prot · GH0939 · 1993-12-08 00:00:00 — kan vi itidningar -- det förekommer t.o.m. direktreportagei Aktuelltsändningar i TV -- läsa om personer somhar fullt med sådana här saker i sina magar. Detmedför dock orimliga kostnader att så att säga sittaoch vänta på att de här föremålen kommer ut dennaturliga vägen. är det fråga om så mycketnarkotika, främst heroin, att det föreligger enhälsorisk. Jag menar alltså att det finns ytterststarka skäl som talar för vad som här föreslagits.Anf. 67 ():Herr talman! Förnuftet regleras inte av en visspartitillhörighet. Vi moderater anser oss ha enmycket förnuftig politik. I det här fallet har det,som jag sagt, gjorts utomordentligtnoggranna överväganden från justitieministerns,och justitieutskottets sida. Iutskottet instämmer man i vad justitieministern ochregeringen har sagt.Som själv konstaterar kan manhålla kvar de misstänkta knarksmugglarna. Förreller senare kommer ju det knark som svalts attlämna kroppen.Jag påpekar , herr talman, attPolisrättsutredningen har fått tilläggsdirektiv,1993:33. Det handlar då omtvångsmedelsanvändning. Den slangning som Nydemokrati vill införa är just ett tvångsmedel. Detkommer kanske väl övervägda förslag och då kanden här frågan kanske tas upp på nytt.Anf. 68 (nyd):Herr talman! Det är bra, som sade,att dessa frågor är under beredning och att vi senarekanske får tillfälle att ta upp dem till debatt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )13 § revisorers förslag angåendepolisenFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU8 revisorers förslagangående polisen (försl. 1993/94:RR2).Anf. 69 ():Herr talman! Vi skall nu behandla justitieutskottetsbetänkande om revisorers förslagangående polisen. revisorer hargranskat polisorganisationen. Granskningen hardels haft en övergripande karaktär, dels eninriktning mot den lokala nivån.Revisorernas intresse har gällt styrningsfrågor,strukturfrågor och effektivitetsfrågor. Revisorernasgenomgång har i många stycken varit kritisk.Kritiken har utmynnat i bl.a. ett förslag till enlångsiktig översyn av polisväsendets struktur.Med anledning av revisorernas förslag har fyramotioner väckts. En av dem har väckts avSocialdemokraterna. Man pekar där på att detunder senare tid har genomförts flera förslag somrört polisens organisation och att det därför finnsskäl att tillsätta en parlamentarisk kommitté somskall få i uppgift att i ett sammanhang se överpolisens framtida organisation och verksamhet.Bakgrunden till motionen är bl.a. de förändringarsom beslutat om . De hargått ut på att decentralisera verksamheten ochstärka den lokala demokratiska förankringen.1980-talets decentraliseringsreform har fullföljtsunder . Till nya reformer hör införandetav länspolismästarmodellen i alla län, ett nyttbudgetsystem med ramanslag och målstyrningliksom en ökning av inriktningen mot förebyggandepolisverksamhet och ökad synlighet. Nämnas kanockså de nya riktlinjerna för trafikpolisensverksamhet.Men det är inte bara nya reformer som berörpolisen. Här måste enligt min mening ocksåredovisas förra höstens uppgörelse mellanregeringen och Socialdemokraterna som gick ut påatt ålägga polisen att spara 500 miljoner kronorinom en treårsperiod.I den decentraliserade polisorganisation som vi nuhar är det länsstyrelserna som har fått regeringensuppdrag att genomföra besparingskravet. För attklara detta har länsstyrelserna fått befogenhet attbestämma om förändrad indelning avpolisdistrikten.Som ett led i reformarbetet uppdrog regeringen ijuni 1992 till att genomföra enöversyn av den egna organisationen. I direktiveningick att belysa behovet av förändringar av dencentrala polisorganisationen. Det skulle ske motbakgrund av den förändrade roll och det ökadeansvar som landets länsstyrelser fått påpolisområdet.I mars 1993 överlämnade till regeringen. uppdrogregeringen åt hovrättspresidenten göra vissa kompletteringar till denorganisationsöversyn om Rikspolisstyrelsengenomfört. har bl.a. i sin utredningföreslagit en tydligare åtskillnad mellanverksledning och operativa funktioner på centralnivå. På det sättet menar att det skapasbättre förutsättningar för en effektiv tillsyn avRikskriminalpolisen och Säkerhetspolisen.Utredningarna kring den centralapolisorganisationen har medfört en viss turbulens.Utredningarna är nu ute på remiss. För att nå såstor enighet som möjligt sade justitieministern den11 november här i kammaren, när hon gavinformation från regeringen om polisfrågor, att honför sin del var beredd att tillsätta en parlamentariskberedning för att bereda organisationsförslagen.Hon angav att denparlamentariska beredningen också skulle studeraoch utvärdera pågående rationaliseringsarbete pålokal och regional nivå.Utskottet, som är enigt i sitt ställningstagande,anser i likhet med justitieministern att det ärangeläget att beslut om större förändringar av dencentrala polisorganisationen fattas i största möjligasamförstånd. De förslag som lagts fram beträffandeRikspolisstyrelsen bör därför enligt vår mening fåen fortsatt beredning inom ramen för enparlamentarisk utredning.I utskottet gör vi samma bedömning somjustitieministern. Det förändringsarbete som skerpå regional och lokal nivå bör också bli föremål förutvärdering. Vi anser det både lämpligt ochönskvärt att detta utvärderingsarbete görs av denparlamentariska utredning som utskottet förordar.Samtidigt som utskottet förordar en parlamentariskutredning för förankring av lösningen av frågan omden centrala polisorganisationen vill vi understrykaatt det påbörjade förändringsarbetet inom poliseninte får avstanna. Det är särskilt angeläget eftersomde beslutade besparingarna inom polisen inte gåratt genomföra utan det omvandlingstryck somförändringsarbetet leder till.Eftersom ett enhälligt utskott beslutat att förordaen parlamentarisk utredning har vi kommit fram tillatt det inte nu finns skäl att pröva de förslag somriksdagens revisorer har lagt fram beträffandepolisen. Inte heller har vi funnit skäl att ta någrainitiativ i anledning av de övriga motioner somväckts i detta ärende. Jag yrkar därför avslag påriksdagens revisorers förslag och avslag påmotionerna samt bifall till utskottets förslag.Anf. 70 ():Herr talman! Detta betänkande har föregåtts av enganska omfattande debatt och då särskilt medanledning av att regeringen tog sig före att tillsättaen särskild utredningsman, , för attse över den centrala polisorganisationen. Eller somordföranden i justitieutskottet säger:göra vissa kompletteringar till Rikspolisstyrelsensutredning.Det var naturligtvis inte bra att regeringen tillsatteen utredningsman som fick detta uppdrag. Det varinte heller bra att regeringen hade ambitionen attsnabbt trumfa igenom förslagutan föregående remissbehandling och utan attparlamentariskt förankra frågan. Frågor som rörden centrala polisorganisationen och polisen i sinhelhet är av tradition frågor som vi i Sverigeförsöker att parlamentariskt bli eniga om. Det ärviktigt att vi upprätthåller den traditionen.Jag har på flera punkter sakliga erinringar motHåkan förslag om att inte låtaRikspolisstyrelsen -- eller , som hankallar den kommande organisationen -- ha direktledningsansvar för ochSäkerhetspolisens verksamhet. Men den debattenbehöver vi inte ta , eftersom utskottet i enighethar kommit fram till att en parlamentariskutredning bör tillsättas för att se över den centralapolisorganisationen.Men utskottet går i utskottsbetänkandet ett steglängre. Vi säger att det är betydelsefullt att nuockså utvärdera och dra slutsatser av detförändringsarbete som sker lokalt av den lokalapolisorganisationen. Jag känner en stark oro för attdet förändringsarbetet, som är framtvingat avbesparingskravet om , kommeratt leda till resultatet att direkta polisoperativafunktioner blir lidande. Det blir en följd av att maninte lokalt har kraft att vidta de nödvändigaorganisatoriska förändringarna.Om den polisoperativa verksamheten inte skall blilidande måste det till distriktssammanläggningar,kraftig samordning och rationaliseringadministrativt samt en rad andra åtgärder som jaginte tycker att man i alla län i landet, i varje fall intehitintills, har visat sig vara mäktig att genomföra.Det finns exempel på lokala förslag som kan fåmycket stor effekt. Det gäller t.ex. förslaget omförändringen av polisorganisationen i . Man räknar där med en besparing på 160miljoner kronor och ändå få ut fler poliser pågatorna och i bostadsområdena genom att manadministrativt rationaliserar och slår sammanpolisdistrikt.Men det finns en rad exempel på län som inte harmäktat med den uppgiften.Jag tror därför att det är av stor betydelse att denhär parlamentariska kommittén på djupet granskaroch utvärderar det förändringsarbete som man nuhar gått in i ute i länen. Det får inte bli på det visetatt det ganska rimliga besparingskrav om 500miljoner kronor som är lagt på polisen drabbar depolisoperativa uppgifterna.Herr talman! Det är synnerligen välkommet att vinu över samtliga partigränser är eniga om att denhär frågan bör utredas och förankras på det sättsom är vanligt när det gäller polisväsendetsorganisation och uppgifter. Det är bra att utskottetär enigt på den punkten.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag delar om att vi får ta debatten om polisenscentrala organisation i ett annat sammanhang, närvi, utifrån den utredning som ändå kommer atttillsättas, ser hur det faktiskt blir.Vad jag ville understryka var att det arbete sompågår lokalt och regionalt då det gäller detbesparingsbeting som är lagt på länsstyrelsernafullföljs. Jag ville också påminna om attRikspolisstyrelsen har fått regeringens uppdrag attvara motor i detta rationaliseringsarbete och att tillregeringen rapportera vad somhänder ute i landet. Detta arbete följs redan i dagav regeringen, men harnaturligtvis ändå rätt i att det är angeläget attfrågorna kommer att kunna debatteras och följas avden parlamentariska utredningen.Rikspolisstyrelsen har skyldighet att följautvecklingen och att se till att verksamheten följerde riktlinjer som vi i utskottet hartagit ställning till, nämligen att besparingarna skallske på den administrativa sidan och att man skall setill att den operativa funktionen består.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag har på den punkten ingen annanuppfattning än . Det är naturligtvis avstor betydelse att förändrings- ochrationaliseringsarbetet fortsätter med kraft, detunderstryker ju också utskottet, och att det ocksåsker på ett sådant sätt så att polisoperativafunktioner inte drabbas.Beroende på utfallet kan vi emellertid få ettorganisatoriskt mycket splittrat polisväsende iSverige. Vi kan få mindre län med fyra, fem ellersex polisdistrikt, och vi kan få stora län med ettpolisdistrikt. Vi kan alltså få en mycket oenhetligpolisorganisation. Så ser det i alla fall ut , omman tittar på de planer som finns ute i de olikalänen. Därför finns det anledning för denparlamentariska kommittén att utvärdera vad justdetta får för konsekvenser och om det finns skäl attlägga fast en ram för en ny organisation, en för helalandet mera enhetlig sådan.Det är som sagt angeläget att förändrings- ochrationaliseringsarbetet fortsätter. Det finns ju ettbesparingskrav på polisen, som polisen naturligtvisskall uppfylla.Anf. 73 ():Herr talman! revisorer har i sinutredning gjort en genomgång av den lokalapolisorganisationen men också haft blicken riktadmot helheten.På ett förtjänstfullt sätt har revisorerna pekat på attpolisens insatser är betydelsefulla men otillräckligaom inte det verkligt effektiva brottsförhindrandeinstrumentet, nämligen människans samvete,fungerar. Den processen startar tidigt, och därförsäger revisorerna i inledningen av sin utredning atten av vuxenvärldens viktigaste uppgifter är attöverföra grundläggande värderingar till detuppväxande släktet. Detta glädjer vikristdemokrater oss åt. Skolan i samarbete medpolis, t.ex. kvarterspoliser, och föräldrar ärutmärkta resurser, och arbetet med detta måsteingå i den omvandling som Polisen just nugenomgår.Det känns angeläget att påpeka att antalet brottmåste minska. Åtgärder som minskarbenägenheten att begå brott eller som försvårargenomförandet av brottsliga handlingar bör därförges tillräckliga medel.Den ekonomiska brottslighet som vi ser i samhälleti dag visar just på bristen på respekt för andramänniskors välbefinnande och egendom. Jag harjust fått information ochredovisning om hur man där avser att använda de60 miljoner som man har fått från regeringen ochsom är avsedda för ekobrottsbekämpning. Så långtär många bra åtgärder redan på väg.Kds har för sin del fört fram en idé om att inrätta encentral myndighet som samordnar och verkställerarbetet mot ekobrott. I debatter förs det ofta framkrav om att särskilja ekobrottsbekämpningen frånden lokala organisationen för att effektivisera dettaarbete och att också särskilja de resurser sombehöver avsättas. Även i revisorernas rapportfördes dessa synpunkter fram.Vi kristdemokrater menar att det är angeläget attsärskilda medel anslås för att vi skall få en bättresamordning på de olika ekobrottsbekämpandeåtgärderna. Vårt konkreta förslag är en centralmyndighet. Ett önskemål från kds är att denna idéskall kunna prövas i den kommandeparlamentariska utredningen utan att några villkorför den skull behöver dikteras. Jag har också skrivitett särskilt yttrande med anledning av just dennafråga.I (SOU 1992:81) föreslogsatt skulle få utökadebefogenheter när det gäller en reformering avtrafikpolisens arbete. revisorer har nuföreslagit att skall få rätt att ledapolisens trafikövervakning under en försöksperiod.Kammaren kommer ju att avslå det förslaget.Trafikolyckorna medför emellertid allvarligaskadeverkningar för samhället och de enskildamedborgarna. Lidandet låter sig inte mätas ipengar. Det är utomordentligt angeläget attRikspolisstyrelsen får de lednings- ochandra befogenheter som behövs för att polisen skallkunna förverkliga sin roll inom den strategi somriksdagen antagit för trafiksäkerhetsarbetet.Förnyelsearbetet med rationaliseringar ochförnyelse får inte avstanna trots att vi tillsätter enparlamentarisk utredning.Ansvaret för de olika verksamhetsområdena inompolisen bör ligga på den nivå där man bäst kanhandha uppgiften. Ekonomisk brottslighet måstebemötas av välutbildade specialister.Narkotikabekämpningen bör ske i en regionalorganisation, medan brottsförebyggande åtgärderbäst vidtas på lokal nivå, där en nära ochkontinuerlig kontakt med människor kan ske.Banker, postkontor och affärer skall få hjälp avpolisen att möta det ökande antalet stölder och rån.Polisen skall på det lokala planet också samarbetamed socialtjänst, familj och skola i syfte att på etttidigt stadium stoppa en framtida brottskarriär.Särskilda ungdomsrotlar på polis- ochåklagarmyndigheterna, med personal som fåttadekvat utbildning för sin uppgift, framstår somsjälvklarheter. En tydligt sammanhållen ledningstår naturligtvis inte i motsättning till dessa krav ochönskemål.De här frågorna tas upp i kommittéer ochutredningar som redan pågår, som redovisas ibetänkandet och som också har nämnts tidigare idebatten. En parlamentarisk kommitté har numöjlighet att i bred enighet sammanväga viktigafrågor och faktorer, och det är vi tacksamma för.Herr talman! Med denna önskelista i tankarnayrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 74 () replik:Herr talman! Lagstiftning och en skärpning avlagstiftningen, en separat organisation och ökadeekonomiska resurser speciellt avsatta förekobrottsbekämpningen är saker som LiisaRulander säger behövs för att vi skall få till stånden effektivitet i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Jag vill då ställa en fråga till LiisaRulander: Hur kan det komma sig att kds påsamtliga dessa tre punkter har röstat emot alla deförslag som Socialdemokraterna har lagt fram iriksdagen sedan valet ?Anf. 75 () replik:Herr talman! Vi säger att kampen mot ekobrottenskall föras efter tre linjer. Det säger jag också i mittsärskilda yttrande. Det är lagstiftning, organisationoch kriminalpolitik. Förmodligen är det så att deförslag vi har röstat ner på någon punkt inte harsammanfallit med det som Socialdemokraterna harönskat.Vi har själva föreslagit en del åtgärder. Vi har inteheller fått igenom dem. Det förhindrar inte att vi idenna kammare kan lyfta upp dessafrågor till ytan och diskutera de synpunkter somfinns utifrån de ekonomiska förutsättningar som vialla tillsammans kan skapa. Det kräver ett brettsamarbete. Många nya idéer kommer säkert atttillföras när den parlamentariska kommitténkommer att börja sitt arbete. Det hinner händaväldigt mycket på de här områdena innan detarbetet är slutfört. Vi hoppas också självfallet avhjärtat att det skall bli en förbättring i konjuktureroch ekonomiska lägen så att vi kan genomföradessa åtgärder.En sak som har med just ekonomiskbrottsbekämpning att göra är detta med resurser.Om vi någonstans skulle kunna skapa sådanaresurser att vi kunde gå emot den ekonomiskabrottsligheten på bred front skulle vi också vinnaväldigt mycket resurser i gengäld. Men problemetär naturligtvis var vi skall få loss pengar till de förstainitiala kostnaderna. De kommer att bli stora ibörjan. Det har inte heller Socialdemokraternakunnat anvisa några medel för.Anf. 76 () replik:Herr talman! Socialdemokraterna har lagt framförslag till en särskild organisation förekobrottsbekämpning under central ledning. Detär ett krav som stämmer överens med kds krav. Kdsröstade emot det när den frågan var uppe ikammaren i våras.Socialdemokraterna har lagt förslag till en egenbudget för ekobrottsbekämpandet. Det stämmeröverens med kds krav. Vi har också föreslagit attdet tillförs tillbrottsbekämpandet. Det har kds röstat emot iriksdagen så sent som i våras.Socialdemokraterna har lagt fram en rad förslag tillskärpt lagstiftning. Det gäller näringsförbud,konkurslagstiftning, aktiebolagslagstiftning ochskattebrottslagstiftning. Samtliga dessa punkter harkds röstat emot i kammaren. Det brister litet itrovärdighet hos kds i den här frågan, LiisaRulander.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det går lätt att i stora generella sveputmåla att vi har röstat emot olika förslag. Jag trorinte att man kan tala om trovärdighet här. Vi talarom olika saker. Vi vill bekämpa brottsligheten,men vi kanske har olika vägar dit. Det betyder inteatt vi motarbetar det vi själva säger, som Lars-ErikLövdén vill få det att framstå som.Däremot har fortfarande intekunnat påvisa vilka ekonomiska resurserSocialdemokraterna har redovisat och kunnat fåloss på ett trovärdigt sätt utan att höja vårautlandslån ytterligare.Anf. 78 (nyd):Herr talman! Man skulle kunna säga att polisensförhållande till allmänheten är gott. Svensk polishar haft ett högt anseende hosallmänheten och kan därför känna sig stolt. Jagdelar denna stolthet eftersom det gäller minyrkeskår. Därför är det tillfredsställande att ettenigt justitieutskott ställer sig bakom en bredparlamentarisk utredning. Konsekvensen av dettaär att samtliga partier i skallrepresenteras i utredningen. Av tradition har detansetts att beslut om polisfrågor av övergripandekaraktär bör fattas i största möjliga samförstånd.Riksdagens revisorer förordade också en kommittéför att utreda de övergripande frågorna på polisensområde.Inom vårt parti, Ny demokrati, är vi angelägna omatt sakfrågorna runt polisens framtida organisationbelyses. I och med utskottets ställningstagandeavstår Ny demokrati därför från att i samband meddetta betänkade framföra synpunkter pårevisorernas förslag, eftersom dessa frågor kommeratt beredas i den kommande utredningen.I den allmänna debatten har främst förslag kringHåkan utredning, Den centralapolisorganisationen, varit utsatta för berättigadkritik. De enda som varit positiva till dennautredning är de som beställt den. I övrigt avstår jaghär från att närmare kritisera den. Det har såmånga andra gjort. Det finns inte anledning att strösalt i såren hos de berörda.Låt oss titta på vilka konsekvenserna i viss månblivit av det nya Polissverige. Regeringen ochSocialdemokraterna hade en överenskommelse i des.k. krisuppgörelserna där man beslutade att detskulle sparas 500 miljoner påJustitiedepartementets område. Denna besparinggjordes enbart på polisens område. ärsumman 545 miljoner.Det var ett olyckligt beslut. Förhandlingarna fördesförmodligen på en sådan nivå att de som hadesakkunskap inte kom till tals. Bl.a. därför förordarNy demokrati den här breda parlamentariskautredningen.Det är många som frågar sig vad som händermed vår polis. På många ställen ute i landet har dett.o.m. förekommit demonstrationer i olikasamhällen därför att man befarar att många poliserskall sägas upp på grund av dessa besparingar ochrationaliseringar. Man befarar att det skall bli färrepoliser i ett land vars regering deklarerat att helaSverige skall leva. Det är därför som denparlamentariska utredningen bör komma till stånd.Den bör se över det här nationaliseringsarbetet.Vissa ledamöter som har suttit här i ochtryckt på knappen för att man skall görabesparingar och rationaliseringar har sedan åkthem till sitt hemlän. Där har man inte alls velatspara. Därför har vi fått den här brokiga samlingenav olika organisationer i . En dellänsmyndigheter har sparat rakt av och glömt attregeringen faktiskt har sagt att det inte skall gå utöver den operativa verksamheten. Med godkunskap om dessa sakförhållanden har jag tidigarei denna kammare protesterat mot att man skullegöra dessa besparingar och tro att det inte skulle gåut över den operativa verksamheten.Detta är beslutat, och den parlamentariskautredningen skall följa det utvecklings- ochrationaliseringsarbete som görs i hela landet. OmHåkan utredning utmynnat i detpolisverk utan central operativ styrning somregeringen ville genomföra hade det funnits storrisk för att den nationella polis som byggts uppsedan förstatligandet skulle gått om intet. Dethade blivit splittrat. Värdet av samordning ochresursfördelning skulle gått om intet. Med godkännedom om sakfrågorna delar jag och Nydemokrati uppfattningen att den parlamentariskautredningen måste titta på dessa saker.Därför yrkar jag bifall till hemställan ijustitieutskottets betänkande.Anf. 79 () replik:Herr talman! talar om denparlamentariska utredningen som om den hade tilluppgift att ompröva de besparingar inom polisensom redan beslutats. Det är inte aktuellt. Dessabesparingar är beslutade. Ett enhälligt utskott -- jagupprepar ett enhälligt utskott -- har faktiskt sagt attden rationalisering och den förändring som är pågång ute i länen skall fortgå. Det har också K GSjödin tillstyrkt. Den frågan är inte aktuell förutredningen.Däremot kan man tänka sig -- det har vi redan varitinne på tidigare -- att utredningen skall följa denutveckling som sker och ta reda på om det islutänden av det förändringsarbete som pågår ute ilandet kommer att bli alltför stora förändringar.Det ser så ut , men vi vet inte om det faktisktblir så i slutänden.Det går inte att komma ifrån att polisen under enföljd av år inte har utsatts för någotomvandlingstryck. Den omvandling som nugenomförs har på sina ställen säkert också positivaeffekter.Om jag hörde rätt sade att man intenågonstans i landet har kunnat peka på att det ärmöjligt att göra besparingar utan att minska på denoperativa polisverksamheten. Det är inte sant. Detfinns ställen där man har klarat att visa att man kangöra det.Anf. 80 (nyd)replik:Herr talman! Vilket polisdistrikt skulle det röra sigom? säger att det jag säger inte är sant.Då bör hon veta vilka polisdistrikt som har kunnatgöra dessa besparingar utan att det går ut över denoperativa verksamheten.När dessa överenskommelser träffades sades attbesparingarna inte fick gå ut över den operativaverksamheten. Men då har man inte någongrundläggande kännedom om vad som är polisensuppgifter och vilka som är de administrativauppgifterna. Jag vågar påstå att det i allapolisdistrikt här i landet där man harradioexpeditörer är vanligt att poliser går in ochvikarierar för dessa administratörer, när de är sjukaeller borta. Det är något som påverkar denoperativa verksamheten.Jag har tidigare i debatten sagt att av polisensbudget består av löner.