med vår humanitäragrundinställning.Jag tackar ändå för svaret. Jag ärockså säker på att de beslut om praxis somregeringen har fattat när det gäller ett sjukt barnkommer att ha ett väsentligt inflytande vidbedömningarna även under hösten.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:52 omnärradiostationernas möjligheter att sändanyhetssammandragAnf. 8 Kulturminister ():Fru talman! von der Esch har frågat om jagfinner anledning att vidta någon åtgärd medanledning av att några närradiostationer har givitsvitesföreläggande om de fortsätter att sända TT:snyhetssammandrag.Jag vill först påminna om att vi iår har en mycket frihetlig lagstiftning om privatlokalradio i . För den som önskar sändainom ramen för den lagstiftningen gäller mycket fårestriktioner i fråga om sändningarnas innehåll.Björn von der Eschs fråga gäller emellertidsändningar i närradio. Syftet med närradion är attbereda det lokala ideella föreningslivet enmöjlighet att sprida sitt budskap. Detta är skälet tillatt endast lokalt verksamma ideella föreningar ochvissa andra sammanslutningar kan få tillstånd attsända närradio. Det finns emellertid inte någonanledning att ge föreningslivet -- lika litet somnågon annan grupp -- ensamrätt att utnyttja någondel av sändningsutrymmet i förvärvssyfte. Iregeringens proposition (1992/93:79) om privatlokalradio sägs därför att en kommersialisering avnärradion bör motverkas.Enligt 11 § första stycket närradiolagen (1982:459)får sammanslutningarnas programutbud inte, annatän i begränsad omfattning, innehålla material sominte har framställts enbart för den egnaverksamheten. Enligt förarbetena (prop.1981/82:127) är syftet med bestämmelsen attgarantera programverksamhetens lokala karaktär.Förbudet riktar sig mot ett systematiskt ochregelbundet utnyttjande av centralt produceradeprogram utan naturlig anknytning till det områdesom täcks av närradiosändningarna.Bakgrunden till von der Eschs fråga är attNärradionämnden har förelagt tresammanslutningar som regelbundet hadeåterutsänt TT:s sammanställda nyhetssammandragatt följa den aktuella bestämmelsen. vet är jag förhindrad att uttala mig omhur myndigheter behandlar enskilda fall. Enförnyad prövning av vilka regler som skall gälla förnärradion kommer att kunna ske inomramen för den översyn av reglerna för lokalradionsom skall göras före utgången av den förstatillståndsperioden för lokalradion.Anf. 9 ESCH (m):Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Det varlångt, och det är skrämmande. Det ger en oerhörtformalistisk och byråkratisk syn på frågan, som rördet som hos oss är grundlagsfäst, nämligenyttrandefrihet och informationsfrihet.Här står inte ett ord om att detta möjligen kanberöra någonting som heter yttrandefrihet, ochinformationsfrihet vad gäller TT. Statsrådetskriver: ''Det finns emellertid inte någon anledningatt ge föreningslivet -- -- -- ensamrätt''. Det är intenågon ensamrätt för föreningslivet! Alla får sändaTT-nyheter utom just närradion.Kan statsrådet nämna ett enda västeuropeiskt landdär politikerna ingriper mot radion och förbjudernyhetssändningar? Det är inte vilka nyheter somhelst, utan det är nyheter från vår störstanyhetsbyrå. De varar i . Detta ansesöverskrida vad man kallar ''i begränsad tid''.Ser statsrådet inte detta som en komplikation uryttrande- och informationsfrihetssynpunkt?Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! Tyvärr har vi på grund av tekniskaförutsättningar inte möjlighet att tillåtautnyttjandet av etersända program hur som helst.Det finns en begränsning i etern. Då uppstår denför politikerna mycket komplicerade frågan: Vilkaskall få sända, och vilka regler skall ställas upp föratt få sända?När det gäller den privata kommersiellalokalradion har vi nästan inte ställt upp några regleralls. Urvalet är en kommersiell bedömning, ochman betalar avgifter.Beträffande närradion har man sagt att man vill geden utrymme att sända utan att tvinga den attkommersialiseras. Den får detta utrymme fritt ochgratis mot att det är ideella stationer för det lokalaföreningslivet.Man har då också ställt upp regeln att det inte skallvara centralt producerade program. Det lokalaföreningslivet skall vända sig till medlemmar, sinasympatisörer och kanske också få möjlighet attsprida sitt budskap till andra. Detta sker just för attyttrandefriheten och informationsfriheten skallfinnas för det lokala föreningslivet.Man får säga nästan vad som helst för att bedrivapropaganda för sin egen verksamhet. är detnågra stationer som har brutit motbestämmelserna, och myndigheterna försöker dåtolka den lag som finns.Björn von der Esch frågar: Finns det något annatland som har sådana bestämmelser? Ja, jag skullevilja påstå att man i andra länder har mycket merbestämmelser och inskränkningar vad gällerradioverksamheten och vad som får sändas ellerinte.Europakommissionen för mänskliga rättigheter harprövat några fall som gäller närradiosändningar.Där har man sagt att det får finnas regler för attuppnå det bakomliggande syftet med närradion.Det finns här ett bakomliggande syfte, nämligen attdet skall vara en lokal föreningsradio.Anf. 11 ESCH (m):Fru talman! Saken är den att det inte är fråga omtre utan jag tror det är sexton stationer som har fåttvitesföreläggande på om de fortsätter attsända TT:s nyheter . Det finns bådetid och plats.Statsrådet säger att vi i rent generellt ärmycket friare än alla andra. Tala om för mig i vilketland radiostationer inte får sända nyheter! Säg ettenda land där sådana bestämmelser finns. Det gårinte bara att säga att vi är de friaste. Vi är inte det.Vi har denna surdeg kvar.Statsrådet hänvisar här till . Defallen hade med reklamen att göra. Men hur kan det vara en kommersialisering av,låt oss säga, studentradion i att de fårsända TT:s nyheter? Jag tycker att detta är absurt.Statsrådet blandar ihop allting och säger att vi pådetta sätt gynnar yttrandefriheten, dvs. genom attförbjuda dessa små stationer att sända nyheter. Förmig är det fullständigt absurt.Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Närradiostationerna får sända nyheterunder timmavis, om de vill det, om de producerarnyheterna själva. Det här handlar om principen omcentralt redigerat material.Man kan tycka att det är litet futtigt när man talarom återkommande inslag. Jag hållermed von der Esch om det. Men det handlari grunden om vilken avvägning man skall göra. OmBjörn von der Esch anser att myndigheterna inteskall uppfylla de bestämmelser som harfattat beslut om tycker jag att han skall säga det.Närradiostationerna får sända precis hur mycketnyheter de själva vill om de producerar dem själva.Det finns inget som helst förbud mot detta.Anf. 13 ESCH (m):Fru talman! Jag tycker att diskussionen nu blivitännu mer absurd. Skulle studentradion hakorrenspondenter i , och ?Hur skulle de kunna få ihop några nyheter om deskulle producera dem själva?Vi har i nyhetsbyråer som är till för attskapa goda nyheter, och helst också nyheter som ärsanna. Det är inte alltid man får höra det. Då sägerstatsrådet: Men har ju stiftat dessa lagar.Ja, visst har vi det, men det gäller här tolkningenav ''i begränsad omfattning''. Är inte ''ibegränsad omfattning''? Statsrådet säger ju attstationerna kan sända nyheter timmavis. Jag fårinte det hela att gå ihop.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Om inte von der Esch får dethela att gå ihop kanske det är jag som harsvårigheter att förklara för honom. Jag vet att hanhar stor erfarenhet från denna verksamhet, och såsvårt kan det ändå inte vara.Om von der Esch anser att man skall ändraså att det inte längre skall finnas ett utrymme i eternför det lokala föreningslivet -- spridandet av egnabudskap, en åsiktsradio -- är det naturligtvis frittfram för honom att föreslå den ändringen.Anf. 15 ESCH (m):Fru talman! Visst skall det finnas en åsiktsradio!Det finns säkert plats för åsikter även om TT skullefå sända ett långt nyhetssammandragper timme.Jag förstår om inte statsrådet kan göra något nu.Min vädjan är att statsrådet skall se till att den härlagen blir ändrad. Vänta inte tills perioden förlokalradion har gått ut. Jag tycker att det verkligen är att ta i. Mankan genomföra en sådan här ändring på någramånader. Nyheter har inte ett dugg medkommersialisering att göra.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:69 om fördelningen avradiotillståndAnf. 16 Kulturminister ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att ompröva regeringens politik vifördelning av radiotillstånd i syfte att uppnå ökadbredd i medieutbudet.Inger fråga indikerar att hon inteförstått att ett monopol har brutits. Lokalradionökar bredden genom att kanske hundratals nyaradiostationer kan komma ut i etern.I regeringens proposition (1992/93:70) om privatlokalradio sägs att reglerna för lokalradion bör sesöver före den första tillståndsperiodens slutoch att översynen bör ske under parlamentariskmedverkan. Om översynen ger anledning till detkommer att få ta ställning till eventuellaförändringar i regelsystemet innan de förstmeddelade sändningstillstånden skall förnyas.Ambitionen vid en sådan översyn bör givetvis varaatt radion, även , i största möjliga månbör vara oreglerad.Riksdagen har inte något att erinra mot detta.Enligt min mening är det alldeles för tidigt att dranågra slusatser om effekten av reglerna förlokalradion. Jag ser därför ingen anledning attändra den bedömning som redovisas ipropositionen.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagvill också påminna om att målet, i samband med bröt radiomonopolet, var att öka mångfaldenoch sprida yttrandefriheten. var det bara trekriterier som blev avgörande vid fördelningen avradiotillstånd: pengar, pengar och åter pengar.Sverige är det enda land i världen däryttranderätten går på auktion. Det har lett till enenorm koncentration vid det förstaauktionstillfället och absurda priser. Risken äruppenbar att det leder till förflackning och att detblir små möjligheter att göra bra lokala program.Två av tre tillstånd gick till de storamediaaktörerna. Det blev de storamediamonopolen som vann auktionen där barapengar gällde. Det var SRU , de dominerandelandsortstidningarna, kretsen kring , och kretsen kring JanStenbecks som vann. På två orter gicktillstånden till samma innehavare genom ettbulvanförfarande. Lagstiftningen är så dålig atttillståndshavarna t.o.m. skryter om att de har fåttmonopol.I riksdagsdebatten sade att det finnsen del inslag i lagstiftningen som man kan kännaosäkerhet inför. Vi får se hur det fungerar. Detfinns som bekant möjlighet att ändra lagar i dennariksdag.Resultatet av auktionen har blivit absurt. Trots detsäger att först närtillstånden börjar gå ut skall vi göra en omprövning.Är liberal kulturpolitik verkligen detsamma sompengar?Anf. 18 Kulturminister ():Fru talman! När beslutet om den kommersiellalokala radion fattades var huvudsyftet att vi skullefå så många aktörer som det över huvud taget varmöjligt. Syftet var således att bryta upp SverigesRadios monopol som var cementerat sedanårtionden och som Socialdemokraterna inte hadegjort något åt.Jan-Erik satt med i den tidigareborgerliga regeringen och skrapade på monopoletgenom att möjliggöra närradion. Sedan hände inteett enda dugg . Regeringens förstaåtgärd var nu att se till att vi skulle få meramångfald, mera yttrandefrihet och flera aktörer.Under hösten kommer det nu till radiostation efterradiostation efter radiostation.Jag har litet svårt att förstå att efterbara några månader kan ha en alldeles förutfattadmening om vad det är för utbud som dessalokalradiostationer kommer att sända. Låt oss se pådet utbudet innan vi har någon uppfattning omresultatet av det tilldelningssystem som vi valde.Utgångspunkten var att man köper sig till eninkomst, dvs. möjlighet till reklamintäkter. Frånpolitisk sida, på den borgerliga kanten, vill vi intehålla på och styra alltför mycket av innehållet. Låtoss vänta och se hur utfallet blir. Jag är ganskaförhoppningsfull och tror att det här kommer att blibra. Det finns självfallet ingen anledning att nubörja ändra i de bestämmelser som riksdagenfattade beslut om för bara ett halvår sedan.Anf. 19 ():Fru talman! Oroar det alls inte statsrådet att manvia bulvaner har kunnat koncentrera tillstånden påtvå orter till samma innehavare? Oroar det intestatsrådet att de stora mediaföretagen har över tvåtredjedelar av de tillstånd som utauktionerades?Oroar det inte statsrådet att en mängd tidningar --borgerliga och socialdemokratiska och ävenpressens egna tidningar -- känner stor oro överutfallet av auktionsförfarandet?Det är en sak att statsrådet trodde att det här skullegå bra. Men är det verkligen så att vi uppfyllergrundlagens krav på vidast möjliga yttrande- ochinformationsfrihet när det bara är pengar som äravgörande vid fördelningen av radiotillstånd?Anf. 20 Kulturminister ():Fru talman! Det är inte gratis att starta tidningar idet här landet, och det har aldrig varit det. Det ärmänniskor med pengar som startar tidningar,oavsett om det är stora dagstidningar eller småkulturtidskrifter av olika slag. Jag har aldrig hörtnågon socialdemokrat tala om att vi skulle hainskränkningar i yttrandefriheten när det gällertryckfriheten i det här landet. Det kan inte varanågon angreppspunkt att man måste ha pengar föratt starta en verksamhet.Om det på någon ort är samma köpare avtillstånden är det lokalradiomyndigheten som hartill uppgift att agera för att bryta ett sådant tillstånd.Det finns kedjor av olika slag som är med på olikahåll. Jag tycker att det är bra att de visar upp sigöppet. I lokalradion är det möjligt att göragemensamma produktioner, och en del skall göraslokalt. Jag tycker att det är bra att man så öppetvisar att man är med i verksamheten.Anf. 21 ():Fru talman! Det finns en viktig skillnad mellanmöjligheten att starta tidningar och möjligheten attstarta radiokanaler. Det finns, vilket statsrådet vet,bara ett begränsat antal frekvenser. Det berordelvis på för liten aktivitet från statsrådets sida.Statsrådet vet också att vi har flera stödformer, delsstöd till pressen i allmänhet genom de generösamomsreglerna, dels stöd riktat bl.a. tillandratidningar för att vi skall kunna ha denmångfald som grundlagen föreskriver.Statsrådet säger att det är bra att kedjorna visar uppsig öppet. Är det också bra att bulvanerna visar uppsig öppet? Är det bra att samma intressen ärkoncentrerade till tillstånden på ett par orter? Ärinte det här utomordentligt oroande, fru statsråd?Jag oroas av att statsrådet inte känner någon litenångest eller oro inför utvecklingen påmediaområdet.Anf. 22 Kulturminister ():Fru talman! Jag tolkar fråga ochinlägg här som en uppföljning av det motstånd somfanns hos socialdemokratin när det gälldeinrättandet av lokalradion. Det är naturligt att ettoppositionsparti försöker att följa upp detmotstånd som det hade när företeelsen inrättades.Jag ser med tillförsikt och glädje fram emot att detnu nästan startas en ny radiostation i dethär landet. Radiostationerna kommer attkonkurrera sinsemellan och med den gamlamonopolradion. Jag tror dessutom att det är enstimulans. Jag har hört många i ochdess lokalradio som är glada över den nyakonkurrensen som deras verksamhet får.Anf. 23 ():Fru talman! Om det bara gällde min oro vore detinte så farligt, fru statsråd. Problemet är att väldigtmånga känner den här oron. Det finns en storbesvikelse ute i landet över att det har blivit den härkoncentrationen och över att de här pengarna harkommit med i spelet.Statsrådet har alls inte kommenterat frågan om attdet på ett par orter faktiskt har blivit sammainnehavare till olika tillstånd. Oroar det inte alls?Är det tillfredsställande? Kommer statsrådet attarbeta utifrån samma principer när det gällerfördelning av eventuella tillstånd till lokal-TV? Ärdet bara pengar som är riktlinje för liberal kultur-och massmediepolitik ?Anf. 24 Kulturminister ():Fru talman! Jag har upplyst om attdet, om flera tillstånd på någon ort går till sammaköpare, är en fråga som lokalradiomyndighetenskall hantera.Liberal yttrandefrihet innebär att man, så mycketdet över huvud taget går, gör det möjligt att ha fleraaktörer också i etern. Detta harSocialdemokraterna varit emot. De har inte gjortnågonting alls för att öka denfriheten. Det tycker jag är ett stort hot motyttrandefriheten.Egentligen skulle jag ställa en motfråga: HarSocialdemokraterna även i denna fråga för avsiktatt förändra verksamheten -- och därmed hotaden -- om de senare skulle kommatillbaka i regeringsställning?Anf. 25 ():Fru talman!