prot · GH0944 · 1993-12-15 00:00:00 — Vi skall se till attregelsystemet ligger på bordet . Då kan vise helheten och då kan vi diskutera frågan.Anf. 123 ():Herr talman! Beslutsfattandet i detta land harhittills gått till så att regeringen lägger ett förslag påriksdagens bord som därefter behandlas i de olikautskotten. Därefter behandlas förslaget avriksdagen för beslut.Nu var detta förslag så utomordentligt dåligt att detegentligen inte borde ha behandlats över huvudtaget av arbetsmarknadsutskottet. Det tror jagfaktiskt att vi är ense om, även om den borgerligamajoriteten nu väljer att krångla sig ur det helagenom att låta ärendet ''ligga till sig'' i utskottet pådet sätt som man valt.Men beslutet som skall fattas innebär ju ställer sig bakom principerna till en allmänobligatorisk arbetslöshetskassa. Vad dessaprinciper innebär kan vi läsa oss till i regeringensproposition.Börje talar här i kammaren om en mängddetaljer, och det är möjligt att vissa justeringarkommer att vidtagas. Men det som föreligger ochsom diskuteras är faktiskt regeringens förslag, ettförslag som beskrivs i den av regeringen lämnadepropositionen.Regeringen föreslår ingen allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, tvärtom. Förslagethandlar om att spara pengar, att ge färre människorersättning under ett färre antal dagar. Det gårförslaget ut på, och det är mycket tydligt skrivet.Besparingsförslaget kvarstår. Jag undrar då: Hurhar man tänkt sig spara i den här försäkringen omman inte inför försäljningar? Självfallet innebärförslaget försäljningar.Det vi alltså har att diskutera är regeringens förslag.Ingen av den borgerliga majoriteten har yrkatavslag på förslaget. Vi socialdemokrater yrkadeavslag på hela propositionen och föreslog att enparlamentarisk utredning skull tillsättas för attstudera frågan litet närmare. Frågan är nämligenmycket omfattande; den omfattar 4,7 miljonermänniskor i detta land, direkt 600 000 människorsom är arbetslösa. Frågan är oerhört viktig förmånga människor. Men det tar man ingen hänsyntill. Här handlar det om ideologi och om att sparapengar. Ingenting annat handlar det om. Var såpass ärliga att ni talar om det, i stället för att köramed falsk varudeklaration. Detta är ingen allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring! Det ärförsämringar för de svenska löntagarna. Det harinte bara jag kunnat läsa mig till, utan det har allaSveriges löntagare kunnat göra.Anf. 124 ():Herr talman! Som representant för det sista partisom deltar i den här debatten vill jag redovisakristdemokraternas syn på förslaget om en nyarbetslöshetsförsäkring. Vi ställer oss bakomprincipen om att skapa en ny allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring som omfattaralla med stark anknytning till arbetsmarknaden ochsom ger inkomstrelaterade förmåner upp till en vissnivå. Strävan bör vara att knyta ersättningen ochavgifterna närmare samman. Så står det ibetänkande AU6, och det ställer vikristdemokrater oss bakom.Det är dock ingen hemlighet att vi, som så mångaandra, har varit kritiska till det regelverk som iskissform har presenterats i den proposition somligger till grund för arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Redan tidigt vid behandlingen i denborgerliga gruppen yrkade jag på att förslaget omregelverket skulle återsändas till regeringen för nybehandling och omarbetning. Så har det ocksåblivit. Jag har inte gillat det här , och dethar jag gett uttryck för i flera debatter ute i landet.Vi måste skicka tillbaka förslaget för omarbetning.Jag måste därför anmäla litet av en aha-upplevelsenär jag hör och . Jag ärinte så gammal i , men har jag lärtmig en sak -- om jag förstått saken rätt. Det är attnär socialdemokraterna iregeringsställning lade fram en proposition innebardet att ärendet hade halats igenom . Jag kan inte tolka , spelad eller genuin, över förslaget omett nytt regelverk på annat sätt än att det hon harläst sig till i propositionen ser hon som någontingsom nu skall genomföras. Så ser man somsocialdemokrat på regeringsmakten när man sitteri regeringen. Så ser inte jag på det -- mitt parti utgören del av regeringsunderlaget. Jag ställer migbakom principen om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, men riktlinjerna förregelverket, t.ex. möjligheten att kvalificera sig förersättning och den tid för vilken ersättning skallutgå, skall vi underställa en ny behandling iregeringen. Är det så att inte tror pådet, skall jag försäkra henne att vi kristdemokraterinte kommer att medverka till förändringar sominnebär en massutförsäkring ur systemet och somdessutom medför stora kostnader förkommunerna. Nej, vi känner ett ansvar för demsom betraktas som de svaga i vårt samhälle.Likaså är jag förundrad över över hanteringen av ärendet i utskottet.Det leder mig till en bild. Jag har sett min fru, somär sömmerska, ta på sig den klänninghon har sytt för att se hur den passar och sedan taden av sig för att förändra den något. Kring halsenpassar den kanske inte, ärmarna sitter dåligt. Hontar den av sig för att rätta till den, att förbättra sittverk och för att få den att passa bättre. Att hon harbestämt sig för att det skall bli en ny klänning är detingen tvekan om. Bilden haltar kanske, men jag villpåstå att det är någonting liknande här: Vi behöversy om en del av regelverket för att få det att sittabättre.Jag skall ge ett annat exempel. En skräddare togmått, men när han satte kostymen på kunden fickdenne vränga till sig så att han såg ut som om hanhade varit handikappad, en starkars vanparting,som vi säger i , för att kostymen skulle sittanågot så när bra. Är det så ni socialdemokraterhanterade era propositioner? De skulle gå genom,oavsett om de var bra eller dåliga. Nej, vikristdemokrater kommer att göra vad vi kan för attfå den här försäkringen att bli litet bättre.När det gäller finansieringen håller vikristdemokrater med utskottsmajoriteten om denprincip som regeringen föreslår och som beskrivs ibetänkandet: avgift , 1995. Det ären avgift som vi märker direkt, den går till a-kassan.Jag förstår inte turerna kringsjukförsäkringsavgifterna. Skall de snurra runt ochgöra en piruett eller en rockad, eller vad vi nu skallkalla det för, för att sjukförsäkring och a-kassa skallkunna kopplas ihop? Nej, sjukförsäkringsavgiftenlär behövas för att vi skall kunna klara andrakostnader i sjukförsäkrings- ocharbetsskadesystemet. Vi skall inte tulla på den.Nu införs en rak avgift för att finansiera a-kassan.Det behövs verkligen med tanke på det storaunderskott som finns i Arbetsmarknadsfonden.När den läcker ungefär 4 miljonernetto , måste någonting göras åtfinansieringen. Vi ställer oss bakom förslaget,liksom bakom förslaget att avgiften skall tas ut på7,5 basbelopp, medan ersättningarna kommer attberäknas på 5,5 basbelopp . Detligger en solidaritetstanke bakom detta, som viställer oss bakom. Det ligger i linje med detkristdemokratiska tänkandet att den som ärstarkare måste bära en tyngre börda än den sominte har så stora krafter.Vidare vill jag kommentera KAS-beloppetshöjning. Regeringens förslag var att höja det från198 kr till . Regeringsförslaget var också atthöja det till , efter press från Ny demokrati --det vill jag påstå, även om förslaget kom frånfinansministern under förhandlingarna. Det äringet fel i förslaget. Tvärtom är det ett bra förslag,som innebär en hjälp till de svagaste, och detbehövs. Rätt skall vara rätt: det var inte Nydemokrati som ville höja beloppet till ,som det har sagts gång på gång. Nej, det varregeringens förslag också.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkande AU6.Anf. 125 TALMANNEN:Jag vill erinra kammarens ärade ledamöter om minvädjan tidigare till ledamöterna att begränsadebatten och iaktta återhållsamhet med repliker.Alternativet är att vi tvingas använda ocksålördagen för debatter.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag är, , djuptupprörd, liksom alla löntagare, över detsystemskifte som den borgerliga majoriteten iregeringen och i denna kammare är i färd med attgenomföra. Jag är djupt upprörd över de tankarsom ligger till grund för den proposition som nulagts fram, som ligger vilande och som man harför avsikt att detaljutforma . Jag ärdjupt upprörd, det är alldeles riktigt.Harald säger att det här förslaget bordeåtersändas till regeringen. Varför stödjer då inteHarald det socialdemokratiska förslagetatt avslå propositionen och tillsätta enparlamentarisk beredning? Det vore väl den rättaslutsatsen att dra, läcker, säger . Det är väl en självklarhet med tanke påden eländiga politik som den borgerligamajoriteten i denna riksdag för. Det är väl inte såkonstigt när man medvetet eller omedvetetmedverkar till att öka arbetslösheten. Då är detklart att pengarna läcker ut i ersättningar.Sedan till frågan om KAS. Jag vill nämna bara ensak för att begränsa debatten. Om man hade velatgöra någonting för de sämst ställda, skulle manändå ha förändrat KAS-kraven så, att de hadestämt överens med kraven i fråga omarbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. Dåhade man gjort någonting för de sämst ställda. Desom inte är berättigade till KAS får ingenting,inte det minsta, genom det förslag som har lagtsfram. Det är sanningen, . Ni göringenting alls för de sämst ställda.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Jag skall vara mycket kortfattad. Jagförstår att måtte vara upprörd ochkanske många med henne. Annars hade man intelyckats att piska upp en sådan enorm stämning utei leden. Jag har förstått att man har piskat på bramycket för att få upp stämningarna. Det är kanskeförklaringen till upprördheten.c1 > Anf. 128 ():c0 > Fru talman! Det är min avsikt att ge ett europeisktoch principiellt perspektiv på denna fråga. Detfinns anledning att lägga europeiska jämförandesynpunkter på allt fler frågor. Även om denna frågagivetvis tillhör dem som avgörs och absolut skallavgöras på nationell nivå, kommer de som berörsav besluten att leva i ett med rörlighet övergränserna, dvs. den enskilde kommer ibland att haanledning att ta del av hur systemen fungerar i olikaländer. Det finns dock aldrig någonsin anledning attanamma ett sämre system. Tvärtom, system somger högsta måluppfyllelse i förhållande tillresursåtgången bör alltid väljas. Sådana kan ävenlocka andra till efterföljd.Det finns problem med vissa riksdagsdebatter. Deriskerar att ibland mer spegla riksdagensutskottsindelning än de övergripandeproblemlösningarna. Debatten blir som det såmodernt kallas ''snuttifierad''. En debatt som denhär bör spegla den mest väsentliga frågan, hur vi fårfler i arbete, fler arbetsgivare helt enkelt. Det finnsknappast någonting som så skulle underlättafinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Menom jag här skulle gå in på de olika åtgärder somregeringen vidtar och har vidtagit för att få fler iarbete, antar jag att det föreligger risk för att mananses avvika från ämnet, varför jag nöjer mig meddet generella påpekandet att ingen annan svenskregering har vidtagit så många åtgärder för attstimulera till nya jobb.Problemet är att vi mitt i denna lågkonjunktur sittermed ett regelsystem som gör företagande så mycketmer riskfyllt och ofta mindre lönsamt att människorföredrar att vänta på anställning än att försöka attstarta något själva. Här spelar skattenivåer,arbetsrätt och annat in. När förslag som gertillräckligt starka incitament till företagande fåttpolitisk majoritet kommer den svenskautvecklingen successivt att vända. Ett omtänkandekan redan spåras i människors medvetande viaolika opinionsundersökningar. När omtänkandethar realiserats kommer de svårigheter som ärbakgrunden till denna debatt att minska, dvs. näräven oppositionen har insett den enkla sanningen:utan arbetsgivare, inga arbetstagare.Ingen seriös politiker kan förneka att åtgärderbehövs vad avser finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen. Avgifterna täcker i dag3 % av utgifterna. Utgifterna är 4 miljarder permånad, och förlusten är 3 miljarder. Den fond somfinansierar arbetslöshetsförsäkringen gick med 10miljarder i underskott 1991/92 och med 24miljarder /93. Innevarande år beräknasunderskottet till 38 miljarder, och vid budgetåretsslut till 55--60 miljarder. Detta underskott täcksmed statliga lån, allt medan kronan faller -- det äralltså det underskott som uppstår efter det attersättningen har sänkts till . Ett alternativ tillatt föra över kostnaderna på försäkringstagarnavore naturligtvis att sänka ersättningsnivåerna. Detfanns dock svårigheter redan vid sänkningen till80 %.Politiker som inte vågar vidta åtgärder som banarväg för en sund ekonomi gräver i stället djuparegropar för svenska löntagare, vilket leder till atttrovärdigheten för vårt land urholkas,investeringarna uteblir, fler blir arbetslösa ochfinansieringen av arbetslösheten alltmer illusorisk.Finansieringen läggs alltmer på våra barn, helt ilinje med den gamla svenska modellen -- någonannan skall betala.Alla i denna kammare vet att det är så här. Detgäller bara att ha mod och stå för det. Oavsett varkostnaderna för försäkringen tas -- via arbetsgivareeller via diverse avgifter -- blir det ändå ytterstsamma svenskar som skall betala dem, oberoendeav om det sker i rollen som försäkringstagare,löntagare eller konsumenter.Efter dessa mer principiella synpunkter går jag övertill det vidare perspektivet. Företagen rör sig övergränserna. Internationaliseringen är här. Vårarbetskraft konkurrerar därmed i praktiken medarbetskraft från andra länder. Enda chansen attlyckas är att vara duktigare till lägre kostnad, dvs.ha högre effektivitet. Det gäller att samhällethushållar med resurserna och väl tillvaratarmöjligheter till tillväxtökningar. Det handlar inteom något nationellt nollsummespel, utan omframtidsmöjligheter för konkurrenskraftiga länder.Frågan hur vi skaffar resurser är internationell menockså regional och lokal.Det är litet oroande att i detta läge konstatera attSverige i förhållande till BNP har världens högstaoffentliga utgifter, om än med ovanligtdecentraliserad finansiering till kommuner ochlandsting. Frågan är om inte en ökadindividualisering bättre kan möta de nya kraven.Regeringens politik har också lett till att BNPstiger sedan sex månader tillbaka.I går fattades ett beslut på internationell nivå, somsannolikt i högre grad betyder mer för de arbetslösai än det beslut som vi nu är i färd med attfatta, nämligen Uruguayrundans lösning somberäknas leda till att vinner 60--80miljarder. EG-medlemskap minskar också trycketfrån arbetslösheten. Ett som ställs vid sidanav de intensiva handelsvägarna kan riskera attutvecklas till en andraklassens industrination ochbli underleverantör av lågförädlade produkter tillindustrierna på kontinenten. Men så illa går detknappast med en regering som förstår att satsa påutvecklingsmöjligheterna i ekonomin och hålla igenpå utgifterna. T.o.m. Europafacketsgeneralsekreterare talar nu mer omkonkurrenskraft och tillväxt än om nivåer iförsäkringssystemen. De europeiskasocialdemokraternas valmanifest framhäver attskyddet för välfärden är fler arbetstillfällen.Europasamarbetet ger anledning till optimism närdet gäller fler jobb.En allmän försäkring obligatorisk för alla eller enfrivillig korporativt administrerad -- det s.k.Gentsystemet -- har varit föremål för diskussion iEuropa . I var detThorbjörn som i en reservation till 1960 årsarbetslöshetsförsäkringsutredning krävde ettobligatorium. har borgerliga partier,ibland tillsammans med vpk, krävt obligatorium,vilket LO har motsatt sig. Rekryteringsargumentethar LO stämplat som irrelevant. Gentsystemetsfördelar har enligt LO i stället varit att det skullevara smidigt för staten. I sammanfattningen av ochinledningen till LO:s utkomna bok,Röster om facket och jobbet, hävdas på s. 11 attorsaken till den fackliga organisationsgraden iSverige är att fackföreningsrörelsen är både mercentraliserad och mer decentraliserad. Det ärsåledels från medlemssynpunkt ingen fara att införaen obligatorisk, allmän försäkring. Enligt LO är detdå andra skäl än försäkringen som ligger till grundför fackföreningsanslutningen. LO och TCOföreslog själva en allmän försäkring, dockadministrerad av facket, under mitten av 70-talet.Därav blev dock intet, ty -- som statsvetare skriver i sin bok -- ''en korporativ institution som ettGentsystem fungerar i viss mån själförstärkande,eftersom det tenderar att systematiskt stärka dekrafter som har intresse att försvara dess existens''.Det var ett forskarcitat som förtjänar att upprepas.Från början stödde socialdemokratiska partierallmänna system. blev det avvikandelandet, det enda där en socialdemokratisk regeringintroducerade Gentsystemet, . I hademan samma problem som vi har , ochett obligatoriskt system sjösattes efter storaekonomiska problem med de fackliga kassorna.Även i hände att ensocialdemokratisk regering i regeringsställningdirekt ersatte Gentsystemet med ett allmäntobligatoriskt system.Sverige började medarbetsmarknadspolitik. Det var s.k.nödhjälpsarbetsläger, dit arbetslösa skickadesunder milt uttryckt svåra förhållanden. GustavMöller, som i drev igenom Gentsystemet,ansåg att alla som inte var fackligt organiseradeskulle skickas till nödhjälpsarbetsläger eller inte hanågot stöd alls. Han övertaladefackföreningsledarna att gå in för Gentsystemet,enligt historieskrivningen. Inte heller då hadesystemet något stöd i den dåvarande fackliga basen.Medlemsomröstningarna visade ett starktmotstånd. 1940 fanns detta motståndsom tog sig uttryck i en socialutredning som ville haett allmänt system.I alla andra sammanhang brukarsocialdemokraterna vilja ha allmänna obligatoriskaförsäkringar. I sägerförfattningsdomstolen nej till ett system somforcerar fram visst medlemskap för att man skallkunna ta del av social trygghet. Varje lag som gerenskild medborgare fördelar i deras egenskap avmedlemmar i en privat organisation förbjuds.Gentsystemet stöter här på konstitutionellasvårigheter.Onekligen ligger det nära till hands att tänka på dettvåtredjedelssamhälle som nu utgör pådenna punkt. Det är ju faktiskt en tredjedelsvenskar som i det här avseendet har ett sämresocialt skydd och som genom dagens förslag nu lyftsupp till samma nivå som de skyddade tvåtredjedelarna. Om alla skall delta i finansieringenskall de också ha samma rätt till förmånerna.Övriga , , , ochCanada har allmänt, obligatoriskt system. Det ärbara , och som förutomSverige har Gentsystem.Trenden i tycks vara att man mer och merriktar in sig på att försöka begränsalångtidsarbetslösheten. Arbetslinjen, dvs. detsystem som stimulerar människor till att verkligenta de arbeten som kan erbjudas, är den endaframkomliga vägen i ett i omvandling tillnya internationella förhållanden. Rundgångenmellan åtgärder och arbetslöshet måste begränsas.Man kan konstatera att länder med usel ekonomisatsar mindre på sina arbetslösa än länder med godekonomi, ett ganska självklart faktum som dockstämmer till eftertanke. Skall det finnas resurser fördem som drabbas av arbetslöshet, trots aldrig såidoga försök att undvika den, finns bara en riktigtbra försäkring mot arbetslöshet. Det gäller för såvälnationer som för individer, män såväl som kvinnor,nämligen att arbetskraften är internationelltkonkurrenskraftig.Jag yrkar bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU6.Anf. 129 HANS ():Fru talman! Jag skall nu försöka att föra nerdiskussionen om arbetslöshetsförsäkringen till denmer mänskliga nivån.I Örbro län står drygt 20 000 människorutanför den ordinarie arbetsmarknaden. 12 596 avdessa är öppet arbetslösa. Redan detta innebäroerhört stora bekymmer för många. Till det skallsedan läggas de förslag till försämringar iarbetslöshetsförsäkringen som finns i denproposition som ligger bakom det betänkande somvi nu diskuterar. Om det förslag till regelverk somfinns i propositionen hade varit i kraft hade7 409 arbetslösa personer i län varitutförsäkrade. Det hade kostat kommunerna iÖrebro län ca 460 miljoner kronor.Det har sagts här att staten skulle betala dessakostnader. Men jag tillåter mig ändå att resa ettfrågetecken för huruvida staten verkligen har gjortsådana åtaganden, även omarbetsmarknadsministern indikerar någonting åtdet hållet. Detta skulle ha betytt en sexdubbling avutgifterna för socialbidrag för kommunerna iÖrebro län. Om man skulle klara detta påsedvanligt sätt, dvs. genom att minska antaletanställda, vilket är det enda sättet för kommunernaatt hantera en krympande ekonomi, skulle detbetyda att kommunerna tvingades säga uppytterligare 1 800-- 2 000 personer. är detfråga om kvinnor -- det är mest kvinnor som jobbarinom den kommunala sektorn -- som jobbar medbarn och gamla och vilka redan nu upplever att manär för få för att klara av det jobb man måste utföra.Men vad som är ännu värre med de förslag somfinns i propositionen är de mänskliga tragedier somskulle följa i dess spår.Fru talman! Vreden är nu utomordentligt stor.Rädslan är nästan förlamande, och paniken lyser iögonen på alla de arbetslösa som redan nu harräknat ut vid vilket datum man kommer att tvingasknacka på socialens port, om de här förslagenförverkligas.Men har vreden tagitöverhand över paniken. De arbetslösa arbetarnaoch tjänstemännen i län har samlatnamnunderskrifter för att protestera mot de härförslagen. Man har fått ihop14 933 namnunderskrifter, vilka jag efter mittanförande skall överlämna tillarbetsmarknadsministern, om han återvänder hit.Fru talman! Jag har i olika sammanhang ställtfrågor till mina borgerliga riksdagskolleger frånlänet om huruvida de står bakom dessa förslag.Från kds har sagts att man inte är beredd attgenomdriva de försämringar som finns ipropositionen. Jag hade tänkt ställa frågan till kdsrepresentant från länet om hon står fast vid detlöftet, men hon är nu inte här. Samma fråga vill jagställa till de centerpartister som har aviserat att deinte är beredda att i den härarbetsmarknadssituationen medverka till atthundratusentals människor ställs utanförarbetsmarknaden och tvingas att gå tillsocialkontoret. I och för sig har ocksåarbetsmarknadsministern visat att det skulle bli pådet sättet.Om man hade varit konsekvent skullepropositionen i den här delen ha avvisats redan nu.Det finns därför alla skäl att vara orolig ochbekymrad inför det som kommer i mars månad.Avslutningsvis, fru talman, vill jag bara instämma ide yrkanden som socialdemokratiska talare tidigarehar ställt i detta ärende.I detta anförande instämde ().Anf. 130 BO FINNKVIST (s):Fru talman! behandlar vi frågor som ärmycket viktiga för löntagarna. Det handlar omarbetsrätten, lagen om anställningsskydd och detekonomiska skyddet vid arbetslöshet.Jag vill påstå att klyftorna på arbetsplatserna och isamhället nu ökar med expressfart. Hotet om att bliutförsäkrad kommer att hänga som ett svart molnöver dem som har oturen att bli arbetslösa iframtiden. Den borgerliga majoriteten i riksdagenhar dock inte varit helt opåverkad av alla protestersom har väckts och pågått sedan förslaget omarbetslöshetsförsäkringen lades.Dagens beslut har begränsats till att gällafinansieringsdelen, vilket är nog så illa, samt ettprincipbeslut. Man skall återkomma när det gällerövriga delar.Protestaktionerna mot försämringarna förlöntagarna är särskilt massiva , då storademonstrationer från hela landet pågår utanförRiksdagshuset.Jag tror att jag kan försäkra att protesterna intekommer att avta förrän förslaget omarbetslöshetsförsäkringen och hotet omutförsäkring förpassas dit de hör hemma, ipapperskorgen.Om det genomförs, vilket är meningen,med annan tidtabell, kommer det att leda tillekonomisk katastrof för många familjer på grundav att man blir utförsäkrad om man inteinom erhåller ett nytt förvärvsarbete, somdet heter.De arbetslösa som redan har fått stora förämringari form av karensdagar och sänkt ersättning skall nuockså riskera att stå helt utan ersättning. En stor delkommer att tvingas att leva på socialbidrag iframtiden. Det är ett cyniskt förslag. Efter två årflyttar man också över utgifterna för arbetslöshetenfrån staten till kommunerna. Detta leder givetvistill sämre ekonomi. Sämre kommunalekonomi innebär med all säkerhet att kommunernatvingas att säga upp personal, så att ännu fler blirarbetslösa.