prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:101Onsdagen den 28 aprilKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 april.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU18Kulturutskottets betänkanden /93:KrU15,KrU20, KrU22 och KrU24--KrU263 § Vissa anslag m.m. inomUtrikesdepartementets områdeFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU14 Vissa anslag m.m. inomUtrikesdepartementets område (prop. 1992/93:100delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Eftersom krig börjar i människornassinnen är det där som försvaret för fred måstebyggas. Detta står i Unesco-stadgans inledning frånår 1945. Det är lika aktuellt i dag.Erfarenheterna, och inte minst de allra senasteårens utveckling, har enligt min meningunderstrukit betydelsen av ett folkligt förankratengagemang för fred, nedrustning och mänskligarättigheter. Den organiserade folkliga opinionensroll för dessa frågor kan knappast överskattas.Folkrörelsernas stora betydelse har också blivitalltmer uppmärksammad i sammanhanget. FN:s generalsekreterare understrukit vikten av att utöka deras roll ide nya och bredare fredsbevarande operationerna.Medan folkrörelser verksamma på freds- ochnedrustningsområdet första hälftfrämst koncentrerade sig på olika aspekter avstormakternas kärnvapenrustningar harintresseområdet vidgats och kraftigt förskjutitsunder senare år. Dit hör frågor om nedrustning ochutveckling, miljö och utveckling, mänskligarättigheter, skulder, konfliktlösning, osv.Bakom allt detta mångfacetterade arbete liggerväxande insikter om det komplexa i nationella ochinternationella relationer, både i ett nord--syd- ochi ett öst--väst-perspektiv. Efter Sovjetblocketskollaps har ökade internationella kontakter blivitbåde möjliga och nödvändiga.Samtidigt har de resurser som ställts tillfolkrörelsernas förfogande för detta arbete på ettavgörande sätt bidragit till att bredda och fördjupaengagemanget, även om det inte alltid speglar sig iväxande medlemssiffror. Det stöd som byggdes upp i fråga om information, studieroch forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. i regi av folkrörelseroch andra ideella organisationer hade till syfte attge dessa strävanden en bred förankring.En överväldigande riksdagsmajoritet ställde sig vid1986/bakom en successiv ökning avanslaget till information, studier, forskning, osv.,det s.k. F 3-anslaget. Vid 1990/vardet likaledes en majoritet bakom kravet på ensuccessiv ökning till och kravetpå en successiv uppräkning till det s.k.promillemålet, dvs. en promille avförsvarsanslaget.En promille skulle för nästa budgetår innebära 39miljoner. Därför föreslår vi i vår reservation tilldetta betänkande en uppräkning till åtminstone24,6 miljoner för att inte tappa mark i förhållandetill försvarsanslaget.Herr talman! Jag vill gärna kommentera det nyaanslag som heter . När det gäller begreppetsäkerhetspolitik är utskottet enigt. Det skall ha denbredare innebörd som slagits fast i ESK-sammanhang och som tar hänsyn till etniskaspänningar, ekonomisk utveckling, sociala ochekologiska faktorer, m.m. Vi anser att det är viktigtatt detta anslag underlättar demokratifrämjandekontakter med organisationer och institutioner i detidigare kommunistiska diktaturerna i öst.Vi har i utskottet gjort några markeringar som jaggärna vill framhålla. I de fortsatta övervägandenaom organisations- och projektstöd samt omegeninsatsens storlek bör man iaktta storvarsamhet så att inte freds- och demokratistöd viafolkrörelser försvåras eller kanske rent avomöjliggörs.Det finns medlemsmässigt små organisationer vilkabedriver en värdefull verksamhet som når mångamänniskor och som det kan finnas anledning attstödja. Vi har i utskottet en förhoppning om attregeringen skall tillämpa en flexibel tolkning avbidragskriterierna under en övergångstid.Den utredning som ligger bakom detta anslag ochkriterierna för det nya anslaget pekade på brister iredovisningen. Här är det självklart för oss att ställaupp. Självfallet skall en realistisk redovisning avanslagens hantering göras. Men vill vivarna för att bygga upp en stor byråkrati runtomkring detta. Folkrörelser är folkrörelser. Ellersom en tidigare utrikesminister formulerade det:De bästa ambitioner kan falla för en krassverklighet. Det är ideella organisationer medbegränsade resurser det är fråga om. Därför fårman vara försiktig också när det gäller detta.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen nr 4. Vi menaratt det skulle vara illa om man genom förändringari fråga om anslagets inriktning, mottagarkrets,utformning och nivå riskerar att skada denkompetensuppbyggnad som har ägt rum och denomfattning som det folkligt baserade fredsarbetetfått det senaste året.Herr talman! Jag vill dessutom peka påbehandlingen av en motion. Det är någonting somvi alla i utskottet får ta på oss. I ensocialdemokratisk motion, U518, föreslås en annanfördelning av det s.k. E 7-anslaget än denregeringen föreslår. Enligt motionärerna bordeDelgationen för informationsinsatser om europeiskintegration tilldelas 35 miljoner och för Europainformation 15 miljoner.Man anför i motionen som skäl att delegationen fåttlångt fler ansökningar om bidrag förinformationsinsatser om europeisk integration änvad den kunnat bevilja. Såsom jag uppfattade detvar vi i utskottshanteringen överens om detta. Mensedan föll frågan bort. Det tycker visocialdemokrater är mycket olyckligt.Herr talman! I övrigt står vi socialdemokraterbakom utskottets betänkande. Det finns ändåmycket att kommentera. Låt mig avslutningsvissäga att det finns en del som vi finner svårt. Vi hargått med på de nedskärningar för vårautlandsmyndigheter som föreslås i propositionen.Våra utlandsmyndigheter är vårt ansikte utåt ivärlden. Vi menar att svensk närvaro är viktig ochnödvändig. Men vi är också medvetna om desvårigheter som har när detgäller att leva upp till besparingskraven. Därför harvi accepterat nedskärningarna. Men det är med etttungt hjärta som vi är med och skär i vårautlandsbeskickningar.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Ny demokrati föreslår att det skall tasett helt nytt grepp på hur vi skall marknadsföra ochrepresentera utomlands. Ny demokrati villse över våra utländska beskickningar ochhandelskontor och införa ett mer renodlat nyttsystem.Regeringen föreslår en del förändringarinom UD. Det rationaliseras, avskedas folk, och ettfåtal generalkonsulat görs om till honorärkonsulat.Det är bra men inte tillfredsställande. Sverigemåste ta ett helt nytt grepp på utlandsförvaltningenoch på den utländska representationen. UD måstebli mer offensivt.Sverige når få resultat internationellt. Sverigemissade sin plats i säkerhetsrådet. Svenska företagmissar stora order på grund av svensk flathet ochointresse. Andra länder har fattat galoppen och gårom i än större utsträckning.Ett annat exempel på vår flathet gäller svenskar iknipa utomlands. De två kidnappade svenskarnasom satt i ett risfält i Kashmir i . Svenskansom sitter i fängelse i . De tresvenskarna som har suttit ett par hundra dagar ifängelse i . Ja, listan kan tyvärr göras lång.En annan svaghet är när vi i biståndssammanhangförhandlar om kontrakt för svenska insatser. Viställer alltför ofta för små krav på motprestationerfrån mottagarländerna. Det kan gällaimportvillkor, tullar arbetstillstånd, säkerhet, osv.Nej, bättre kan vi.Det handlar om att vi måste effektivisera och görade utländska beskickningarna mer offensiva.Samtidigt är i ett ekonomiskt krisläge, ochdet måste göras besparingar på alla plan. Det gällersjälvfallet även UD. Jag vet att man har infört ettsparbeting på UD. Men vi vill gå längre.Vi vill satsa på sammanslagningar av olikainstitutioner. Ny demokrati har föreslagit attregeringen bör utreda förutsättningar för att skapaett nytt renodlat system kallat för center.Bengt Dalström, som just nu kom in i kammaren,kommer att gå närmare in på detta, eftersom dethänger samman med näringsutskottets frågor.Låt mig ändå ta ett exempel. I har vi enfantastisk svensk representation. Jag hade självförmånen att vara där medlagutskottet. Här finns en ambassad, ett exportrådoch en handelskammare i samma hus. Det finnsockså rejält tilltagna ytor för näringsliv och andraorganisationer att visa upp sina verksamheter,produkter, osv. Det är en fantastisk anläggning.Det är dessutom en av Tokyos förnämsta ochmodernaste byggnader som har vunnit en rad priserför sin arkitektur m.m. Andra länder flockas för attkomma dit. Det råder stor avundssjuka i Tokyo.Dessutom är det en mycket god affär för ,även om det i utskottets betänkande har påpekatsatt det inte alls är någon lysande affär, eftersom detär en dyr form av sammanslagning. Vi kan ha ibakhuvudet att man efter att ha byggt hela den häranläggningen skickade hem ungefär en miljard tillstatskassan enligt uppgifter. Det är en mycket godaffär för svenska staten. Vi behöver fler sådana idagens läge. Heja !Herr talman! Vidare vill vi ersätta fler konsulat, ochäven ambassader i vissa länder, medhonorärkonsuler. Vi tror att man skulle kunna hissaden svenska flaggan högt i ett större antal länderoch städer utomlands. Det kan dessutom vara ettganska billigt sätt. Det finns ju internationellapersoner som har anknytning till nästanöver hela världen. Dessa skulle man kunnautnyttja. Vi har uttryckt det litet skämtsamt ochsagt att det, med bra svenskt basmaterial, litetmanschettknappar med på osv., går attfå dessa personer att ganska stolt sälja ochmarknadsföra . Sedan får vi självfallet hadessa center i de större städerna och på deviktigare marknaderna. Jag tror att vi skulle kunnaflagga på fler ställen i världen till en lägre kostnad.Vad jag kan förstå är det största personalproblemetinom UD stora klyftor mellan olika åldersgrupper.Med dagens något idiotiskaanställningslagstiftning, där det gäller sist in -- förstut, är det inte särskilt lätt att leda en organisationsom befinner sig i så stor förändring som UD. Detbehövs nytt blod i ådrorna, det ställs nya krav påkompetens och det arbetas på nya marknader mednya språk osv.Jag tror att en hel del av UD:s effektivisering ochde problem som de har skulle kunna lösasgenom att de på ett annat sätt fick behålla demänniskor som de verkligen behöver för sinverksamhet. Därmed skulle de på något sätt kunnabli av med dem som tyvärr inte platsar längre.Sådan är realiteten, men är detta ettjätteproblem för UD. De vill egentligen anställanytt folk för att klara de krav som ställs på dem,men de tvingas sitta kvar med sin stora personal.Det är ett problem.Herr talman! Ett annat problem är naturligtvis denprestige och den karriärstege som finns inom UD.Vi talade om detta i utskottet. Detbelystes i andra sammanhang när man talade om skulle slå ihop biståndskontor och ambassaderutomlands. Det finns precis sammaproblemställning när det gäller handelskontor ochambassader. Där är Ny demokrati fullt övertygadeom att det krävs en helt annan typ av representationrent personalmässigt utomlands. Den gamlapolitiska hierarkin skall inte styra, utan det krävsatt vi får in folk med helt andra marknads- ochaffärsrelaterade kunskaper.Som chefer för dessa nya center tycker viatt man skall kunna anställa folk med kompetensoavsett om de varit med i UD:s listor någon längretid eller inte. Det skall kunna tas människor frånnäringslivet eller helt andra verksamheter. Nog omden biten!Herr talman! Låt mig nu gå över till utlandsradion.Radio är den enhet inom Radiosom svarar för radioprogramverksamheten förutlandet. Radio skall enligt avtalet mellanstaten och sända radioprogramavsedda för mottagning i utlandet. Programmenskall dels ge svenskar som befinner sig utomlands,dels utländsk publik möjlighet att få informationoch upprätthålla kontakt med Sverige.Så långt håller jag med om den affärsidé som RadioSweden skall ha. sänder man pååtta språk. Det är svenska, engelska, tyska,franska, spanska, ryska, estniska och lettiska. Manriktar sig till alla världsdelar. Ny demokrati delarregeringens syn på huvuduppgiften för RadioSweden, men vi tror att man skulle kunna minskaner det och på något sätt använda sig av befintligtmaterial inom Radio-koncernen.Vissa summeringar av detta skulle kunna översättastill engelska. Men man skulle kunna ha en slingasom sänds ut på svenska så att den når svenskar iutlandet. Det är ändå nyhetsbehovet som måstevara det primära. Det var kanske inte för att höraett debattinlägg om svampplockning som manlämnade . Dessa saker kan man säkert få påannat håll och inte via . Man kansjälvfallet ha en översättning till engelska eftersomdet är ett världsspråk. Då kan balter, ryssar osv.,även om inte alla kan engelska, fånga upp nyheteri de länder där massmedierna är utslagna av olikaskäl. Det kan också fylla ett utbildningssyfte. Jagtror att målen skulle kunna uppnås med en krymptverksamhet.Enligt Radio egna beräkningar har manungefär 50 anställda iprogramtillverkningsverksamheten inför 1993.Man skall producera pådessa åtta språk. Totalt har man 65 anställda. Jaghar svårt att tänka mig att det skulle behövas merän 5--10 personer för att administrera och sända utdet översatta och redigerade material som man får gratis från . Självfallet får desändare som behövs för detta behållas. Detta skulledå ge besparingar, kanske inte i miljardklassen,men i miljoner. Men många bäckar små kan kanskebidra.Herr talman! Ett annat nydemokratiskt förslag somtas upp i betänkandet gäller detta med EG-information i Utbildningsradion som vi harföreslagit. Jag är personligen inte så imponeradöver den första broschyr med EG-information somgick ut till svenska hushåll. Den påminde litet förmycket om årets deklarationsbilaga. Jag undrar omdet är samma gäng som gör den.Jag tror att vi skulle kunna göra litet mer på dethållet. Jag vet att Utbildningsradion har planer påatt gå ut med ett program om EG. skall vi intepå något sätt styra detta från . Däremotskulle vi kunna hänga på där och dela ut någon slagskurslitteratur som kan användas när man följerdetta program i TV. Vi skulle kunna hänga på däroch anslå ytterligare medel för att ta fram ettutbildningsmaterial som skulle kunna distribuerastill de svenska hushållen och även användas istudiecirklar osv.Herr talman! Det finns en rad andra frågor ibetänkandet, men jag nöjer mig med detta. För attspara kammarens tid har jag nöjet att yrka bifallendast till reservation 1 och reservation 2, men jagstår naturligtvis bakom samtliga Ny demokratisreservationer i betänkandet.Anf. 3 ():Herr talman! De bästa ambitioner kan falla för enkrass verklighet, sade . Det ärhelt sant. Den krassa verklighet som råder i daginnebär att statens finanser är allvarligt försvagade.Det har också lett till att UD:s budget, som vi nudiskuterar, och de anslag som finansieras via UDhar fått beskäras.Vi är tvungna att göra inskränkningar iutrikesförvaltningen. Det leder till att människorblir arbetslösa. Det leder till att vi lägger nerbeskickningar. När vi gör det, när vi konverterarprofessionella beskickningar tillhonorärbeskickningar, är det självfallet vårförhoppning att vi ändå skall kunna utföra detuppdrag som vi har, nämligen att hålla godakontakter med svenskar utomlands i olika delar avvärlden och med utlänningar som av olika skäl villha kontakt med Sverige.Det är med beklagande som vi nu lägger ner ettstort antal generalkonsulat och ambassadkontor,men det är med en stark och bestämd förhoppningatt ändå kunna upprätthålla den service och detjänster som är nödvändiga för att det konsulärasystemet skall fungera.Herr talman! Utlandsradion finansieras via UDenligt nuvarande system. Regeringen föreslår enrelativt kraftig nedskärning av dess budget.Utrikesutskottet ser mycket positivt påUtlandsradions verksamhet. Vi menar att den ärviktig både för att hålla kontakt med svenskarutomlands och för att sprida information omSverige på olika språk. Det är viktigt att det sker påolika språk. Jag tror inte, som , att det räcker med engelska. Vi menar attalla de språk som vi har sändningar på ärangelägna. Det vore mycket olyckligt att lägga nernågon enda av de redaktioner som finns förnärvarande.De möjligheter till rationaliseringar som finns börsjälvfallet tas till vara. Det kan t.ex. vara attsamarbeta med de invandrarredaktioner som finnspå . Det kan också vara attsamarbeta bättre med de svenska programmen iSveriges Radio.På den här vägen kan man nå bättre effekt förinsatta resurser. Men det sker en rasandesnabb teknisk utveckling som gör att man kankomma ut längre med programmen. Väldigt mångasänds inte bara i etern utan skickas också på bandtill olika stationer runt om i världen och återutsändsdär. De tekniska möjligheterna för utlandsradion ärmycket stora, och det är angeläget att vi i framtidenkan slå vakt om den viktiga kanalen förSverigeinformation.Utrikesutskottet pekar på att många av dem somlyssnar på utlandssändningarna faktiskt ärlicensbetalare, antingen svenskar utomlands ellersvenskar hemma, eftersom programmen ju ocksåsänds ut på FM-bandet i och påmellanvåg, som går att ta in i olika delar av landet.Från den synpunkten sett vore det inte orimligt partiellt finansierade utlandssändningarna viamottagaravgiften. Men det är något som kräveröverväganden från regeringens sida, ochutrikesutskottet föreslår därför att gerregeringen till känna sin mening att frågan om denframtida finansieringen behöver ses över. Vinoterar i sammanhanget att kulturutskottet har endel kritiska synpunkter i frågan.Herr talman! talade vältaligtom värdet av de frivilliga insatserna för fred ochnedrustning. Jag kan instämma i allt vad han sadevad gäller värdet av det arbetet. När vi sedankommer till frågan om hur anslaget skall se ut, ärdet med beklagande som jag konstaterar att manäven på det här området har tvingats göranedskärningar. Även Socialdemokraterna har desenaste åren tvingats dra ner på det här anslaget.Så färdriktningen är densamma förSocialdemokraterna och regeringssidan, även omkurvans lutning ser litet olika ut. Det är trots allt åtsamma håll som vi beklagligtvis rör oss. Då menarvi från vår sida att när man för tredje eller fjärdeåret i följd rör sig i riktning mot , är detkanske ändå litet konstigt att påstå att man är påväg mot Uppsala.Det är därför som vi inte finner det meningsfullt attuttala ett mål för anslagets framtida utveckling.Men självfallet är det vår förhoppning att det skallvara möjligt att även fortsättningsvis ge ett starktoch viktigt stöd till det frivilliga freds- ochnedrustningsarbetet.Allra sist, herr talman, anslaget förEuropainformation. Utskottet har tagit del av olikaupplysningar om hur anslaget använts. Vi vet attdet pågår ett mycket viktigt arbete inomregeringskansliet, där man trycker texter som ärviktiga för alla sidor i debatten, texter som gerinformation om hur EG fungerar.Vi tillstyrker mot den bakgrunden förslaget omfördelning av pengarna för EG-information. Menvi tillfogar, och det är viktigt, att det är uppenbartatt när folkomröstningen nalkas behövs det enpåfyllnad av det här anslaget. Det anslag som nuföreslås är inte tillräckligt för att täcka de kostnadersom uppstår i samband med folkomröstningen.Därför utgår vi i från att regeringen överväger hurman skall ordna en påfyllnad, för att kunna se tillatt folkomröstningen kan bedrivas i former som ärdemokratiskt acceptabla.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 4 ()replik:Herr talman! Den krassa verkligheten, sägerDaniel Tarschys, värderad ordförande i utskottet.Men när försvarsanlaget kan tillåtas öka med bortåt1 , då menar vi att det bordevara möjligt att med några hundra tusen öka detanslag för fredsinformation m.m. som gäller förinnevarande år. Det är därför vi föreslår 4,6miljoner utöver de 20 som propositionen gick nertill.Det är konstigt att påstå att man är på väg motSödertälje, när man i verkligheten är på väg motUppsala, säger . Jag vet inte omjämförelsen stämmer riktigt. Vi försöker att hållarelationerna något så när konstanta. Vi har varitmedvetna om problemen med ekonomin, men vimenar också att går det att anvisa 1 000 miljonerkronor extra till försvaret, då bör det också varamöjligt att klara att något så när bibehållainformationsresurserna för fred, nedrustning,säkerhet m.m.När det gäller Europainformationen och motion518 är det riktigt som säger, attutskottet har skrivit: ''Behovet av information införgenomförandet av folkomröstningen kanenligt utskottets uppfattning motivera attytterligare resurser ställs till folkrörelsernasförfogande i ett senare skede. ''Ja, det är utskottets skrivning. Låt oss hoppas! Dåskall jag inte längre beteckna det som olyckligt attvi i sluthanteringen tappade bort motionens förslagutan konstaterar att får folkrörelserna sitt, då är detokej för oss också.Anf. 5 () replik:Herr talman! Även försvarsanslagen drabbas ju avden stora krisuppgörelsen . Jag är inte säkerpå att siffror om höjningar ärså aktuella.Vad gäller anslaget för stöd till information, studieroch forskning om freds- ochnedrustningssträvanden kan jag bara konstatera attför /90 var det högre än det anslagsom Socialdemokraterna nu föreslår för nästabudgetår.Det är nog så att även Socialdemokraterna har varitmed om en sänkning av det här anslaget. Jagmedger att det är en mindre sänkning än vadregeringen föreslår, men regeringen har också ettansvar för samhällsekonomin, och regeringen harredovisat hela sitt budgetalternativ.Anf. 6 ()replik:Herr talman! Nej, det är inte riktigt så som DanielTarschys säger. Det träffades entrepartiuppgörelse -- centerpartister, folkpartisteroch socialdemokrater -- om en successivuppräkning till av anslaget, somdå hette F 3.Vi markerade också en fortsatt uppräkning till dets.k. Men höjningen stannade vid 26miljoner kronor, och därefter frystes anslaget ett årpå den nivån. Nedskärningen började medregeringsskiftet.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag tror att ochjag är överens om att i ett land med inflation är ettkonstant nominellt belopp en real minskning årfrån år. Så nog har Socialdemokraterna under ettantal år varit med om reala minskningar av det häranslaget.Anf. 8 (nyd)replik:Herr talman! påpekade att deflesta som lyssnar till Radio faktiskt gör detpå svenska, och det är ju lovande. Engelska är, somjag påpekade ett världsspråk och snudd på ettandraspråk i , i alla fall för min generation.Om man tittar på Radio Swedenssammanställningar, finner man att nio personerproducerar på engelska. På tyskaproduceras av åtta personer. Jag tyckeratt det borde stå klart för vem som helst som harintresse av att rationalisera och spara pengar åtstaten att här finns mycket att göra.Jag hävdar fortfarande att det skulle nog räcka medprogram på svenska och engelska. Självklart kanman sedan översätta vissa nyhetsinslag och blocktill andra språk också. Det kan säkert ske både påfrivillig basis och med hjälp avinvandrarredaktioner osv., som påpekar.Jag förstår inte riktigt den här illviljan mot attförsöka spara i och minska en sådan härorganisation. Jag tror att kommeratt få se att det sker ändå, men kanske inte just nu.Jag undrar vad har för motiv till attvi skall behålla sändningar på alla dessa språk, ochframför allt vad han har för motiv till att man skallegenproducera material när Radioproducerar nyheter . Det finns nyheterfrån TT osv. som mycket lätt skulle kunnaöversättas.Anf. 9 ():Herr talman! Jag kan försäkra att man faktiskt använder TT:s material ochkanske också material ochöversätter detta. Självfallet gör man det -- det är ennaturlig del i de olika redaktionernas arbete.Frågan är, herr talman, om vi skall satsa på attprojicera enbart på engelska. Jag menar attdet vore fel. Vi tar nu steget in i . Vi sökerupprätthålla kontakten med kontinenter där mantalar spanska, franska och andra språk. Det ärviktigt att vi vidmakthåller en mångspråkigprojektion av utomlands, och att vi harkontakter med folk med många olika modersmåloch många olika språkkunskaper.Det handlar också om . Vi har spelat enväldigt stor roll genom våra sändningar på ryska. Vispelade en stor roll för frigörelsen i Baltikumgenom sändningarna på estniska och lettiska och entid också på litauiska.