prot · GG09101 · 1993-04-28 00:00:00 — Att jag inte kanuppföra mig som ni gör är ganska förståeligt. Jagkommer, vilket ni retar ihjäl er på, direkt frånverkligheten. Jag kommer från den hårdaverkligheten, där man fick jobba och slita och intevisste vad morgondagen skulle innebära. Men härinne har det skapats ett etablissemang, som vimåste bryta sönder. Med hjälp av folket kommerdetta att ske. Vi behandlar våra undersåtar medskadeståndskrav, och de kämpar livet ur sig för attfå sin rätt. Man ser hur nonchalant vi behandlardem. Man kan höra myndighetspersoner sägaföljande: ''Mänskligt har vi gjort fel'' -- deterkänner man alltså -- ''men formellt riktigt''. Jagaccepterar inte ett sådant tänkande, eftersom det ärmänniskor vi har att göra med.Vi har alltså skrivit en lagbok som inte ens åklagareoch advokater förstår sig på, utan de måste gå högre instans. Det är ett spel inne i tingsrätteroch hovrätter, där den anklagade sitter i mitten.Sedan är det ett spel mellan advokater ochåklagare. Det är ett ordklyveri. Sedan får viskattebetalare betala för denna lek, eftersom det ären lek. Jag kan inte tolka det på annat sätt. Densom sitter i mitten begriper inte så mycket. Han ärbara en vanlig människa som söker sin rätt.Anf. 93 ():Herr talman! använder ordspråket:Det är svårt att lära gamla hundar sitta. Jag lovarbåde och att jag skallanstränga mig till det yttersta för att få sitta fint här i riksdagen.Anf. 94 (nyd):Herr talman! Så länge lär inte jag vara här. Detskall ha klart för sig. Vi fårväl se vem som får rätt i detta. Jag är alldelesövertygad om att folket kommer att sköta detta påegen hand . Och det behöver inte ta så lång tid.Nu är det väl lika bra att vi lägger locket på i dennadebatt, så att alla andra får komma hit och votera.Anf. 95 ():Herr talman! Det sista som sade omatt lägga locket på den här debatten, är det klokasteinlägg som han har haft under debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )14 § Reserabatter för studerandeFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU16 Reserabatter för studerande (prop.1992/93:100 delvis och 1992/93:168).Anf. 96 HANS ():Herr talman! Efter denna avhyvling om att viriksdagsmän inte har någon uppfattning omverkligheten utan att det tydligen bara är Nydemokrati som har det, skall jag trots allt försökata upp ett ämne som har med verkligheten att göraoch som jag har satt mig in i genom att vara ute iden.Detta är ett enhälligt utskottsbetänkande som viegentligen kanske inte skulle behöva föra en debattom. Men eftersom utskottet på en viktig punkt haravvikit från propositionen, tycker jag att det ärangeläget att poängtera vissa saker i betänkandet.Det gäller regeringens förslag om avgift på . Utskottet anser att den rabatt på resor medde trafikföretag som har träffat avtal med CSN ärett värdefullt inslag i stödet till de studerande. Tillvår glädje har även trafikföretagen nu insett att dethär är en värdefull åtgärd som ger även dem en storpositiv effekt genom att de får många fler resande.Därför kan man ifrågasätta om staten skall behövage ett så pass kraftigt stöd till denna rabatt.Regeringen har bedömt detta på ett annat sätt ochvill införa en avgift på och på det sättetfå in 15 miljoner till statskassan. Från utskottetanser vi att detta var fel därför att man först ochfrämst måste ha en alltför stor administration för attkunna genomföra detta, och en för stor del avpengarna skulle gå bort till byråkrati. Dessutom villvi förändra detta genom att trafikföretagen tar ettstörre och större ansvar för kostnaderna. Vi vill istället minska bidraget till trafikföretagen när detgäller denna rabatt.Från utskottets sida är detta en klar fingervisningom att vi har för avsikt att fortsätta att driva dennalinje även . Vi anser att detta på siktskall vara trafikföretagens ansvar. Kostnaderna förstatskassan sänks då successivt.Det har visat sig att denna rabatt har kunnatbehållas och utvidgas till ett större antaltrafikföretag, trots att summan reellt inte har ökat.Det är för oss en bekräftelse på att man har insettatt man kanske tjänar mer på att ha rabatten än omman inte har den. Dessa 96 miljoner har inte denstora betydelse som man har velat påskina.Två motioner om dessa rabatter behandlas ibetänkandet. De gäller för buss iNorrlandslänen. Denna fråga har vi behandlattidigare. Jag vet att en av motionärerna, nämligenEivor Husing, kommer att tala om detta. Jag kanredan nu säga att det borde vara ett större intressefrån länstrafikbolagen i dessa Norrlandslän när detgäller att ställa upp på detta. De har, enligt våruppfattning och enligt CSN:s uppfattning, begärtalltför orimliga ersättningar för att man skall kunnagå med på detta.Dessutom skall man vara medveten om att deresenärer som använder sig av denna länstrafikredan nu har ett mycket stort samhällsstöd, ca50 %, vilket rabatterar resorna. Att då geytterligare rabatt på de 50--60 miljoner som manhar ansett att det skulle kosta är vi inte beredda attgöra.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 97 ():Herr talman! Vi kan konstatera att storagrupper av studerande uppe i inlandfortfarande ställs utanför möjligheten att erhållareserabatter som övriga studerande. Egentligen ärdet väl de som verkligen skulle behöva reserabatterjust på grund av de långa avstånden.Jag kan som exempel ta en studerande i Klingefjällmed en resväg till universitet.Denna studerande får helt stå för sina kostnader,därför att han eller hon inte kan åka med SJ utanmåste använda länstrafiken. Då kan man ställafrågan: Var finns jämlika studerandevillkor?Utskottet och , som har varit uppe italarstolen, hänvisar till att man vid föregåenderiksmötes motionsyrkande konstaterade att detskulle föranleda en kostnad för staten på 50--60miljoner kronor om avtal skulle träffas även medlänstrafikbolagen i Norrland.Om medelsanslaget inte går att förändra, måsteman gå igenom och ompröva den rabatt som nuutgår för resor med SJ, som är , samt övrigareserabatter med t.ex. Linjeflyg/SAS och Swebusexpressbussar. Det är nämligen inga orimligaersättningar som länstrafikbolagen begär.Dessutom har man ingen möjlighet att använda sigav SJ, Linjeflyg och andra som det har träffats avtalmed, därför att dessa trafikleder inte alltid finns därdet bor människor.För det här året rör det sig om endast ca 7 miljonersom krävs för att klara resorna för studerande i defyra nordligaste länen. Det beror på att det behövsendast rabatt för att erhålla priser som ärjämförbara med SJ:s på enkla resor. Det gällerendast resor som är längre än . Att detbehövs beror på att länstrafikens priserligger under SJ:s normala priser.Jag tycker att det är viktigt att detta får sägas här ikammaren när vi nu skall fatta beslut omreserabatter och lämnar en mycket stor gruppstuderande utanför, som verkligen skulle vara ibehov av att få reserabatter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )15 § Anslag till betänkande1992/93:SfU20 Anslag till Invandrarverketsförläggningsverksamhet (prop. 1992/93:191).Anf. 98 (nyd):Herr talman! skall vi behandla regeringensproposition om ytterligare anslag tillInvandrarverkets förläggningsverksamhet.Propositionen som är på 17 rader -- inte sidor -- gårut på att regeringen vill ha accept påytterligare 3,7 miljarder till Invandrarverketsförläggningskostnader. Halva propositionstextenanvänds för att tala om att regeringen vid årsskiftetberäknade anslagsbehovet till 4 1/2 miljarder, menatt man nu på grund av olika åtgärder kunnatbegränsa anslagsäskandet till 3,7 miljarder. Jag vetinte om man är ute efter beröm, men jag ställer inteupp i den hyllningskören i så fall.Är det inte fantastiskt? beslutar om enmedelsram på 2,960 miljarder, men regeringen fören politik som medför att man nu behöver mer ändubbelt så mycket, dvs. ytterligare 3,7 miljarder.Man kan ju fråga sig vad har förberättigande om regeringen anser att man kan föraen politik som på ett enda budgetår kräver 3,7miljarder extra. Jag är medveten om att vi nu sittermed skägget i brevlådan och måste finna oss i attbetala. Men vi i Ny demokrati vill genom att säganej till anslagsäskandet peka dels på rollsom den som anslår pengar, dels på regeringensansvar att föra en politik inom anslagets ram. Ellerfinns det inget sådant ansvar? Kan man föra en hurvidlyftig politik som helst?Nå, nu säger vän av ordning och vän av regeringenatt man ju inte rimligen kunde veta att det skullekomma in en sådan mängd människor till vårt landför att söka asyl som det faktiskt gjort under dettabudgetår. Jodå, det fanns indikationer.Invandrarverkets förre generaldirektör, , påpekade för regeringen redan vidmidsommaren 1992 att man borde införavisumtvång för människor från Restjugoslavien,dvs. även för Kosovo, som ju är en del av Serbien.Men regeringen litade mer på uppgifter från annathåll, så man gjorde ingenting i visumfrågan förrändet blev aktuellt med åtgärder frånvärldssamfundet. Då som först slank man bakomFN och införde visumtvång för människor från bl.a.Kosovoprovinsen. Vad kostade då detta? Vadkostade det att man väntade med attinföra visering för kosovoalbanerna? Ja, ChristinaRogestam gav svaret i enkonstitutionsutskottsutfrågning. Svaret var 4,5miljarder.Detta belopp kan man sätta i samband med detbelopp som regeringen nu äskar. Om man hadeinfört visumtvång för kosovoalbanerna sommaren1992, hade man aldrig behövt komma till riksdagenoch begära mer pengar av . Den insiktenhade , men tydligen interegeringen. De svenska skattebetalarna åkte pådessa kostnader på 3--4 miljarder helt i onödan.I ''Vad kostarInvandrarverkets förläggningar?'' har man blandannat angivit: ''Om handläggningstiden iasylprocessen minskade med en månad frånnuvarande närmare 20 månader skulle dettainnebära att 80 000 asylsökande skulle bo enmånad på förläggning.'' Detta skullebespara över 600 miljonerkronor. Om man i stället hade halverat tiden till 10månader borde man ha kunnat spara 6 miljarder.Jag vet inte om det är en konsekvent slutsats, menjag drar den.Jag har bara berört något av det som kunde hagjorts för att vi skulle ha sluppit att belastaskattebetalarna med ytterligare 3,7 miljarder.Notan till skattebetalarna är väl tillräckligt digerutan att dagens och kommande generationer skallfå dras med denna fullständigt onödiga pålaga. Vihar ju inte dessa pengar, de skall lånas upp. Det ärdet ingen som grunnar på.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till minreservation. Mina synpunkter på anslagsäskandetpå 3,7 miljarder finns redovisade i ett särskiltyttrande som fogats till betänkandet.Anf. 99 (nyd):Herr talman! Som föregående talare, LarsMoquist, sade har granskatupphandlingen av förläggningar.Man har konstaterat att priskänsligheten har varitsynnerligen låg . Man redovisar attkostnaderna nu har börjat att sjunka. Men det har,kort sagt, varit ett riktigt slöseri med skattepengar.Ett exempel är en förläggning i Byerum.Verksamhetsåret 19889/90 kostade en plats där 137kr. 1992/93, efter det att Ny demokrati har slagitnäven i bordet och har haft en kraftigkampanj, kostar samma anläggning per plats.Det visar litet skillnad. Det är mer än en halvering.Uthyrarna har arbetat med, som vi allaförstår, mycket stora vinstmarginaler. Man kanifrågasätta kompetensen hos dem som hyr. När ettvanligt företag hyr någonting kanske det tas med ikalkylen att man inte alltid får betalt, att det kanskeinte blir så långt avtal som man har kommit överensom. Men när statens representant,, hyr är man säker på inkomsten.Eftersom det här rör sig om stora pengar, godaaffärer, har detta utvecklat sig snabbt.Särintressena har tagit hand om det hela.Särintressena har i det här fallet dykt upp i form aven förfärlig mängd privata aktiebolag. Flera av demhar inte ens att göra med verksamheten. Defungerar bara som mellanhänder som plockarpengar. Och, vänner, det är det vi beslutar om i dagnär vi skall ge pengar. Vi står här med skägget ibrevlådan och skall ge dessa pengar till sådanaföretagare. Det är ju de som får pengarna. Vi harinte pengarna, som sade, vi lånardem. Det är det vanliga numera. Man har alltså intevarit tillräckligt sparsam. Det kan vi konstatera.När man läser fårman klart för sig att har ungefär300 leverantörer. Det är vad man kallar dem. Detär alltså de som hyr ut förläggningar. 174 av demär privata aktiebolag och i rapporten förekommerredogörelser för en hel del fall där det förekommitoegentligheter av olika slag.Exempelvis Region syd, som är Invandrarverketsrepresentant, hyrde HotellContinental av något som heterRestaurangförmedling AB. Detta bolag sköttevarken drift eller ägde hotellet. Det är ett rentpappersföretag som tjänar pengar, en mellanhandmellan och hotellet. I det falletsägs det att avtalet inte nämnvärt har fördyrats,men jag är säker på att det ligger skattetekniskaåtgärder bakom detta. Med den faciten i hand kanman givetvis se att de som har hyrt ut har gjort sigen rejäl förtjänst.Av 300 leverantörer, som jag tidigare nämnde,finns 35 stycken i kronofogdens register. Många harförsatts i konkurs och flera harbetalningsanmärkningar utöver skulder för skatteroch arbetsgivaravgifter.Herr talman! Det är till dessa företag som vi nubeslutar att ge pengar. Jag skäms när jag står idenna talarstol och säger detta. Vad är det förförsamling som sitter här och vilka har vi somsköter verksamheten, när vi tar oss sådana friheter?Två uthyrare svarade för 22 resp. 79betalningsanmärkningar. Deras skulder uppgick till3,7 resp. . En uthyrare hade flerabolag -- det är alltså AB Ruffel och båg.Jag tycker att det är viktigt att man tar itu med dettabetydligt bättre än genom att bara anslå pengar,som i det här fallet. Vi borde alltså kräva betydligtmer omfattande dokumentation och kontroll avupphandling än som sker och att man ändrar pådetta.Låt oss ta som exempel de skånska ärtodlarna, somju är storkunder. De får förhandla sig till ett prismed , f.d. Findus. Det blir ett lågt pris. Precispå samma sätt får potatisodlarna förhandla sig tillett pris, och de får ett lågt pris på varan. Det ärfråga om stora uppköpare som garanterat köpermycket.Det är samma sak här: priserna skall pressas.Invandrarverket är en stor och pålitlig kund, somskall kunna förhandla fram låga priser om man harkompetent personal och genomtänkt organisationför verksamheten. Det är detta som jag tror saknas.Då rinner pengarna i väg. Jag är mycket orolig föratt detta bara är en del i penningkarusellen.Jag vill komplettera med en sak som jag fick uppgiftom per telefon, att man har lyckats sänkakostnaden per flyktingdygn. Så där är det en positivtrend. Antalet platser tror jag däremot kommer attvara fortsatt stort. Det beräknas bli större än det äri dag, 74 000 om man beräknar att man måste ökamed några tusen ytterligare platser. Vi vet att detär flyktingar som är landsförvisade och deporteradehit, kan man säga, från Bosnien och frånflyktingförläggningar i . De skickas hit avinternationella ligor. Det påverkar verksamheten.Vi lånar för den här verksamheten. Närman lånar till en verksamhet, måste man varaväldigt noggrann med att få ekonomi iverksamheten. Något slöseri får inte förekomma.Tyvärr har det förekommit och lär förekomma.Anf. 100 ():Herr talman! I proposition 191 har regeringenbegärt tilläggsanslag för innevarande budgetår på3 till Invandrarverketsförläggningsverksamhet för asylsökande. Utskottettillstyrker denna begäran i sitt betänkande nr 20.Jag yrkar inledningsvis bifall till utskottetshemställan.Bakgrunden till regeringens begäran är väl känd,dvs. det ökande antalet asylsökande under det härbudgetåret, huvuddelen från områden i det fornaJugoslavien. Det har självfallet varit mycket svårtbåde för och för regeringen attbedöma och prognostisera antaletförläggningsplatser under budgetåret, eftersom detär avhängigt situationen i krigsområdet. Sombekant har försöken att skapa fred ochstabilitet i området inte varit särskiltframgångsrika. Det gör att mängdenförläggningsplatser naturligtvis kommer attfortsätta att öka och är -- detta som direkt svar tillClaus Zaar -- över 80 000 . Så länge det intesker någon avgörande förbättring av situationen ikrigsområdet, kommer behovet av platser attfortsätta att vara stort i det svenskaflyktingmottagandet.Ny demokrati har i detta ärende en mycketegendomlig motion, där man begär att riksdagenskall avslå regeringens begäran om tilläggsanslag.Om utskottet nu hade valt att följa detta yrkande,skulle det ha fått helt orimliga konsekvenser. Viskulle alltså nu när det återstår några månader avdetta budgetår ställa ca 80 000 asylsökanden utantak över huvudet, utan mat och pengar till sittuppehälle. Vart skall dessa människor ta vägen?Vem skall svara för deras försörjning?Jag vill med anledning av detta ställa en fråga tillbåde och : Hur har nitänkt er att det ni yrkar på i er motion skulle gå till ipraktiken? Ni har inte följt upp det i reservationen.Trots allt måste ni ha tänkt på detta när ni skrevmotionen om att ansökan om tilläggsanslag skallavslås.Det andra huvudnumret i Ny demokratis motionhandlar om s.k. dåliga affärer.Man försöker ge ett sken av att det handlar omhundratals miljoner som skulle ha förslösats. Somtillhygge använder man sig av Riksrevisionsverketsrapport. Är slöseriet med pengar då sant? När manläser RRV:s rapport får man en litet annorlundabild än den ger. I RRV:s rapport kanman läsa bl.a. följande: Affärsmässigheten i har förbättrats över tiden.RRV konstaterar vidare att ''befintliga avtal medvissa undantag bedöms i stort sett vara förmånligaför ''. Det är samma slutsats som den sominterna utredningen kom fram till. tillsattes av förrageneraldirektör , föreAftonbladets s.k. kampanj om slöseriet inomInvandrarverket.När det gäller eget boende i lägenheter, som utgören mycket stor del av förläggningsverksamheten , säger att lägenhetsförläggningarnaregleras i hyreslagstiftningen, som Invandrarverketinte kan påverka. Vad gäller de medhelpension som bor i hotell och stugbyar sägerRRV att verket betalar priser som ligger långtunder marknadens normala priser.Låt mig säga med anledning av den jämförelse somClaus Zaar gjorde , attdet är en väldig skillnad i hur marknaden såg ut1989 resp. 1991. Jag utgår från att det som bör varavägledande för vad vi betalar är de marknadsprisersom gäller. Prisnivån har sänkts , vilket gör det möjligt att förhandla tillhelt andra priser än man gjorde ,särskilt när det gäller hotell och stugbyar.Det är en helt annan bild som tonar fram i än den som förekommit ivulgärpropagandan. Det rör sig inte om förslösadehundratals miljoner. Det handlar om betydligtmindre belopp och färre anläggningar där man kansäga att det har begåtts missgrepp, nu när vi sittermed facit i hand. Detta är inte orsaken till att manansöker om tilläggsanslag. Det är inte avtalen ochdet sätt på vilket verksamheten bedrivs som gör ansöker om tilläggsanslag. Helt avgörande äratt antalet asylsökande kraftigt har ökat under helaförra budgetåret och även under detta budgetår.Det finns också siffror som visar att kostnadernasjunker oavbrutet. Det har de gjort ända sedanInvandrarverket tog över från AMS . Kostnaden per flyktingdygn -- där ingår allakostnader för logi, mat, dagbidrag, sjukvård,fritidsverksamhet m.m. -- har sänkts från 298 krförra budgetåret till ca . Det ger en tydligbild av att man inom verket inte är så dålig på attpressa priser, såsom det har påståtts. På ettbudgetår har man kraftigt kunnat reducerakostnaderna i förläggningsverksamheten. Hurmånga andra samhällsverksamheter är det som påsamma tid har kunnat åstadkomma så storasänkningar av sina kostnader?Detta innebär självfallet inte att allt är frid ochfröjd. Det finns saker som kan bli bättre. Sådanasaker har uppmärksammats i verket på tidigt skededels genom den interna utredningen, dels efterpåpekanden från RRV. Det pågår en radförbättringar och förstärkningar i organisationen,som genomförs under detta budgetår. Dåliga och avplatsbrist framtvingade avtal som uppdagats haromförhandlats . Detta harlett till bättre villkor för verket generellt sett.Herr talman! Det finns i Ny demokratis motionockså en annan egendomlighet som jag gärna vill taupp med anledning av det som och sade.Å ena sidan anklagar man verket för bristandeaffärsmässighet. Å andra sidan skriver man i sinmotion att man vill att verket inte skall kunnahemlighålla ingångna avtal, dvs. att verket inteskall kunna hemligstämpla upprättade avtal. Då villjag fråga : På vilket sätt förbättrardetta affärsmässigheten i verket, om man måstelämna ut ingångna avtal till den som man skallförhandla med? Tror verkligen Ny demokrati attpriserna blir lägre, om man måste visa korten förden som man skall förhandla med? Det är ju somatt binda ihop händerna på Invandrarverketsförhandlare.Anf. 101 (nyd):Herr talman! Jag har fått tillgång till ytterligarestatistik över antalet belagda platser. Tydligenligger man nu ovanpå varandra. Det är 83 300 platser som ärbelagda, men det finns bara 82 600 platser. Detverkar som att det nu har skett en stor förändringinom . Det är alltså fråga om enöverbeläggning. Det kan man gott konstatera.När det gäller vissa undantag och förmånliga avtalhar ju inte förändringen inträffat förrän debattenblev het, dvs. , när Nydemokrati bildades. Då började den verkligadebatten om dessa avtal, som var onormaltförmånliga. Trots allt är enstorkund. Det är ju ingen annan i somhandlar upp 80 000 bäddar , herrBacklund.Antalet asylsökande ökar, men regeringenförhåller sig passiv när det gäller signalerna iflyktingpolitiken, vilket ju utnyttjas. Åtminstoneenligt vad jag har fått reda på får den asylsökandebetala lika mycket som huset han bor i är värt.Serberna betalar ca per hus sedan detvingat de som bor där att flytta. Det är ju ruskigt.Det är ungefär som under , fastpå ett annat sätt. För tvingas invånarna attflytta. Sedan får de betala en stor del av dessapengar för bussresor som serberna arrangerar.Asyltrycket här blir då betydligt större, vilketmedför att pengarna rullar.Det här kan inte fortsätta. Det måste till stånd enförändring. Vi måste få signaler. Jag hoppas attBirgit ganska snabbt tänker om.Anf. 102 TREDJE VICE TALMANNEN:Taletiden är förbrukad.Anf. 103 () replik:Herr talman! Det är helt korrekt att man iförläggningsverksamheten ständigt förtätar, dvs.man inrättar fler platser i förläggningarna än somursprungligen var tänkt. Då kan man faktiskt få enbeläggningssiffra på . Detta svängermycket snabbt över tiden, och det är därför som detär så svårt att göra prognoser. Det kan man se omman går tillbaka och ser på förläggningsstatistikenunder . Antalet asylsökandekan ha ökat mycket kraftigt bara . Nedgångar har avlösts av kraftigauppgångar. Det är klart att det i en sådanverksamhet är väldigt svårt att alltid ha en 100-procentig utnyttjandegrad. Utnyttjandegraden iförläggningsverksamheten har svängt från 80--85 %till över 100 %.Det är intressant att höra beskrivasituationen i det område varifrån dagens flyktingarkommer. Han talade livligt och engagerat om skall ge signaler, att man skall säga ifrån ochatt skall tycka till, osv. Men den konkretafrågan är: Vad skall vi göra med de 1 000 människorsom kommer från krigsområdena? Vikan ju inte sända tillbaka dem, eller är det det somClaus Zaar förespråkar? Skall vi säga till dessamänniskor att de skall återvända hem och att vi intebryr oss om vart de tar vägen? Uppenbarligen harde blivit av med sina hus. Det finns inte heller någotläger som kan ta emot dem, eftersom det redan äröverfullt i flera av grannländerna. Vad skall vi göramed alla dessa människor?Man kan inte bara låtsas som att problemet intefinns. Det åligger även ledamöter att sepå hela vidden av problemet och inte bara begränsadet hela till en diskussion om kostnaderna i Sverige.Vi måste inse att det finns ett stort internationelltflyktingproblem att hantera, och måste tasin del av ansvaret. Dessa människor finns här, ochdå måste vi också ta hand om dem, ge dem tak överhuvudet och ge dem möjlighet att klara sinförsörjning som de måste vara här,naturligtvis vid sidan av alla ansträngningar attförsöka lösa konflikten i krigsområdet.