prot · GG0955 · 1993-01-21 00:00:00 — De fjärrvärmeverk som finns iLitauen är minst sagt ineffektiva, och husen ärdåligt isolerade. Det här är en komplexproblembild.Nu är den akuta krisen avvärjd för tillfället. Jagtalade med vår ambassadör i . Hanberättade att situationen har blivit betydligt bättreefter nyår. Olje- och gaslagren växer något. Manräknar med att man har reserver för ytterligare tvåveckor. Detta är alltså en dagsfärsk rapport.Ambassadören berättade också att man kan ta innågra leverensanser via järnväg från Polen.De internationella lån som nämndehar delvis fallit ut. Det bidrar självfallet till attförbättra situationen.Men människor har fortfarande inte varmvatten.Det beror på att kostnaderna har ökat så att de intehar råd att betala räkningarna.Jag är också av den uppfattningen att vårt stöd tillde baltiska länderna skall vara långsiktigt. Det skallleda till en hållbar utveckling på kort sikt.Principerna skiljer sig inte alls från vad som gällerför det övriga internationella biståndet tillutvecklingsländer.I akuta situationer måste vi emellertid agerasnabbt. Därför har vi ett väl tilltagetkatastrofanslag -- som visserligen ändå inte räckertill.Jag har synpunkter på Östeuropasamarbetet i stort.Men jag vet inte om vi skall ta tid för att diskuteradet, eftersom interpellationen gällde en mycketspecifik fråga som har löst sig. Jag tycker dock attÖsteuropasamarbetet i stort är otillfredsställandemed oklara mål och prioriteringar. Det gäller ocksåplaneringsordning och myndighetsordning.Jag tycker att den redovisning sombiståndsministern har gjort är uttömmande. Denvisar på något som jag tycker är mycket bra,nämligen att driver frågor i de multilateralaorganen och når resultat där. Det är mycket viktigainsatser för en hållbar utveckling i . Desiffror som redovisades är imponerande, om manlägger samman dem.Anf. 33 ():Herr talman! Jag hade tillfälle att debattera fråganom energikrisen i . Jagställde en enkel fråga, och därför gick hanteringenlitet snabbare.Situationen var då mycket akut. Jag kunde redandå konstatera att det fanns en hög grad avmedvetenhet om detta på Utrikesdepartementetoch hos biståndsministern personligen. Det fannsockså en stark vilja att verkligen få till stånd snabbaåtgärder.Det är viktigt att och andra länder verkligenkan hjälpa till i akuta situationer, inte minst när detgäller vårt eget grannskap. Det är omvittnat attkrisen inte blev lika svår som . Manhade bättre beredskap, och klimatförhållandenavar något bättre. Det är nu viktigt att förebygga attden här typen av problem upprepar sig vinter eftervinter. Jag tycker därför att det är mycket värdefulltmed den politik som redovisas i det härinterpellationssvaret. Det handlar omkatastrofåtgärder men framför allt om insatser föratt bygga upp ett långsiktigt fungerandeenergisystem. Det gäller att få en högisoleringsstandard i bostäderna. Situationen ärmycket undermålig. Det gäller också att skapa ettenergiförsörjningssystem som är godtagbart urmiljösynpunkt. Jag har noterat att det här harmycket hög prioritet både inomUtrikesdepartementet och Miljödepartementet.Man samlar verkligen ihop sina krafter för detta.Herr talman! Jag vill uttrycka min tillfredsställelseöver den starka vilja att verkligen nå resultat på dethär området som finns i interpellationssvaret. Jagvill uppmuntra att det här får fortsätta att ha enmycket hög prioritet när det gäller våra östinsatseroch vårt samarbete med Baltikum.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Jag känner mig naturligtvisuppmuntrad över att vi är överens. Jag hade inteheller väntat mig något annat.Jag tror att vi alla ivrar för att få till stånd denlångsiktighet som både och har understrukit behovet av.Som ni väl känner till har jag inte hand omprojektbiståndet, utan katastrofbiståndet när detgäller och . Vad som redannämnts och som jag också vill säga här i kammarenär att katastrofbiståndet är för litet.När vi talar om måste vi också kommaihåg -- och förstå mig då rätt -- att Jugoslavienkräver mycket stora resurser ur det anslaget.Det finns alltså en botten på påsen. Jag kanförsäkra att vi skulle önska att katastrofanslagetvore större. Å andra sidan vet vi att hur stort det änhade varit hade vi som vill göra insatser -- och vi ärmånga, jag gläder mig åt det -- ändå upplevt att detinte hade räckt till.Anf. 35 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga den härdebatten, utan vill bara stryka under att det var braatt vi klarade ut den här situationen när den varakut. Jag hoppas att det finns beredskap införkommande vintrar i Baltikum.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då regeringsinformationen skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.10 § Information från regeringen om EGAnf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Om drygt , ,inleds medlemskapsförhandlingar medEG. Därmed går arbetet in i en ny fas. gäller detatt lägga fast villkoren för medlemskap iEG/EU.I mitt öppningsanförande i den 1 februarikommer jag att redovisa vilka utgångspunkter vihar för förhandlingarna och på vilka områden vieftersträvar särlösningar.En utgångspunkt för förhandlingarna är att vi harsamma grundläggande värderingar somGemenskapen och att vi delar dess långsiktigapolitiska mål. Vi får aldrig glömma att detursprungliga syftet var att bygga ett allt fastareförbund mellan de europeiska folken för att tryggafred och frihet.En annan utgångspunkt är de värderingar somsärskilt präglar det svenska samhället och somkommer att vägleda oss såväl i förhandlingarna somi vårt agerande som en medlem. Jag tänker här påoffentlighetsprincipen, på miljöpolitiken, påsocialpolitiken, på arbetsmarknadspolitiken, påjämställdhet mellan kvinnor och män, påallemansrätten och på det nordiska samarbetet.Här finns värden som utgör omistliga delar i vårtdagliga liv. På dessa områden har också enhel del erfarenheter som kan vara av värde även förvåra framtida samarbetspartner i EG/EU.En tredje utgångspunkt är den svenska utrikes- ochsäkerhetspolitiken. I ljuset av det radikaltförändrade säkerhetspolitiska läget i är detett starkt svenskt intresse att delta aktivt och utanförbehåll i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. vill medverka i arbetetpå att bygga en ny europeisk freds- ochsäkerhetsordning. består den militäraalliansfriheten alltjämt.Ytterligare en utgångspunkt är det svenskaintresset att delta i EG:s arbete med den fortsattautformningen av den ekonomiska och monetäraunionen. Oron på valutamarknaderna under detgångna året har givit många bevis på behovet av ettfastare samarbete på detta område.Förhandlingarna kommer att baseras på EG:snuvarande och tillkommande regelverk. På en delområden kommer emellertid att ställa kravpå särlösningar som beaktar specifikt svenskaförhållanden och intressen. förraåret redogjorde jag här i för de viktigasteförhandlingsfrågorna. De avser i första handjordbrukspolitik, fiske, regionalpolitik, miljöfrågori vidaste mening, alkoholpolitik, Euratom,handelspolitik, gränskontroller, institutionellafrågor, vissa skattefrågor samt EG:s budget.Liksom kommer regeringen att sträva efterbredast möjliga parlamentariska uppslutningbakom de svenska kraven.Med hänvisning till de lösningar som uppnåtts vidEG:s toppmöte i för att klara avDanmarks problem har i den svenska debattenförslag framförts att också bordeeftersträva en ''dansk'' lösning. På den punkten villjag slå fast att varje kandidatland måste bemöda sigom att finna lösningar på sina speciella nationellafrågeställningar. Vi kommer i stället att aktivt drivasvenska lösningar på våra specifika svenskaproblem.Edinburghmötet lyfte fram en rad allmängiltigatolkningar av fördragstexten om Europeiskaunionen, som vi har all anledning att välkomnainför medlemskapsförhandlingarna. på möjligheterna att utveckla strängare reglerrörande miljön, arbetsmiljön ochkonsumentskyddet. Och vidare på att utvecklingenav fördelnings- och välfärdspolitiken är en nationellangelägenhet. Med tillfredsställelse bör vi ocksånotera Edinburghmötets överenskommelse omökad öppenhet och allmän insyn i EG-arbetet. Vivälkomnar de viktiga steg som tagits av EG:s stats-och regeringschefer beträffande tillämpningeninom EG av subsidiaritetsprincipen, eller den s.k.närhetsprincipen. Gemenskapsnivån är inte till försådant som lika bra eller bättre kan hanteras pånationell nivå.Herr talman! Jag besökte företrädareför såväl det danska ordförandeskapet som för att diskutera uppläggningen avde kommande förhandlingarna. Jag fick då detbestämda intrycket att man från Gemenskapenssida kommer att ge utvidgningsprocessen högprioritet under det närmaste året. förklarade att EG har samma målsom vi, nämligen att skall kunna bli medlemår 1995 och att arbetet kommer att inriktas pådetta.Samtidigt med inleder också ochÖsterrike sina förhandlingar. Enligt det beslut somfattades vid toppmötet i skallförhandlingarna föras med varje land för sig,som man så långt det är möjligt skalleftersträva parallellitet. Detta är också ett svensktintresse. Inte minst från synpunkten av detnordiska samarbetet vore det en klar fördel om detre nordiska kandidatländerna blev medlemmarsamtidigt.Herr talman! Jag har tidigare fråndenna talarstol uttalat att det är min ochregeringens ambition att förhandlingarna skallkunna föras under största möjliga öppenhet. Medtanke på att arbetet nu går in i ett intensivare skederäknar jag med att, med relativt korta intervalleroch som komplement till andra kontakter medriksdagens olika organ, återkomma medöversiktliga redogörelser för hur det går iförhandlingarna. Jag har också instrueratförhandlingsdelegationen att i alla sammanhangvara så öppen som möjligt mot omvärlden.Under rubriken öppenhet vill jag också hänvisa tillvad statsrådet framhöll i riksdagenhäromdagen rörande offentlighetsprincipen. Somregeringen tidigare haft anledning att betona, ärdenna inte förhandlingsbar. Vi har efter statsrådetLauréns besök härförleden i inte anledningtro annat än att denna för oss så viktiga princip ärfullt förenlig med EG:s regelverk.Herr talman! I mina kontakter med EG-sidan harjag också understrukit den fortsatt stora vikt som vifrån svensk sida fäster vid EES-avtalet.Trots att sagt nej till avtalet, är samtligaövriga EFTA-länder och EG inställda på att gåvidare. är nu ordförande i , ochansträngningar pågår att under svensk ledningfinna en lämplig lösning.Jag hoppas att parterna snart skall kunna enas omett protokoll om en anpassning av avtalstexten,trots att vissa delvis komplicerade frågor återståratt lösa. Protokollet skall därefter föreläggasparlamenten i EGoch EFTA-länderna liksom EG-parlamentet för godkännande. Siktet är inställt påikraftträdande senare i år.Herr talman! statsminister tog undersenhösten initiativ till en diskussion mellan EFTA-och om ekonomiskt samarbete för attfrämja tillväxt och sysselsättning i , det s.k.Brundtlandinitiativet. Initiativet ligger väl i linjemed det tillväxt- och sysselsättningspaket, genombl.a. ökade investeringar i infrastruktur, som kom överens om vid toppmötet iEdinburgh. Regeringen ser mycket positivt pådessa initiativ och kommer i egenskap avEFTA-ordförande att aktivt drivaBrundtlandinitiativet med sikte på ett gemensamtmöte mellan och under våren.Herr talman! godkände förra åretregeringens förslag om att anslå 50 miljoner kronortill informationsinsatser, och ett lika stort belopp ärföreslaget i årets budget. Hälften går tillstudieförbund, folkhögskolor och utomståendeorganisationer via den s.k. Fälldindelegationen,och hälften går till Europa-information. Informationssatsningen är av allrastörsta betydelse.Fälldindelegationen har fördelat 16 miljonerkronor till folkbildningen och drygt 5 miljonerkronor till andra organisationer. Fördelning avåterstående pågår.Gensvaret på delegationens annonser har varitmycket stort. Över 500 ansökningar har inkommit.Under nästa budgetår kommer det också att varamöjligt för kampanjorganisationerna, somförespråkar ja eller nej i folkomröstningen, atterhålla bidrag.För att samordna del avinformationsinsatserna har ett särskilt sekretariatför Europainformation upprättats vid UD.Sekretariatet ger saklig och allsidig basinformationtill allmänheten och driver ingen linje imedlemskapsfrågan. En mycket bred verksamhetär under uppbyggnad, i samarbete med bl.a.Kommerskollegium. Låt mig nämna någraexempel:En telefonsluss inrättas med ett s.k. 020-nummer,dit allmänheten kan vända sig för att ställa frågorom allt som rör Europaintegrationen. äröppen mellan kl. 9 och 21 . Verksamhetenkommer till stor del att bedrivas somberedskapsarbete, vilket innebär utvecklandesysselsättning för kvalificerad men arbetslöspersonal. Sekretariatet samarbetar här medArbetsmarknadsstyrelsen.Ett informationsnätverk byggs upp medfolkbiblioteken som bas.På regional nivå samarbetar sekretariatet medlänsstyrelserna.Sekretariatet kommer också att producera materiali form av skrifter, bl.a. en ny serie av lättillgängligafaktablad. Avsikten är att det skall vara möjligt attprenumerera på informationspaket för en lågkostnad. Särskilda insatser planeras förhandikappade och synskadade.Journalistseminarier för lokala media planeras runtom i landet, med start i norra i vår.Startskottet för informationssatsningen skall gåmed den broschyr till samtliga hushåll som planerasför utgivning i mars.Syftet med denna informationssatsning är inte attstyra ställningstaganden, utan att göra det möjligtför var och en att kunna ta ställning utifrån sin egenkunskap. Ingen skall kunna säga att brist påinformation förhindrar ett ställningstagande till ettav 1900-talets viktigaste vägval för vårt land.Inför folkomröstningen behövs också en rad bredakonsekvensanalyser. Regeringen avser att inomkort tillsätta ett antal utredningar med uppgift attbelysa konsekvenserna inte bara av medlemskapeti EG/EU utan också av att stå utanför. Jag trornämligen att följderna av att ställa sig utanför deteuropeiska samarbetets kärna kan få nog såomvälvande följder för det svenska samhället.Bland de fält som kommer att belysas inför ettmedlemskap vill jag nämna samhällsekonomin i vidbemärkelse, miljön, frågor som rör välfärden ochkvinnorna, utrikes- och säkerhetspolitiken samtden nationella suveräniteten bl.a. i ljuset av denökade betoningen av närhetsprincipen. Tillutredningarna skall knytas en gemensamparlamentarisk referensgrupp efter samma modellsom konsekvensutredningen införfolkomröstningen om kärnkraft.Tack, herr talman!Anf. 37 ():Herr talman! Inför förhandlingarna och våramöjligheter att ställa villkor på olika områden villjag ta upp ett område, nämligen utförsel avkulturföremål. Den europeiska gemenskapenbygger ju på tanken om fritt varuutbyte.Företrädarna för EG är medvetna om attden tanken i grunden är oförenlig med de olikamedlemsstaternas föreskrifter om utförsel avkulturföremål. Vi har i vårt land en lag somfungerar som ett skydd mot utförsel avkulturföremål. Jag talar alltså nu om den nationellakulturskatten.Vi är emellertid många som är oroliga med tankepå det förslag som har lagt framoch som syftar till att i lag reglera handel medsådana föremål som har stor betydelse förmedlemsstaternas kulturhistoria. Vad vi är oroligaför och vad vi ser i detta förslag är attvärdegränserna är så oerhört högt satta. Jag kan geexempel. För en liten målning eller teckning ärvärdegränsen 1 miljon. För en byrå är värdegränseninom EG över 300 000. Det vi är ängsliga över ärden nationalskatt som finns i våra hembygdsgårdaroch som har med den verkligt folkliga kulturen attgöra.Synpunkter kommer från olika håll medanledning av den här promemorian. Min fråga är:Kommer villkor att ställas inför förhandlingarnajust när det gäller utförsel av kulturföremål? Jaghoppas naturligtvis att så blir fallet.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! tar upp enbetydelsefull fråga, som vi har uppmärksammat ivårt arbete. Det gäller just vårt agrara kulturarv,såsom föremål av trä, vävnader, målningar ochliknande. Vi har i det sammanhanget ett skydd förprodukter som är över , oberoende avderas värde, medan EG i sina bestämmelser utgårfrån en hög värdegräns, 50 000 ecu, vilket är ca400 000 kr.Vi argumenterar för en revidering av reglerna, såatt hänsyn tas till våra svenska bestämmelser. Detär ju fråga om ett förslag från EG:s sida, som kankomma upp i EES-förhandlingarna eller imedlemskapsförhandlingarna. Vi anser att envärdegräns, som den som EG har, är en relativtdålig mätare på just ett nationellt kulturarv. Dettakan vara av betydligt mindre pekuniärt värde menändå av stort nationellt värde, och därför söker viåstadkomma en utformning av reglerna som liggeri linje med våra egna nuvarande regler.Anf. 39 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa ytterligare någrafrågor utöver dem jag har haft möjlighet att ställatidigare. Min första fråga gäller utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Statsrådet sade att den svenskamilitära alliansfriheten alltjämt skall bestå. Tyckerinte att det är litet problematiskt attingå som medlem i en union där en militär alliansär en integrerad del som man hävdar attSverige kan fortsätta att vara alliansfritt? Jag tyckerinte att det går ihop.Det sägs att skall ställa krav på särlösningarsom beaktar specifikt svenska förhållanden ochintressen. Vilken vikt har dessa särlösningar?Kommer några av dem att särskilt villkoras? Påvilket sätt skall man få en juridiskt bindandebekräftelse på att detta inte bara ärövergångsbestämmelser utan att det skall fortsättaatt vara permanenta undantag? Är det över huvudtaget det man har tänkt sig?Jag uppmärksammar att handelspolitiken är medsom ett nytt område där man tänker sigsärlösningar. Jag vet att det har förts resonemangom att detta skall gälla våra avtal med ,där ju avtal är mer vittgående och så attsäga bättre än EG:s. Gäller detta också öst- ochcentraleuropeiska länder där har merfrihandelsinriktade avtal, och gäller det ocksåtredje världens länder? Är det i så fall möjligt attförena ett medlemskap i en tullunion med begäranom permanenta undantag?Slutligen vill jag ställa en fråga omoffentlighetsprincipen, som ju är mycketdiskuterad. Det finns en stark och berättigadopinion som kräver juridiskt bindande bekräftelserpå att den svenska offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet skall finnas kvar. Hur har mantänkt sig att hantera den frågan i förhandlingarna?Hittills har man sagt att man inte tänker förhandlaom den, just därför att den inte är förhandlingsbar,och att det skall vara bekräftelsen. Detta betraktasav en del, en jurist bl.a., som en oproffessionell,obegriplig och oetisk taktik.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall besvara frågor.För det första: Det finns ingenting i EG:snuvarande regler som lägger hinder i vägen för vadsom i den nya, förändrade säkerhetspolitiskasituationen är ett starkt svenskt intresse, nämligenatt fullt ut medverka i den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken.När det gäller frågan om utvecklandet av ettförsvarspolitiskt samarbete inom EG, sägerfördraget om den europeiska unionen att EG självtskall ta ställning till hur den skall utformas vid enny konferens som skall äga rum 1996. Vid dentidpunkten är det vår förhoppning att ärmedlem och kan medverka i diskussionerna kringdetta.Därtill kommer att det svenska ställningstagandettill frågan om en försvarspolitisk dimension,förhållandet till den västeuropeiska unionen, ärnågonting som vi inte har anledning att ta uppförrän längre fram. Ett ställningstagande i dennafråga saknar aktualitet, som har uttalat,och det är detta som vi från svensk sida och frånregeringens sida avser att hålla oss till.För det andra: När det gäller frågan om hursärlösningar skall omsättas i precisa åtaganden ochbestämmelser, är ambitionen på den punktensjälvklart att det skall i alla delar återspeglas i detsvenska anslutningsavtalet, i traktaten om ensvensk anslutning till EG, oavsett om det harkaraktären av övergångslösningar, icketidsbegränsade lösningar, eller tar sikte påexempelvis ändring av kriterier för t.ex. fördelningav regionalpolitiskt stöd.För det tredje: säger atthandelspolitiken är ett nytt område. Jag förstår intevad hon menar. Det fanns redovisat i den8 oktober, och jag har vid flera andra tillfällen tagitupp de frågorna. De tar sikte på vissa punkter därde svenska bestämmelserna skiljer sig på ett sådantsätt att vi anser det angeläget att utverka ensärlösning.Det gäller frihandelsavtalen med de baltiskaländerna. Där har gått före och upprättatfrihandelsavtal, medan EG inte har upprättatsådana. Vi vill alltså ha en särlösning intill dendagen EG har ingått motsvarande avtal.Gudrun ställer frågan: Varför begär viinte motsvarande undantag när det gäller decentral- och östeuropeiska länderna? Det beror påatt EG har gått före oss och att vi alltså ärangelägna, till den del vi inte har kommit ifattdem -- det har vi gjort i fråga om flera länder -- omatt åstadkomma frihandel så snabbt som möjligt.Där EG har gått snabbare fram i frihandel, är detett svenskt intresse att delta, för att så snabbt sommöjligt söka åstadkomma en öppning mot Central-och . Här behöver vi inga undantag ellersärlösningar.För det fjärde: När det gälleroffentlighetsprincipen, är den inte -- jag upprepardet -- förhandlingsbar. Den är en omistlig del avvårt samhälle. har tagit upp denhär frågan , både med EG och härhemma. Vi har inte heller någon som helstanledning att tro att den skulle ifrågasättas frånEG:s sida. Skulle frågan i något sammanhanguppkomma, kommer vi bara att säga blankt nej påden punkten. I vår öppningsdeklaration den 1februari avser vi att redovisa den svenskaoffentlighetsprincipen som en omistlig del av detsvenska samhället.Anf. 41 ():Herr talman! Statsrådets besked när det gälleroffentlighetsprincipen var mycket klargörande. Jagskulle dock på en punkt vilja ha ett ytterligareförtydligande. Det gäller de handlingar somkommer i stora strömmar från EG. Kommer vi atthävda att också samtliga dessa handlingar skallomfattas av offentlighetsprincipen? Har EG hittillskommenterat just detta faktum? Plötsligt kommeren ökad del av vår ärendehantering att innebärautrikespolitiska frågor, och därför vill jag ha ettförtydligande på den punkten.En annan fråga gäller de analyser som skall göras,som statsrådet tog upp. Det är oerhört viktigaområden, som man ständigt får frågor om, inteminst i fråga om konsekvenserna för kvinnorna vidett inträde. Jag vill alltså därför understryka att detär viktigt med en snabb tidsplan för genomförandetav de här analyserna, och att man snart funderaröver på vilket sätt analysresultaten skall föras ut bred allmänhet, eftersom det är just de frågornasom är de mest diskuterade.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! På den första frågan, omtillämpningen av offentlighetsprincipen påhandlingar som kommer fram som led i samarbetetmed EG, kan jag svara att vi kommer att förfara påprecis samma sätt som vi gör , dvs. att vi kommeratt sträva efter största möjliga öppenhet. Det finnsen del handlingar som rör själva förhandlingarna,förhandlingspositioner och liknande, ellerutrikespolitiskt känsliga frågor, somsekretessbeläggs nu och som kommer attsekretessbeläggas . Men den heltdominerande delen av dokumenten kommer -- detär jag övertygad om -- också att vara avden karaktären att de offentliggörs. Dekommer över huvud taget icke attsekretessbeläggas i något avseende.När de gäller konsekvensanalyserna, delar jag YlvaAnnerstedts uppfattning om betydelsen av de härutredningarna. Det är därför som vi tillsätterutredningar och föranstaltar om analyser på en radviktiga områden. Vi har då valt ut områden som harvarit centrala i debatten.