prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — En granskning avmajoritetens skrivning ger visst belägg för detta.Men låt mig först säga vad majoritet ochreservanter är ense om.Avgörande för de svenska åtgärderna vad avsersanktionerna mot skall vara utvecklingeni landet. Handelsförbudet skall kunna upphävasnär det föreligger en bindande överenskommelseom en interrimsregering i , ochinvesteringsförbudet skall inte längre tillämpas nären sådan regering har bildats.Något avtal om övergångsregering finns emellertidinte. Långt mindre har den installerats. Trotsintensiva ansträngningar har man ännu inte uppnåttnågra avgörande resultat.Varför? Motsättningarna är betydande. Framförallt konservativa och högerextrema krafter, särskiltbland den vita befolkningen men även bland svartagrupper, gör allt för att sabotera en utveckling motett demokratiskt, ickerasistiskt . Dettahar varit mycket tydligt under den senaste veckan.Även de Klerk-regeringen, som råder över polis,militär och administration, har ett stort ansvar förden allvarliga våldsspiralen och andra övergrepp.Vad gäller möjligheten att använda sig avdispensförfarandet säger utskottsmajoriteten attregeringen tillämpat den ''på ett sätt som står iöverensstämmelse medhandelsförbudsförordningens bestämmelser ochvad som uttalats i förarbetena''.I förordningen sägs att regeringen i det enskildafallet kan medge undantag för in- och utförsel delsom ett upprätthållande av förbuden skulle medföraeffekter som är ägnade att motverka syftet medförbudet, dels om det i övrigt finns särskilda skäl. Iförarbetena anges följande: ''Beträffandemöjligheterna till undantag från förbuden,hänvisades i propositionen till 9 § i internationellasanktionslagen, enligt vilken paragraf regeringenför visst fall kan medge undantag från förbud somhar meddelats med stöd av lagen. I den propositionsom föregick lagen anförde föredragande bl.a. attdispensgivningen är avsedd att vara restriktiv. ''I de följande riksdagsbesluten uttalades ''attundantagsreglerna emellertid, såsom framhållits ien motion (c) bör tillämpas strikt''. Med hänsyn tilldet kraftigt ökande och stora antalet beviljadedispenser sedan regeringsskiftet , gör jagbestämt gällande att angivna rättsligaförutsättningar inte är uppfyllda.Regeringen har i stället under sitt maktutövandetillämpat rakt motsatt dispensgivning, nämligen en''generös politik'', vilket också handelsministernuttryckligen uttalat . Detta i sin turberor på att regeringen räknat med att hävahandelsförbudet detta år,vilket alltså inte skett.I den senare frågan har regeringen fått bakslagunder riksdagsbehandlingen tack vare en starkkritik från alla partier utom Moderatasamlingspartiet och Ny demokrati.Majoriteten åberopar ett uttalande avutrikesutskottet, upprepat i årets betänkande frånsamma utskott, i vilket sägs att avsikten beträffandedispensförfarandet generellt inte vore att ''frångågällande sanktionssyfte, men att ge visst utrymmeför en tillämpning anpassad till utvecklingen iSydafrika''.Men detta uttalande liksom aktuell förordning ochförarbeten ger inte stöd för att somhandelsministern lägga stor vikt vidsysselsättningsskäl vid dispensgivningen. Dettaframgår av hans uttalanden i , bl.a. den 12mars . Han förklarade också att samma hänsynkommer i fortsättningen att tas till sysselsättningeni Sverige.Det står dock helt klart det vi s-ledamöter harframhållit i vår reservation: ''Att handelsförbudetsinförande kunde medföra negativa konsekvenserför svenska företag och orter kunde enligtförarbetena inte uteslutas. I första hand bordeeventuella problem kunna lösas av företagen. Denfördel ett undantag skulle kunna innebära för ettföretags sysselsättning och produktion i kani linje härmed inte utgöra skäl för att tillämpaundantagsbestämmelsen. Handelsförbudets syfteoch förarbetenas uttalanden om en restriktivtillämpning av undantagsbestämmelsen ger inteheller vid handen att undantag kan medges i sådanafall. ''kan enligt vad jag förstår inte finnanågot uttalande i förarbeten eller riksdagsbeslutsom talar just om svenska sysselsättningsskäl. Detframhölls i stället i förarbetena att svårigheterna förde personer som direkt drabbades avsysselsättningseffekterna av Sydafrikabojkottenskulle solidariskt bäras av hela samhället. Det är förövrigt uppenbart att inga sanktioner av någonbetydelse kan genomföras, omsysselsättningsskälet får den betydelse som dettatillmätts i en lång rad dispensbeslut, en stor delefter avstyrkan från Kommerskollegium.De skäl som åberopat kan också enligts-reservationen medföra dispens.I likhet med anmälarna till KU kan man dock frågasig om det finns stöd för en generell dispensgivning,vilket var fallet för . Dispensen bordeha haft en konkret specificering. Ihandelsförbudsförordningen liksom i förarbetenafinns inget föreskrivet om generell dispensgivning.Min uppfattning är att det finns goda skäl förslutsatsen i s-reservationen, nämligen attregeringen får till viss del anses hatillämpat möjligheten att medge undantag frånhandelsförbuden på ett sätt som inte står iöverensstämmelse med vad som anges iförordningen och dess förarbeten. Riksdagensuttalanden har inte heller gett utrymme för ensådan tillämpning av undantagsbestämmelsen somskett från regeringens sida. Statsrådet därför inte undgå kritik härför.Fru talman! Jag yrkar bifall till s-reservationen nr 7.Anf. 113 ():Fru talman! Den här reservationen från s-sidan ärutomordentligt svagt grundad, om den över huvudtaget har någon grund alls.Jag skall inte falla för frestelsen att diskuteraSydafrikapolitik med . Detskulle jag mycket väl kunna göra, men jag tror inteatt vi har något gemensamt på en enda punkt. Jagskall i stället enbart hålla mig till det ärende som vihar här i kammaren, nämligen frågan omutrikeshandelsministern på något sätt skulle habegått någonting som kan sägas varakonstitutionellt oriktigt.Då kan jag konstatera att något sådant finns inte.Beslutet om dispenser fattades av regeringen den29 för ett antal olika företag. Man kani utskottets eget betänkande se grunderna för detta.På s. 122 står det att läsa: ''Beslutet hade i sedvanligordning föregåtts av samråd med denparlamentariska Sydafrikadelegationen och iUtrikesnämnden.'' Dessutom hadeKommerskollegieum tillstyrkt framställningen.Också utrikesutskottet har behandlat frågan, senastför , och den var uppe här ikammaren för, vill jag minnas, 10--14 dagar sedan.Utrikesutskottet konstaterar att ''hittillsvarandebeslut om dispenser från handelsförbudet gjortsefter prövning av varje enskilt ärende, i enlighetmed de principer som regeringen lagt fram iUtrikesnämnden''.Jag hittar inte några som helst reservationer frånSocialdemokraterna i det betänkandet. Frågan äralltså vilka jag skall lita på. Skall jag lita påsocialdemokraterna i utrikesutskottet, påsocialdemokraterna i eller påsocialdemokraterna i ?Det finns ingenting som kan åberopas till stöd förden socialdemokratiska reservationen. Jag undrarom inte ett misstag har blivit begånget här, att manhar slarvat över det hela.Om man nu närde en misstanke om att allt inte varkonstitutionellt riktigt, varför ställde man då inteen fråga till statsrådet , när han fanns iutskottet? Det hade sagts ifrån från början att denmöjligheten gavs. Ingen enda fråga ställdes omdetta till . Audiatur et pars --hör också den andra sidan! -- är en gammal godprincip.Jag yrkar, fru talman, avslag på densocialdemokratiska reservationen och bifall tillkonstitutionsutskottets skrivning.Anf. 114 HANS ():Fru talman! säger att denreservation som vi socialdemokrater har avgivit ärsvagt grundad, men han har inte på en enda punktbemött det jag anförde i mitt inlägg.Vi skall inte ha en Sydafrikadebatt , men detligger i sakens natur att man i ett ärende av dettaslag givetvis får ge en kort bakgrund till situationen,och det var det jag gjorde.Vad gäller det beslut som hänvisartill förhåller det sig så att utrikesutskottet har yttratsig i den här saken. Utskottet utgick ifrån attavsikten med dispensgivningen inte vore att frångågällande sanktioners syfte men att ge visst utrymmeför en tillämpning anpassad till utvecklingen iSydafrika. Det uttalandet gjordes också åretdessförinnan. Det var alltså utskottets mening inte skall ha en dispensgivning som är såvidsträckt att den frångår sanktionernas syfte.Sedan skrev utrikesutskottet: ''Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Utskottet noterar atthittillsvarande beslut om dispenser frånhandelsförbudet gjorts efter prövning av varjeenskilt ärende i enlighet med de principer somregeringen lagt fram i utrikesnämnden. ''Det är bara ett konstaterande om att dennuvarande regeringen har lämnat en rapport omdetta. Den har där anfört att de principer som jaghar beskrivit i mitt första inlägg har varitvägledande. Det betyder kort och gott att det inteär fråga om den restriktiva tillämpning som bådeförordning och riksdagsbeslut går ut på, utan det ärmotsatsen.Det regeringen har redogjort för är att man i stridmed dessa ställningstaganden har lagt om praxis tillatt bli en liberal och generös praxis. Detta harregeringen vidgått både i skrivelse och i yttrandenhär i riksdagen.Jag har ställt frågor om detta. Det har ägt rum flerafrågedebatter och interpellationsdebatter i dennafråga. Vi visste precis var utrikeshandelsministerDinkelspiel stod.Anf. 115 ():Fru talman! citerar just detsom jag citerade. Jag kan bara konstatera attutrikesnämnden inte har haft några invändningarmot det förfaringssätt som det här har varit frågaom -- ej heller ellerutrikesutskottet.Min fråga kvarstår: Vem skall jag tro på? Skall jagtro på socialdemokraterna i utrikesnämnden, iutrikesutskottet eller i ? Änen gång: Varför ställdes inte en enda fråga tillstatsrådet när han besökte utskottet?Det finns inte någon som helst grund för försöketatt rikta kritik mot statsrådet . 116 HANS ():Fru talman! Vi har haft utfrågningar medutrikeshandelsminister här i riksdagen.Vi har noga penetrerat dessa frågor i flera debattermed honom. Dessa protokoll har funnits fogade tillärendet. Jag vet inte om har lästprotokollen från interpellationsdebatterna. Därframgår just de saker som jag har berört i mittförsta inlägg.Vad sedan angår utrikesnämnden vet jag inte hurdet förhåller sig med kunskaper omvad som har förekommit där. Men så mycket vetjag: I den debatt som har förekommit här ikammaren har utrikeshandelsminister utsatt för precis samma kritik som vi framföri vår reservation och som jag har framfört i mittinlägg. Bl.a. har i den debatt somförekom här i kammaren framfört just en sådankritik.Anf. 117 ():Fru talman! må gilla eller ogilladen politik som förs av regeringen, och i det härfallet utrikeshandelsministern. Det är relativtointressant i sammanhanget. Den fråga som vi haratt besvara är om det finns någon konstitutionellanmärkning som kan riktas mot statsrådet. Vi harkunnat klara ut att någon sådan inte finns.Min fråga kvarstår. Statsrådet var hosutskottet. Det fanns alla möjligheter -- det hadesagts ifrån i förväg -- att diskuteraSydafrikaärendet, eftersom det fanns en anmälanhos . Det var ingen som togden chansen. Det framgår tydligt av de protokoll vihar från utfrågningar.Vad refererar till är något heltannat. Det är en interpellationsdebatt som förekomi sammanhanget. Det jag talar om är den utfrågningsom skedde i utskottet. Där berördes denna frågaicke med ett ord.Anf. 118 HANS ():Fru talman! Det är i och för sig riktigt att det inteställdes några frågor till utrikeshandelsministerDinkelspiel, som då hördes i ett helt annat ärende.Vi ansåg från vår sida att det inte var påkallat attställa ytterligare frågor till honom eftersom ärendetvar tillräckligt belyst. Om nu ansågatt det inte var tillräckligt belyst hade han självkunnat ställa frågor till utrikeshandelsministern,vilket han inte gjorde.Jag har lagt märke till att med stortvärsäkerhet ständigt talar om att alla andra förfram uppfattningar som inte har någonkonstitutionell aspekt. Det blir inte särskilt mycketbättre av att han ständigt upprepar det.Vad jag här gör gällande är att den dispensgivningsom har förekommit efter regimskiftet -- framförallt , men också den som fortsätter --inte är förenlig med den förordning som finns, ochsom inte har ändrats, samt de förarbeten som finns.Den är inte heller förenlig med de beslut somriksdagen har fattat i dessa frågor. Det är av denanledningen som utrikeshandelsministern inte kanundgå kritik.Anf. 119 ():Fru talman! får verkligenursäkta mig om det är så att jag talar omkonstitutionella frågor när ärendet gällerkonstitutionsutskottets granskning. Det är just detsom saken skall gälla, och absolut inte någontingannat.Hans Göran må ha vilken uppfattning hanvill när det gäller själva sakfrågan -- huruvida manhar följt gällande regler eller inte. Jag kan endastslå fast att utrikesnämnden inte har haft någontingatt invända och inte heller utrikesutskottet, därfrågan primärt hör hemma. Det finns inte någrasom helst reservationer någonstans. Det är därförsom jag är förvånad över att man över huvud tagethar fört fram den här reservationen.Anf. 120 TALMANNENJag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Övriga ärenden(avsnitt 16)Anf. 121 ():Fru talman! I betänkande 1990/91:UU8 sadeutrikesutskottet: Mot bakgrund av de uttalandenutskottet tidigare gjort rörande svensktmedlemskap i anser utskottet att ytterligareinformationsinsatser är nödvändiga i syfte attfrämja en allsidig belysning av och diskussion omSveriges Europasamarbete. Utskottet förutsätteratt regeringen kommer med förslag med dennainnebörd.I ett tillkännagivande till regeringen sadekulturutskottet : Det är viktigt att denbredd och flexibilitet och tidigare erfarenheter frånstudie- och informationskampanjer som finns inomfolkbildningen tas till vara i informationsarbetet omEG.I kompletteringspropositionen 1991/92 föreslogregeringen att 50 miljoner skulle användas förinformationsinsatser om europeisk integration.Man har alltså infört ett nytt begrepp. talar om Europasamarbete har dethos regeringen blivit fråga om europeiskintegration. Någon fördelning av summor på olikainformationsinsatser förslås inte i dennaproposition.När man sedan i regeringsbeslutet skullefördela pengarna hamnade hosUtrikesdepartementet och hosden nyinrättade delegationen förinformationsinsatser om europeisk integration.Detta vållade en kraftig indignation i den allmännaopinionen. diskuterades dessafrågor, och ändrade regeringenfördelningen så att ytterligare 10 miljoner fördesöver till delegationen från Utrikesdepartementet.Av de medel som delegationen har fördelat har enmycket liten del gått till organisationer ochverksamhet som inte önskar ett medlemskap i deneuropeiska unionen. I huvudsak har dessa pengargått till organisationer som antingen inte har tagitställning eller som är för ett medlemskap. Jag kaninte finna att det är helt i enlighet medandemeningen i de beslut som har fattatbeträffande inriktningen av informationsinsatsen.Allsidighet, bredd och flexibilitet iinformationsinsatserna har inte uppnåtts. Jag anseratt kritik borde ha riktats mot regeringen för denbristen.Fru talman! Jag yrkar bifall till min meningsyttringi avsnitt 16 c.Anf. 122 ():Fru talman! Jag kan instämma i delar av den kritiksom framfördes här senast mot regeringenshandläggning av informationsinsatser beträffandeeuropeisk integration. Jag var den som anmäldeärendet för på uppdrag avden socialdemokratiska gruppen i kulturutskottet.Regeringen tvingades sedan också att ändra sig ochföra över ytterligare till olikaorganisationer. Jag är för min del beredd att nuacceptera detta med den markering som har gjortsi det särskilda yttrandet från socialdemokraternassida. Det är också en viss markering av att det ärviktigt att regeringen nu faktiskt ser till atthandlägga den här frågan på ett rimligare sätt.Jag skall dock i huvudsak göra några kommentarertill avsnitt 16 d om handläggningen av . Även i den frågan har jag lämnat enanmälan till KU. Den gäller framför allt trepunkter. En av punkterna handlar om uttalandensom kulturministern på regeringens vägnar görinför riksdag om förutsättningarna för ettnytt avtal mellan och staten.Kulturministern har sagt att de överenskommelsersom har gjorts mellan riksdagspartiernagäller. därefter meddelade regeringen att manpå en rad avgörande punkter har ändrat på deöverenskommelser som har gjorts. Man har tagitställning som strider mot detta. Jag menar att dessaändringar är så pass allvarliga att man har anledningatt ifrågasätta vilka krav man skall ställa påregeringens redogörelser inför . Man kansäga att detta är mer en politisk än enkonstitutionell fråga, men den har denkonstitutionella bäringen att regeringen på någotsätt måste kunna tolereras av en majoritet iriksdagen. Det är förutsättningen förparlamentarismen.Den andra punkten i min anmälan gäller attkulturministern har sagt att man har haft enarbetsgrupp mellan departementet och ägarna föratt arbeta fram en plan för extra bolagsstämma,aktieöverlåtelser m.m. Ägarna som då åberopadeskänner inte till att något sådant har förekommit.Enligt deras uppfattning är det som kulturministernpåstår felaktigt. Är det rimligt att urkonstitutionell synpunkt accepterar att regeringen,i detta fall genom kulturministern, lämnar felaktigauppgifter till ? Det borde åtminstone varaen tillräcklig grund för att man skall undersöka omså de facto har skett.Dessa två frågor har inte kommenterats av KU.Från KU:s sida har man över huvud taget intenämnt att dessa frågor har anhängiggjorts i form aven anmälan.I den tredje punkten riktade jag kritik mot enregeringsskrivelse som var mycket sent inlämnad.Man fattade beslut , den 19november. Först överlämnadesskrivelsen till . Motionstiden utgick den 9december. juluppehåll var planerat tillden 19. Detta ledde till att kulturutskottettvingades att sammanträda innan motionstidenhade gått ut. På den punkten har dockkonstitutionsutskottet kommit med en viss, om ännågot mjuk, kritik. Den bör ändock vara så passtydlig att regeringen borde inse att den ifortsättningen bör bedriva denna verksamhet medlitet större skyndsamhet och inte närmastprovocera -- vilket jag uppfattade det som --genom att vänta med attlägga fram ett ärende på bord efter detatt man fattat beslut. Därmed kunde inte hellermotionstiden börja löpa.Fru talman! Slutligen tycker jag att man inom KUskulle fundera över hur man skall hanteraanmälningsärenden fortsättningsvis. Jag menar attdet är rimligt att det som är utgångspunkten för engranskning på något sätt skall anmälas ihandlingen. I detta fall är det två anmälningar --dels om informationsverksamheten beträffandeden europeiska unionen, dels kulturministernshandläggning av dessa ärenden -- som inte finnsmed. I och med detta har jag inget annat yrkandeän de som har framförts ifrån socialdemokraternassida i KU.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTalmannen meddelade att propositioner förstskulle ställas beträffande envar av de frågor somberördes i de reservationer och den meningsyttringsom fogats till betänkandet och därefter i ettsammanhang på övriga frågor.Statsrådens innehav av värdepapper, jäv m.m.Först biträddes reservation 1 av . med 127 röster mot 11 för meningsyttringenav i motsvarande del. 164 ledamöteravstod från att rösta.Härefter avgavs 168 röster för godkännande avutskottets anmälan i förevarande del och 135 förgodkännande av anmälan i reservation 1 av ThageG m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Kommunikationsministerns engagemang ivårdhemmet i med 169 röster att godkänna utskottetsanmälan i förevarande del. 133 röster avgavs förgodkännande av anmälan i reservation 2 av ThageG m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Regeringens handläggning av svensk hjälp tillskogsindustrin m.m. i PolenBeslöts med 170 röster att godkänna utskottetsanmälan i förevarande del. 133 röster avgavs förgodkännande av anmälan i reservation 3 av ThageG m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Regeringens planering och handläggning avflyktingpolitikenFörst biträddes reservation 4 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö m.fl. med 143 röster mot 20 förreservation 5 av . 140 ledamöteravstod från att rösta.Härefter avgavs 150 röster för godkännande avanmälan i reservation 4 av tredje vice talman m.fl. och 136 för godkännande avutskottets anmälan i förevarande del. 16 ledamöteravstod från att rösta.Statsrådet handläggning av vissttjänstetillsättningsärendeBeslöts med 171 röster att godkänna utskottetsanmälan i förevarande del. 133 röster avgavs förgodkännande av anmälan i reservation 6 av ThageG m.fl.Regeringens handläggning av ansökningar omundantag från förbudet mot handel med SydafrikaBeslöts med 170 röster att godkänna utskottetsanmälan i förevarande del. 133 röster avgavs förgodkännande av anmälan i reservation 7 av ThageG m.fl.Regeringsbeslut om medel för informationsinsatserom europeisk integrationBeslöts med 292 röster att godkänna utskottetsanmälan i förevarande del. 10 röster avgavs förgodkännande av anmälan i meningsyttringen avBengt i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta.Övriga i betänkandet upptagna frågorUtskottets anmälan godkändes.Utskottets genom de nu fattade besluten godkändaanmälan lades till handlingarna.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörande vid morgondagens arbetsplenum.5 § Ändringar i jordbalkens hyresreglerFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU24 Ändringar i jordabalkenshyresregler (prop. 1992/93:115).Anf. 123 ():Fru talman! Det här betänkandet, som handlar omhyreslagen och förändringar i den, kan man litetförenklat säga innehåller två typer av förslag. Fördet första vill regeringen med sin propositionförbättra skyddet för alla dem som av ekonomiskaskäl har svårt att klara sina boendekostnader. Fördet andra vill man försämra skyddet för dem som ärstörande och som därför är välkomna isin lägenhet. På båda dessa punkter är minoritetenoch majoriteten i utskottet i princip överens.För att ta det sista först: Vi tycker att det är orimligtatt begära av någon att man skall behöva stå ut medallvarliga störningar i boendet. Alla har rätt att botryggt och kunna sova om nätterna. Vi kan därförställa upp på de förslag som innebär att man vidmycket allvarliga fall av störningar skall kunna sägaupp en hyresgäst. Men jag vill betona att dethandlar om mycket allvarliga störningar; våld ellerhot om våld nämns som exempel.Utskottet gör en del justeringar och preciseringarsom rättar till en del skönhetsfel i propositionen.Det är bra.När det gäller skyddet för dem som av ekonomiskaskäl har svårt att klara sitt boende, görutskottsmajoriteten visserligen en del förbättringarjämfört med det ursprungliga förslaget, men deträcker inte. De förslag som läggs står inte i rimligproportion till den oerhört dramatiska utvecklingsom sker i landet.Under de två senaste åren har 166 000 människor,enligt beräkningar, tvingats försämra sinboendestandard på grund av ekonomin. Antaletvräkningar har ökat och uppgick till 6 000.Alla rapporter tyder på att antalet vräkningar ökarytterligare i år.För första gången ökartrångboddheten i landet. För dem som har småekonomiska resurser blir porten till den ordinariebostadsmarknaden allt svårare att ta sig igenom.Det finns flera orsaker till den oerhört dramatiskaförändringen. Viktigast är naturligtvis den kraftiganedskärningen av bostadssubventionerna, denallmänna konjunkturnedgången och ökningen avarbetslösheten. Men det är inte bara ekonomiskaförklaringar som ligger bakom, utan en hel serieförslag till regelverk på bostadsmarknaden -- varför sig ganska små och harmlösa förändringar -- hartillsammans bidragit till den här dramatiskautvecklingen.Jag skall som allra hastigast nämna några exempel.Det började efter regimskiftetmed att den nya regeringen förändradestödsystemet så att de allmännyttiga företagen i daghar precis samma villkor som de privata värdarna.Nästa steg som vi här i kammaren skallta -- jag befarar att det, tyvärr, blir så -- är att deallmännyttiga företagen också i all annanlagstiftning likställs med de privata.