prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Av det jag sagt framstår dettanaturligtvis som en helt orimlig tolkning. Skulledessa grundläggande värderingar som vi räknat uppi betänkandet och som i vår kultur faktiskt formatsframför allt genom påverkan av kristendomen ochhumanismen inte kunna omfattas av andra änkristna? Naturligtvis.I norska skolans mönsterplan heter det sedanmånga år: ''skall som helhet bygga påetiska grundvärderingar som är förankrade ikristendomen och i humanistisk tradition.'' Ingenhar någonsin rest frågan om icke-kristna lärareskulle diskrimineras i eller omreligionsfrihet, muslimska flyktingar ellerinvandrarelever skulle förtrampas i Norge.Den tredje och sista invändningen är att det överhuvud taget är fel att ange en etisk värdegrund förskola och samhälle och att mellanmänskligarelationer bara kan regleras av lagregler. Detta harhävdats av , ledamot avVänsterpartiets partistyrelse och talesman i etiskafrågor, i den 22 november 1993.Med detta tar han avstånd från att det över huvudtaget skall finnas en värdegrund inskriven i skolansläroplan. Han frågar sig: ''Hur når vi då fram till enuppfattning om vilka regler som ska gälla? Jo,genom politiska beslut i demokratisk ordning.Majoritetens vilja blir allas lag. -- -- -- Det är intemarxismen-leninismen eller bud man villgöra till statsfilosofi, men väl den kristna etiken ochden västerländska humanismen. Om det är det enaeller det andra kan, tycker jag, kvitta lika. ''I skriverTorbjörn Tännsjö: ''Alternativet är att skolan intelär ut någon grundläggande moralisk lära alls.'' Detgäller alltså alternativet till att lära ut etik.Alf skriver i sitt svar till Tännsjö den 9december 1993 i : ''Endetaljreglering som ska styra ett samhälle utan vissaetiska grunder blir ett lagverk mer omfattande änNationalencyklopedin och kräver en övervakningvärre än och bestod sina samhällenmed.'' Här slår jag in öppna dörrar, eftersom ingeni har hävdat något annat än att skolanskall ha en läroplan med en värdegrund.Jag vill avsluta med att konstatera attpropositionerna vad gäller skolans värdegrund iläroplanen på ett utmärkt och klargörande sätt följtupp de intentioner som kom till uttryck iregeringsförklaringens ord: ''Skolans verksamhetskall bygga på de normer om tolerans och respektför varje människas lika och okränkbara värde somgrundas i etik och västerländsk humanismoch som har djup förankring i vårt land. Hem ochskola skall ge barn och ungdomar en klaruppfattning om rätt och orätt''.Att ersätta behovet av tusentals detaljreglerandelagparagrafer med att nya generationer får en egen,inre etisk kompass, en förmåga att skilja på rätt ochorätt, på mitt och ditt, kommer att vara ett arbetepå mycket lång sikt, men läroplanens riktlinjerkommer att bidra till det verksamt. Att dennafostran förankras i etik gör mig viss om attvåra barn och ungdomar formas såväl av strävan attgöra det goda och sanna som av förmågan attförlåta och själv bli förlåten, när vi misslyckas attgöra allt det goda vi ville. Ty också den högsta etik,utan kärlek och förlåtelse, blir till ouppnåeligaideal, som tynger och dömer, mer än de bär ochbefriar.Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillutskottets hemställan i UbU1 och UbU2, särskiltvad det gäller skolans värdegrund.Anf. 136 () replik:Herr talman! För det första väntar jag nu på attockså skall ansluta sig till detsärskilda yttrandet. Det innebär att vi skulle bliganska överens om hur det egentligen skall varamed etik. Alla har uttryckt att vi borde varaeniga.Jag anser bestämt att har ettstort ansvar för att vi faktiskt inte blev eniga. Vi varberedda att gå mycket långt utifrån vad viursprungligen hade skrivit i våra motioner för attuppnå detta väsentliga, att vi blev överens omvärdegrunden. Det vet Skånberg. Det var nisom spräckte uppgörelsen vid målsnöret, det varbaske mig inte vi -- ursäkta franskan.Tuve Skånberg citerar delar av min artikel iSvenska och den referens jag gjorde tillde tio budorden. Men de flesta av budorden ärmycket allmänmänskliga. De omfattas avmänniskor från helt andra religioner. Det är intetillåtet att stjäla. Det är i de flesta länder ochkulturer respektabelt att vörda sina föräldrar osv.För övrigt vill jag hoppas att jag inte blir ihopsopadmed . Han har en alldeles egensorts argumentation.Jag vill fråga Skånberg om det som IngridNäslund inte ville svara på: Vad är det som skall blinytt i skolan? Skall lärarna göra någonting annat ände gjorde tidigare? Vad skall ingå i den fortbildningsom talade om? Skall de nu lära signågonting som innebär en förändring? Har lärarnainte överfört värderingar förut? Har ungarna intefått lära sig i skolan att de inte får stjäla och varadumma mot varandra? Vad är det som är nytt? Detbehöver jag veta.Anf. 137 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag ser det som två frågor: Vad är nyttoch vad har försiggått i utskottet? Jag ser det somett klartecken från att det som harpågått internt i utskottet nu är offentligt och kan samtala om det. Jag ser att på huvudet. Då har jag gjort enmissbedömning. Det var alltså inte den fråga somställdes. Då svarar jag i stället på frågan vad som ärnytt i och med talet om etik ochvästerländsk humanism.Det nya är att det sägs uttryckligen att skolan skallhävda grundläggande värderingar. Jag läserinnantill vilka värderingar det gäller: tolerans ochrespekt för varje människas lika och okränkbaravärde, respekt för människans värdighet,individens frihet och integritet, jämställdhet mellankvinnor och män, omsorgen om den som har detsvårt, det personliga ansvaret, människolivetsokränkbarhet och allas lika värde. Detta är devärden vi är överens om. Varifrån har vi då fåttdem? I vår kulturkrets har vi fått dem via denkristna etiken och den västerländska humanismen.Jag uppfattar det som att vi är överens om vilkavärden som skall hävdas. Jag uppfattar det ocksåsom att vi är överens om varifrån vi har fått dem ivår kulturkrets, utan att därmed diskrimineraandra religioner. Men vi var inte överens omvarifrån de hade kommit.För ett par timmar sedan sade : Vihade förhandlat bort etik och västerländskhumanism. Det var hans uppfattning av detpreliminära ställningstagandet i utskottet. Denuppfattningen delar inte jag.Anf. 138 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gällde . 139 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Det nya är att vi skall hävdadessa värden. Det kommer inte att påverka förnågon lärare. Jag utgår från att alla i redangör så.Anf. 140 () replik:Herr talman! Om Skånberg vill avslöja vilkadiskussioner man har haft inom den borgerligagruppen lägger jag mig inte ett dugg i det. Jagförstår att diskussionerna har förekommit där ochatt det var det som gjorde att man bestämde sig föratt ha en mening i betänkandet som innefattar detmycket aktiva verb som ''hävda'' är. Det sägerockså Skånberg nu mycket tydligt. Men det ärnär man sätter likhetstecken mellan deallmänmänskliga värden som vi alla ställer upp på,inte bara i den västerländska kulturkretsen, ochkristen etik som det blir tokigt. Det är då man blirpå det klara med att detta är ett politiskt slagord,när det måste läggas ovanpå. Det är ungefär som attModeraterna ofta har skyggat för ordet solidaritet.Här måste man lägga detta ord ovanpå.Kristendomen är en utomordentligt väsentlig del avvårt samhälle. Men säg inte att allting som är gottär kristet. Det är inte riktigt så enkelt.Anf. 141 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag har inte i denna debatt sagt ochkommer inte att säga att allt som är gott skulle varakristet eller för den delen att allt som gäller för attvara kristet är gott. Det jag har sagt är att devärderingar som vårt samhälle bygger på, som vivar överens om och som jag med någon mödahittade i mina röriga papper, dem har har vi, rentsakligt och historiskt sett, som ett arv från vårkristna historia eller strax före ochfrån den västerländska humanismen, som framförallt har yttrat sig i FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna. Det är frågan om varifrånvi har fått de normer vi skall hävda. Är vi inteöverens om vilka normer som skall hävdas, BeritLöfstedt?Anf. 142 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att TorbjörnTännsjö inte är talesman i etiska frågor. TuveSkånberg får nöja sig med justnu. är visserligen docent ifilosofi, det är inte så dåligt det heller.Vad jag sade i mitt anförande var att etik ellermoral är inte något en gång för alla tider givet.Därför måste det kunna diskuteras och resoneras iskolan. Om man säger att skolan skall hävda dessavärden hämmar man, anser jag, ifrågasättandet ochdet kritiska analyserandet av dessa värden.Farhågor för detta har framkommit. Det är viktigtatt man är försiktig med att använda dessa begrepp.Det är inte det var regel att agabarn i hemmen och i skolan. Det var under en tiddå vi var minst lika kristna som . Det finns välingen, åtminstone inte här i kammaren hoppas jag,som skulle hävda att det tillhör etik ochhar med våra traditioner och rötter att göra att agabarn. Dessa begrepp är alltså inte entydiga över tidoch rum.Anf. 143 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Med etik avses framför allt tioGuds bud och gyllene regeln; jag tar bestämtavstånd från att aga barn.Vad det gäller uppgiften om hadejag fått den av en av Vänsterpartietsriksdagsledamöter.Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag hörde mitt namn nämnas av TuveSkånberg. Jag väntade nästan på det, medanledning av intervjun.Litet ironiskt kan jag ju först säga att har ni ingabättre argument att komma med än vadsocialdemokrater uttrycker, har ni problem. Omdet är så att det är socialdemokrater som ansvar fördet mesta -- också för den här typen avargumentation -- är det väl bättre att vi får ta överoch regera.För mig som inte är religiös innebär värdet av dens.k. kristna etiken inte någon konflikt, utannågonting väldigt viktigt. Det är naturligt attförsöka förstå vad det är i vår historia och vårtkulturarv som bygger på kristendomen. Det ärnaturligt att man då får större förståelse för andragruppers religion och historia. Detta råder detingen oenighet om. Detta lärde jag mig under minskoltid, detta lär sig mina tre barn nu under sinskoltid. Det är ingenting nytt.Men ju mer jag hör Skånberg och andramotivera begreppen etik och västerländskhumanism desto mer övertygad blir jag om att dettaicke skall stå i någon läroplan. Det skapar bara meroklarheter. Det har inte minst debatten här ikammaren visat. Jag undrar om majoritetenhär är medveten om hur argumentationen låter.Man säger: Vi är ju kristna. Vi är ju inte judar ellermuslimer. Det kan ju t.o.m. finnas någonhär i kammaren som har en annan tro änkristendomen. Vilka är vi? Dessutom är det någotslags märklig tävlan här om vem som är mesthuman, och vem som mest står för etik.Jag tycker att debatten har klargjort att detta är ettbegrepp som inte bör stå i vår läroplan. Jag hoppasatt kds kan stå upp för andra etikvärden, som t.ex.bära varandras bördor, och dra slutsatser av det iövrig politik och inte bara driva en tes utan ocksåanvända detta i praktisk handling. Jag kommer attyrka bifall till reservation nr 1.Anf. 145 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag tackar för detklargörandet, som jag inte har några invändningaremot. När det talas om ett kristet land, en kristenbok eller en sång etc., avser jag ett land, enbok eller en sång som är färgad av tro,kristna värderingar eller historia. Jag hållermed om att landet som sådant inte kan vara kristet.Jag håller också med om att ett parti inte kan varakristet. är inte något kristetparti, men vi hävdar värden som har kommit frånkristen tro. I vårt parti finns judar, buddister,ateister, kristna -- i majoritet, förvisso, men inteenbart -- och muslimer. I mitt eget hemlänsamarbetar jag med muslimer i kds.Anf. 146 () replik:Herr talman! Jag undrar om inte Skånbergefter den debatt som förts här , och undermånga veckor tidigare, inser att oklarheterna,otydligheten och bristen på svar om vad begreppetbetyder i den praktiska hanteringen av läroplaneninnebär att det för allas skull kanske vore bäst attavstå från att skriva in detta i läroplanen och låtalärare och elever, precis som under min skoltid ochunder mina barns skoltid, på ett mycket förnuftigtsätt visa hur kristendomen har spelat en så viktigroll i vår historia. Förstår inte Skånberg attdetta förstör en konstruktiv debatt?Anf. 147 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! På mitt enkla sätt har jag försöktbringa reda i vad kds menar med etik. Detär den idébakgrunden som har gett oss de normersom vi är överens om.Anf. 148 ():Herr talman! Jag tar till orda med anledning av tvåmotioner, dels en motion som har väckts medanledning av grundskolepropositionen där fråganom etik har tagits upp, dels en motion somväcktes under den allmänna motionstiden som tarupp en hel rad frågor. Om tiden medger det tänkerjag även säga något om religionskunskapen.Jag är och socialdemokrat. Ändå tycker jagatt det är fel att föra in etik i skolansvärdegrund. Jag skall försöka förklara varför. Fördet första vill jag slå vakt om det som är gemensamti det svenska samhället eftersom det har så oerhörtstor betydelse för utvecklingen av vårt land. Manbör försöka undvika att bygga in onödigkonfrontation i politiken och samhället. Det är enrent praktisk utgångspunkt.Jag vill slå vakt om den gemensamma skolan. Jagtycker att alla föräldrar skall kunna känna att de harförtroende för skolan. De skall inte behöva kännaoro för någon religiös påverkan som de inte kanställa upp på. Om man för in uttrycket etiki läroplanen riskerar man att splittra skolan. Att detfinns många som upplever det på det sättet ärtillräckligt för att man skall undvika att föra inbegreppet i läroplanen.Många av dem som känner oro för detta och ärrädda för att den allmänna skolan kan komma attförändras kommer naturligtvis att söka sig till olikafriskolor. Starkt fundamentalistiska grupper, somtillväxer i det svenska samhället -- inte minst ikristna led -- kommer säkert att kunna utnyttjadetta. De kommer att säga att, nu står det att viskall ha etik i skolan och får ni visa attvi får det. Sedan upptäcker de att det i vissa skolorkanske inte blir som de tänkt sig, och då kräver deatt det skall finnas kristna skolor.Jag tycker att den borgerliga regeringen redan harinlett tillräckliga förändringar som leder tillsplittring av det svenska skolväsendet och skaparfriskolor. Det torde vara alldeles självklart att omvi slår sönder det svenska skolsystemet så att vi fåren mängd olika skolor kommer de ungdomar somlämnar skolan -- vi kan nöja oss medgrundskolan -- att gå ut i det svenska samhället medhelt olika värdegrunder. Vilken betydelse kommerdet att få för splittringen i samhället och förutvecklingen av åsiktsskillnader som kan leda tillökat våld etc.? Jag tycker att vi skall vara rädda omdet gemensamma vi haft i detsvenska samhället och inte ta några risker. Riskernakan stå oss dyrt.Jag menar alltså att vi kan riskera att gå mot ensegregation när vi så väl behöver integration i detsvenska samhället.Varför skall vi slå sönder, när vi behöversammanfoga, när vi behöver läka den splittring somvi redan har i det svenska samhället? Enligt minmening lever vi i då gemensamhet behöverprioriteras. Varför skall vi utsätta oss för risken fören motsatt utveckling?Begreppet etik upplevs av en del somharmlöst, men varför skall vi då föra in det? Räckerinte nuvarande läroplan? Kan vi inte påstå att viredan har en allmänmänsklig etik i skolan?Nu vill framför allt kds göra ett avsteg från den häretiken, genom att sätta etiketten ''etik'' påen annan form av etik, om jag uppfattar det rätt.Vad motiverar denna förändring? Vad vinner vi?Vad riskerar vi?Man kan inte undgå att tro att kds har syften meddet här, att det skall bli litet mer som det var i dengamla skolan, litet mer kristendom i skolan på detgamla sättet, om ni förstår vad jag menar.Jag tycker att vi som kristna också kan visa litetödmjukhet, att vi när vi blickar framåt kan erkännaatt alla värden inte behöver utgå frånkristendomen. Det finns andra religioner och andrafilosofiska betraktelsesätt som kan vara väl såvärdefulla som vår tradition. Vi har ingenensamrätt på det här området. Skånbergnämner Tio bud, och de finns faktiskt iåtminstone tre religioner. Det säger ju en del om attdet inte bara är fråga om en förankring i kristenetik. Vi måste tala om förankring i en massa andraetiska grundvalar också.Kristen etik är inte heller något enhetligt. StällerTuve Skånberg upp på att etik är rättvisfördelning, eller gör han det inte?Som socialdemokrat vill jag alltså slå vakt om dengemensamma värdegrunden. Vi har i vår motionbl.a. nämnt människolivets okränkbarhet,individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta,alla människors lika värde. Jag kunde lika väl läggatill det jag sade om rättvis fördelning, därför att jagtycker att det i allra högsta grad hör hemma ikristen etik, om vi nu skall försöka definiera vad viverkligen menar.Jag tycker att skolan skall bygga på en gemensamvärdegrund, och vi skall i stället låta kyrkan ochförsamlingen skapa opinion för det som vi vill kallakristen etik. Den skall naturligtvis debatteras ochföras ut, och man skall slåss för den. Förmodligenhar vi inte exakt lika uppfattning om detta, men detär rimligt att olika grupperingar i det svenskasamhället, även de som kallar sig kristna, försökerföra ut sina åsikter när det gäller etiken. Men vi skall inte tvinga in andra i dettasystem.Vi lever i ett mångkulturellt samhälle, och det ärmycket viktigt att ta hänsyn till det. Det finns olikareligiösa strömningar, olika filosofiska strömningaroch olika ideologiska uppfattningar. I ett sådantläge tycker jag att vi skall visa varsamhet.Jag kan inte förstå vad vi skulle vinna med att nuföra in begreppet etik och västerländskhumanism. Det är uppenbart -- det visar den debattvi har fört , som så många har varitengagerade i -- att det här skapar oro. Jag kan inteförstå att man skall utsätta sig för den risk som detinnebär att förändra läroplanen på det här sättet,vilket kanske medför en negativ utveckling, somjag har försökt beskriva. Man borde ha visat störreeftertänksamhet i den här frågan än vad man hargjort.Jag vill också säga något om religionskunskapen.Det är mycket viktigt att vi stryker underreligionskunskapens roll i den svenska skolan. I dethär fallet tänker jag framför allt på grundskolan.Det tas upp i betänkandet, och det föreligger i stortsett enighet.I dagens mångkulturella samhälle, med den storainvandringen och internationaliseringen, har det pånågot sätt tillförts en ny dimension, som gör det änmer angeläget att hävda religionskunskapen. Manmöter alltför ofta människor som inte begriper sigpå religionskunskap. De lever kvar i den gamlauppfattningen att det är lika med någon form avnegativ kristendomsutbildning, som man skall haenligt den gamla modellen, där man lärde sigkatekesen. Det tycks vara omöjligt att förklara attvi lever i en ny tid , med nya behov, därreligionskunskapen naturligtvis speglar bådekristendomen och andra religioner.Jag tror att , för att utvecklas i sinautrikeskontakter, för att ta något mycket konkret,måste lära sig att förstå exempelvis hur muslimertänker. Hur skall vi kunna handla medSaudiarabien eller andra arabiska länder om vi intebegriper hur de tänker? Religionen är så integreradi samhällslivet där. Därför är det helt enkeltnödvändigt att många tänker om i den här frågan.Det är nödvändigt när det gäller livsetik och sättetatt förhålla sig till olika livsproblem.Därför ser jag det som oerhört värdefullt, när SO--blocket nu skall omsättas i den svenska skolan, inte glömmer att vi lever i , inte1953. Då såg världen annorlunda ut. kräverinternationaliseringen ett svenskt engagemang,utanför vårt lands gränser och i , och att vilär oss mer om olika religioner. Slutligen vill jagdärmed ha sagt att det är nödvändigt att vi fårkompetenta lärare när det gäller bådegrundkunskaper och fortbildning i det här ämnet.Anf. 149 SKÅNBERG (kds) replik:Fru talman! sade att Tio budfinns i tre religioner. Jag tror att han avsåg dengyllene regeln, som säger att allt vad ni vill attmänniskorna skall göra mot er skall ni göra motdem. Rätta mig om jag har fel, men Tio budhör nog judendom och kristendom till.Berndt menade att kds syfte bl.a. är attinföra ''litet mer kristendom''. Jag vill görautskottstexten på sidan 25 till kds egen, och jagläser upp den:Kristdemokraterna vill betona att det inte ärskolans uppgift att ge en konfessionellundervisning. Särskilt i frågor där det föreliggerolika uppfattningar skall skolans undervisning varasaklig och allsidig. Regeringen -- därKristdemokraterna ingår -- har inte förutskickatnågra ändringar i skrivning iförslag till läroplan att ''alla föräldrar skall medsamma förtroende kunna skicka sina barn tillskolan, förvissade om att dessa inte blir ensidigtpåverkade till förmån för den ena eller andra avmot varandra kämpande åskådningar''.Kristdemokraterna anser att en sådan markeringsjälvfallet skall tas in i läroplanen.Kristdemokraterna anser sammanfattningsvis motbakgrund av det anförda att det tydligt bör framgåav läroplanstexten att formuleringen om skolansvärdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism inte skall tolkas som attskolan skall överge sin tidigare hållning ilivsåskådningsfrågor. Undervisningen i skolan skalläven vara icke-konfessionell.Med detta klargörande ansluter sigKristdemokraterna till den syn på skolansvärdegrund som regeringen ger uttryck för ipropositionen.Så läser vi utskottets betänkande.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag vill bara göra den kommentaren tillvad Skånberg här säger -- jag har också lästdetta avsnitt -- att jag framför allt vill inrikta migpå att risken med att införa det här begreppet är attmånga människor upplever att skolan blir mer snäv.Dessutom är risken uppenbar att extrema kristnagrupperingar -- och även andra grupperingar --kommer att utnyttja det här för att sätta press påskolan på ett sådant sätt att det kommer att bli flerfriskolor. Jag tror att det vore en väldigt olyckligutveckling för på lång sikt.Det borde ha framgått av mitt anförande attriskerna ligger i hur detta tolkas. Många kommerinte ens att läsa det särskilda yttrandet frånFolkpartiet och eller texten iutskottsbetänkandet, utan det är begreppet kristenetik och västerländsk humanism som kommer ut.Det innehåller ett så stort riskmoment att jag menaratt vi måste värna den gemensamma grundvalen idet svenska samhället och i skolan, att det är värtatt avstå från sådana sammanfattande benämningarpå de etiska frågorna som ni vill göra.Anf. 151 TALMANNEN:Innan jag ger ordet till nästa talare vill jag vädja tillledamöterna att försöka fatta sig så kort som detöver huvud taget är möjligt, så att detta ärende kanavgöras, tillsammans med de ärenden från som återstår att besluta om.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja replikera när detgäller religionskunskapen. Jag gick i skolan på 40-och 50-talet, och redan då var religionskunskapenförnämlig, även om den kalladeskristendomskunskap.Jag vågar påstå att jag fick en utförligareundervisning om såväl buddhism som islam,hinduism och naturreligionerna än man nu får iskolan, med den begränsade tid som finns förreligionskunskapen.När ämnet kristendom fick beteckningenreligionskunskap sade man från SÖ:s sida följande:''Eftersom kristendomen, globalt sett, spelar enväsentlig roll, och då den kristna religionen i vårkulturkrets har ett avgörande inflytande påmänniskors livshållning, måste undervisningen ireligionskunskap i första hand vara en undervisningom tro och etik. -- -- -- skall ha encentral plats vid undervisningen omkristendomen. ''Att man tar ställning för den kristna etiken är ickenågot nytt. Det har skett under ensocialdemokratisk regering.Anf. 153 ():Fru talman! Skolans huvuduppgift är att ge nästageneration kunskaper och fostran av hög kvalitet.På denna stora arbets- och mötesplats knytslivslånga vänskapsband, och här sörjs för kulturensfortbestånd. Betydande delar av de äldreskunskaper och erfarenheter förs vidare till deyngre.Det är därför bra att propositionen utvecklar denvärdegrund som vårt skolsystem vilar på.