prot · GH0910 · 1993-10-19 00:00:00 — Jag tror att vi är överens om attvi skall försöka bibehålla den möjligheten, och gemänniskorna möjlighet till sin försörjning ute iskärgården.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:16 om remisstid förtrafikplanerAnf. 79 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att flytta fram fastställelsetidpunkten förVägverkets rikstäckande väghållningsplan ochBanverkets stomnätsplan till . Jagantar att inte avser februari 1993utan februari 1994.Bakgrunden till frågan är att ochBanverket, till följd av beslut ominvesteringar i trafikens infrastruktur , harfått i uppdrag att upprätta långsiktigainvesteringsplaner och redovisa dem för regeringensenast den 31 januari 1994.Tidpunkten är satt med hänsyntill att bl.a. kommunerna skall få tillfälle att yttrasig över upprättade planer innan de redovisas förregeringen. Jag medger att tiden för yttrande ärrelativt kort, men har hela dennaplaneringsprocess varit mycket komprimerad föralla inblandade parter. Det gäller såväl för regeringoch riksdag som för berörda trafikverk.Vi står nu mitt uppe i genomförandet av riksdagensinfrastrukturbeslut. och Banverketkommer innevarande budgetår att investera för ca14,i nya vägar och järnvägar. Jaganser därför att det är mycket angeläget att aktuellalångsiktiga investeringsplaner kanfastställas. Jag är därför inte beredd att skjuta påredovisningstidpunkten för ochBanverkets långsiktiga planer.Kommunerna liksom alla andra berörda aktörerinom infrastrukturplaneringen måste respekteragivna tidsramar. Jag förutsätter att kommunernaförmår organisera sitt arbete på sådant sätt attviktiga frågor prioriteras och erforderliga beslutkan tas inom en tidsram på 2,5 månader.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tackar naturligtvis för svaret. Jaghar i min fråga bett om mer tid, inte om mer pengar.Därför trodde jag att jag skulle få ett positivt svar.Det har jag väl inte fått.Frågan om remisstid kan synas liten, men jag serden som en viktig demokratifråga. Den aktuellafrågan gäller trafikplaner som skall fastställas avVägverket och . De skall gälla . Nuleder hanteringen till att kommunerna får enmycket kort remisstid. Kommunikationsministernnämnde två och en halv månad. I praktiken blir deten månad, och det är kort. Det gäller här planersom varje kommun tycker är väldigt viktiga. Mångahar för avsikt att ta upp frågan i sinafullmäktigeförsamlingar, och det tror jag inte blirmöjligt med denna remisstid.Jag har blivit uppmärksammad på det härförhållandet av i mitt hemlän. Där ärman bekymrad över att den lokala demokratinkommer i kläm. Man tycker att det är ganskaotillständigt att skicka ut handlingar för synpunktermed så här kort varsel. Jag har också fått klart förmig att det är kommunikationsministern som kanändra på detta genom att ändra påfastställelsetidpunkten. Den är nu årsskiftet1993/94. Självfallet menade jag i min fråga februari1994 -- det var ett skrivfel, och jag ber omöverseende med det.En månads förskjutning när det gäller så här stora,både ekonomiskt och , planer kan väl inteäventyra genomförandet. I vårt arbete med E 4:anssträckning genom län har vi fått klart föross att inte har regionalpolitiska hänsyni sin egen planering. Därför är det väldigt viktigt attkommunerna och de lokala trafikhuvudmännen fårmöjlighet att verkligen framföra sina synpunkter.Jag vädjar till kommunikationsministern att ansedemokratifrågan så pass viktig att han tycker attden skulle vara värd en liten ansträngning så här islutändan.Anf. 81 Kommunikationsminister ():Fru talman! Tiderna växlar verkligen. Jag har ståtti denna talarstol och svarat på minst, det vågar jagsäga, 100 enkla frågor från och andra som har jagat mig medblåslampa därför att projekten inte kommer i gång.Jag har talat om för dem att de får ta den tid somkrävs, för den demokratiska processen är viktig.Nu har vi alltså en omvänd situation. Det kännsbehagligt på ett sätt. Det är alltså inte så bråttom,och det kan tyckas vara bra. Men jag skulle faktisktvilja påpeka, fru talman, att den demokratiskaprocessen inte påverkas. Vad det handlar om här,, är trafikverkensinvesteringsplaner inom ekonomiska ramar. Dethandlar alltså icke om den fysiska planeringen. Därkommer den demokratiska processen att fungera.Man kommer att ställa ut i planeringsprocessenarbetsplaner, och detaljplaner kommer att tas framoch diskuteras.Här är det inte fråga om den exakta sträckningenenligt de olika projekten, utan det handlar om vilkaprojekt som skall finnas med i investeringsplanernaunder de kommande tre åren. Det finns här, trorjag, ett litet missförstånd när det gäller dendemokratiska processen. Här gäller det deekonomiska planerna, vilka projekt som skall varamed. Vilka sträckningar det gäller och hurprojekten skall utformas är en senare fråga. Därkommer kommuner och länsstyrelser att ha ettsedvanligt demokratiskt inflytande.Anf. 82 ():Fru talman! Jag är väl medveten om att vi från vårthåll verkligen har velat skynda på dessainvesteringar. Det tycker vi har varit viktigt. Närdet ändå har dragit ut så långt och vi ärnästan vid målet, tycker jag att en månadsförskjutning, för att det skall finnas ett rejältutrymme för den kommunala demokratin, kundevara motiverad trots att vi tycker att det är bråttom.Jag tror faktiskt inte att arbetet kan bli lidande närman är så långt framme.När nu kommunikationsministern beskriverinnehållet i denna remiss, börjar jag undra om detär meningsfullt med någon remiss alls. Är det frågaom skendemokrati, då blir jag ännu mer bekymrad.Anf. 83 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är litet pinsamt att jag skall behövaredogöra för en ledamot i hur den härprocessen har gått till. Det har varit solklart frånbörjan till slut att först får möjlighet atttala om vilka vägar och järnvägar som skall varanationella stråk. Det beslutet fattades iriksdagen, visserligen under något tumultartadeformer den sista natten, men ändå. Jag trodde visste något om vad man beslutade om dengången.Samtidigt uppdrog åt ochBanverket att utarbeta detaljeradeinvesteringsplaner, bestämma i vilken takt och ivilken ordning projekten skulle genomföras. Dettaskall man nu yttra sig över. Att kalla det för enskenprocess tycker jag är mycket märkligt.Därefter, när detta är fastställt, kommerkommuner och länsstyrelser att på sedvanligt sätt fådelta i den demokratiska planeringsprocessen:vilka vägar och järnvägar som skall gå fram och hurprojekten skall utformas. Detta är en demokratiskprocess som är väl förankrad i svensk tradition.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tycker inte att det är pinsamt att fådenna uppläxning, som kommunikationsministernkallade det för. Jag är väl medveten om vadkommunikationsministern har sagt. Menvad jag tycker är pinsamt är att den här processenlett till att kommunerna faktiskt får en väldigt korttid på sig att yttra sig. Vilka projekt som skall finnasmed är ju en väldigt viktig fråga för kommunerna.Kommunikationsministern utgår från att mannaturligtvis skall hålla de tider som är utsatta. Dettror jag säkert att man kommer att göra, men viskall också komma ihåg att kommunerna harväldigt många andra viktiga frågor att behandla justden här tiden. Det handlar om svåra budgetar ochindragningar i verksamheter som då får ''kriga''med denna fråga, vilken man också skall yttra sigöver.Anf. 85 Kommunikationsminister ():Fru talman! Slutligen: Jag håller med IngridAndersson om detta. Jag upprepar attdet här gäller de ekonomiska ramarna. Dekommuner som inte vill ha gående fram i sinkommun borde naturligtvis kunna svara ganskasnabbt. Det är egentligen vad det handlar om här.Tidpunkten för när exakt vägen skall byggas skallfastställas av och i de olikaplanerna.Anf. 86 ():Fru talman! Jag förstår att jag inte kommer mycketlängre i denna fråga. Kommunikationsministernhar sin bestämda uppfattning. Jag tycker ändå attdet är viktigt att man, om man går ut och vill hasynpunkter, ger tillräckligt med tid. Jag hoppas attvi ändå kan vara överens om den principen och varalitet olyckliga över att det ändå nu blir kort om tid.Jag beklagar att kommunikationsministern intekunde tänja litet grand i fråga om tiden i just dettafall.Anf. 87 Kommunikationsminister ():Fru talman! Om jag skulle ha gått med på IngridAnderssons förslag, hade det skapat kaos i detplaneringssystem som är uppdraget i denna mycketomfattande planering.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:23 om sjöfartsstödAnf. 88 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omnär jag kommer att lägga fram förslag tillsjöfartsstöd.Som vid det här läget säkertkänner till lade regeringen fram en proposition omsjöfartspolitiska åtgärder på bord nu itorsdags.Propositionen innebär förslag om ett rederistöd försvenska fartyg i s.k. fjärrfart i enlighet med tidigaremodell, dvs. återbetalning av sjömansskatt och ettbidrag för reduktion av sociala avgifter om 29 000kr per helårsanställd . Bidraget beräknas tillca och föreslås att gesretroaktivt fr.o.m. den 1 juli 1993.Regeringens mål har varit att presentera förslag tilllångsiktiga sjöfartspolitiska åtgärder, men som förden skull inte är villkorslösa. Statliga bidrag är inteallena en lösning på den svenska sjöfartsnäringensproblem, utan näringen måste själv medverka tillatt hålla nere kostnaderna för de svenska fartygen.Parterna på sjöarbetsmarknaden måste därförfortsätta det rationaliseringsarbete som initieradesgenom en överenskommelse parterna emellanhösten 1992. Överenskommelsen innebar attparterna var ense om att sänka fartygens kostnader,och parternas rationaliseringsarbete har varit enförutsättning för regeringens förslag. Om dettaarbete avstannar och konkurrenskraften hossvenska fartyg försvinner, då blir statliga medel mereller mindre meningslösa.Regeringen avser därför att följa upprationaliseringsarbetet och kostnadsutvecklingeninte bara för de stödberättigade fartygen utan ocksåför de olika yrkesgrupperna ombord på fartygen.Ett annat inslag i regeringens förslag är att stödet iprincip bör utgå till den bemanning som, medsjösäkerhetskraven som självklar utgångspunkt,krävs för en rationell fartygsdrift. Det statligastödet skall med andra ord så långt det är möjligtstödja den utveckling som sjöarbetsmarknadensparter själva gett uttryck för i sin överenskommelseom rationaliseringar och andrakostnadsbesparande åtgärder för att bibehållasvenska handelsfartygs konkurrenskraft.Anf. 89 ():Fru talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Frågan ärställd innan kommunikationsministern lade frampropositionen om sjöfartspolitiska åtgärder. Jaghar dock vissa frågor om det som står ipropositionen, som jag hoppas kunna få svar på.På s. 9, andra stycket, i propositionen står följande:''I det fall det bedöms finnas möjligheter tillrationaliseringar ombord på de enskilda fartygenoch dessa inte genomförs bör detta också föranledaöverväganden i fråga om det statliga stödet.'' Minfråga är: Vem skall göra dessa bedömningar?I dag gör vissa redare underhåll medan fartygen ärtill sjöss. Frågan är då hur det skall bedömas. Blirbedömningen att en del av besättningen ärövertalig, när underhållsarbete genomförs tillsjöss? Det kan ju innebära att man har merpersonal ombord än man skulle behöva av renasjösäkerhetsskäl.Vissa lastägare kräver en viss service ombord. Dåkanske vissa redare är tvungna att säga nej till dem,eftersom de inte kan utföra den servicen. Kommerdet som jag har fört fram att medföra annorlundabedömningar? Jag hoppas att detta inte skall drivasså långt att vi mister den sjösäkerhet som finns i densvenska handelsflottan.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Fru talman! Svaret på den första frågan är att det som skall görabedömningen.De andra frågorna som tar upphandlar om konkurrenskraft. Om man inte kanutföra de tjänster befraktarna vill ha utförda, ärman inte konkurrenskraftig. Självfallet skall enhelhetsbedömning göras av allt detta.Anf. 91 ():Fru talman! Jag vet att man på många fartyg görunderhållet ombord, under fartygets gång. Dettaskulle kunna innebära att man blir tvungen att läggaupp fartyget i docka eller på land för att göraunderhåll. Då minskar den tid fartyget kan vara tillsjöss. Det skulle bli mycket mer kostnadskrävandeän . Jag hoppas att de redare som görunderhållet när man är till sjöss inte misterrederistödet av den anledningen.Anf. 92 Kommunikationsminister ():Fru talman! Självfallet kommer denna bedömningatt ske med utgångspunkt också i de aspekter somKarl-Erik här framför.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:49 om bestämmelserom hobbyfordonAnf. 93 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att den s.k.hobbyfordonsutredningens förslag skallförverkligas.Utredningen är egentligen en rapport kallad Reglerför hobbyfordon, som utarbetats på uppdrag avKommunikationsdepartementet. Den innehålleren kartläggning av vilka regler som försvårarutövandet av hobbyfordonsverksamhet samtförslag till regeländringar som bör genomföras föratt underlätta denna verksamhet.I rapporten framförs bl.a. förslag om att den årligafordonsskatten och försäljningsskatten vidnyregistrering helt slopas för fordon av enårsmodell som är eller äldre. Den internaberedningen inom av förslaget iden delen är ännu inte avslutad.Min ambition är att tillriksdagen lämna förslag som gäller hobbyfordonen.Det är dock inte möjligt att ange enexakt tidsplan härför.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret. Detframkommer en hel del positiva signaler i svaret.Jag och många med mig väntar ganska otåligt på attdet skall bli ett regeringsförslag, och gärna snabbt.Det är många som vet hur viktigt det är medförbättringar på detta område. Många personer hardetta som främsta fritidsintresse. Det finns en storoch viktig social insats i att bl.a. se till att ungdomarkan hitta någon form av meningsfulltfritidsintresse. Detta är ett exempel på ett sådant.Vi vet också att dessa personers intresse harmotarbetats på olika sätt av tidigare regeringar ochdelvis av olika statliga myndigheter. Jag hoppas attregeringen, för att citerakommunikationsministern, ''''lägger fram förslag med utredningen som grund.Som ett bevis på mitt stöd för ministerns arbete ochmin uppskattning skulle jag vilja överlämna en litenpresent, som är litet uppfordrande. Nuskulle man kunna tänka sig att jag lämnade över enskiftnyckel eller en oljekanna. Jag valde att ta framen slips med äldre, kulturhistoriskt intressantafordon på, som jag hoppas statsrådet kan användai sitt arbete, inte minst vid detregeringssammanträde då detta förslag kommer attläggas fram. Jag kan lova att jag här i riksdagenkommer att sätta på mig en liknande slips när jagskall göra vad jag kan för att se till att enriksdagsmajoritet stöder det förslag som jag hoppaskommer snart.Anf. 95 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag bugar mig för denna välvilja. Jaglovar att jag skall ha slipsen på mig vid dethögtidliga tillfället. Det är ett tillfälle som jaghoppas skall komma . Detta är enreform som kostar pengar. Det är därför somarbetet ännu inte är helt avslutat. Ambitionen är attså snart som möjligt ange tidsplanen och attgenomföra den.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:65 omnattågstrafiken mellan och . 96 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser vidta några åtgärder för att trygganattågstrafiken mellan och har, som anger, dragit in detnattåg som gick direkt mellan ochGöteborg. Det finns dock fortfarande möjlighet attåka nattåg mellan och medbyte i . Bytet på tåget från tillSundsvall sker tyvärr på en för resenären obekvämtid. Enligt uppgift från SJ fanns det inte etttillräckligt resandeunderlag för att ha kvar ettdirekttåg mellan ochSundsvall.I enlighet med det trafikpolitiska beslutet år 1988skall SJ bedriva tågtrafik på affärsmässiga grunder.Statsmakternas uppgift är att fastställa deövergripande målen för SJ:s verksamhet. Dettainnebär bl.a. att SJ väljer vilka järnvägslinjer manvill trafikera. Staten upphandlar sedan vissregionalpolitiskt angelägen interregionalpersontrafik som SJ beslutat lägga ner påföretagsekonomiska grunder. Nattågstrafikenmellan och har inte funnitsmed i diskussionerna inför upphandlingen . Regeringens förslag tillupphandling för redovisas iproposition 1993/94:42 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg samt flygtrafik mellanÖstersund och Umeå.Jag är mot denna bakgrund inteberedd att vidta några åtgärder med anledning avHans Stenbergs fråga.Anf. 97 HANS ():Fru talman! Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret på frågan. Attha väl fungerande kommunikationer är engrundförutsättning för att kunna utveckla ett välfungerande näringsliv. harnäringslivet i haft en oerhörtnegativ utveckling. För del kan jagnämna att två börsnoterade företag sedanhade sina huvudkontor där. De huvudkontoren harnu flyttats till andra orter.Kommunikationsministern har själv varit med ochsett till så att statliga har flyttat sinverksamhet, som var förlagd till , tillandra orter.Huvudorsaken till att verksamheterna har flyttatshar varit dåliga kommunikationer. När nukommunikationerna fortsätter att försämras skapasnaturligtvis oro bland både politiker ochmedborgare i länet. Dessa försämradekommunikationer begränsar kraftigt våramöjligheter att utveckla näringslivet. Det stårockså i skarp kontrast till de uttalanden som hargjorts från regeringen om vikten av att utvecklakommunikationerna i hela landet.Jag blir litet besviken på svaret. Här satsar man nupå att utveckla snabbtåg på sträckan --. Det vore väl en klok politik från SJ:s ochstatens sida att se till så att man inte vänjer av alltfolk med att åka tåg innan man inför snabbtåg.Anf. 98 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag anser att harfullständigt fel i de slutsatser som han drar,nämligen att det sker en försämring avkommunikationerna.I den här regionen genomförs gigantiska satsningar,såsom utbyggnad med snabbtåg på Ostkustbanan,start av den första etappen av Bottniabanan,satsningar på -- inte minst det gigantiskaVeda-projektet som har stor betydelse för den härregionen. , detta är bara någraexempel på de satsningar som görs och som dennaregion har fått en stor del av.Men problemet är att för få resande utnyttjarmöjligheten att resa med nattåg mellan Sundsvalloch . Vi har köpt in interregionalolönsam järnvägstrafik för knappt 500 miljonerkronor. Nattågstrafiken som går över övreNorrland drar ungefär en tredjedel av det beloppet.Mycket stora pengar satsas alltså på detta. Men föratt kunna upprätthålla fler linjer måste vi se till attden här trafiken utnyttjas.Naturligtvis skulle man kunna fråga sig varför maninte kan åka nattåg till andra destinationer än baraStockholm och . Det finns säkert mångaandra orter som skulle vara intressanta i det härsammanhanget. Men den springande punkten,vilken och jag säkert är helt överensom, är att vi måste få fler resande att insefördelarna med att utnyttja det trafikutbud somställs till förfogande.Anf. 99 HANS ():Fru talman! Anledningen till att jag nämnerGöteborg är att en hel del studerande åker juststräckan --. För dem är flygetofta inget alternativ, bl.a. på grund av priser.Om marknadskrafterna och antalet resande heltskall styra utbudet av kommunikationer, kan vikonstatera att vi i går en ganska dysterframtid till mötes. Åtminstone tidigare, när vidiskuterade flyget, har kommunikationsministernihärdigt förfäktat åsikten att staten vid avregleringnaturligtvis bör upphandla olönsam trafik. Anserkommunikationsministern att staten upphandlartillräckligt mycket trafik? Ärkommunikationsminstern nöjd med den utvecklingsom vi har ?Anf. 100 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först vill jag erinra omatt det var en regering ledd av hans eget parti somlade fram och genomförde trafikpolitiskabeslut, som byggde på just de principer som HansStenberg nu tar avstånd från, nämligen en trafikmotiverad utifrån hur många resande som villutnyttja de olika linjerna.Om vi kopplar bort den viktiga variabeln antaletresande vid beräkning av vilken trafik som det skallsatsas på, tror jag att vi är mycket illa ute.Att staten på olika sätt tar ett regionalpolitisktansvar, det är en helt annan sak. Vad gäller flyget,visar det sig att allt fler nya linjer exempelvis iNorrlands inland tillkommer utan statligsubvention, utan subvention från de resande somflyger mellan exempelvis --ochUmeå--. När vi har sett hur systemetstabiliserat sig, kan vi avgöra vad som behöverhandlas upp av staten.Anf. 101 HANS ():Fru talman! Naturligtvis är jag fullt medveten omatt det var en socialdemokratisk regering sominförde dessa bestämmelser. Men det handlar ocksåom att man bör följa upp besluten för att se hurutvecklingen blir.När man införde de här bestämmelserna, var detinte i avsikten att nattågstrafiken mellan två så härpass stora orter skulle läggas ned. Det är jag heltövertygad om.Anf. 102 Kommunikationsminister ():Fru talman! Slutligen vill jag inför behandlingen avden här propositionen, som just handlar om köp avinterregional persontrafik på järnväg, ge HansStenberg ett tips. Propositionen lades fram, om jagminns rätt, . Det finns motionstidkvar, och det är alltså möjligt för attfinna ledamöter i denna riksdag som ändrarprofilen på det upphandlingsförslag som finns, ettförslag som inkluderar sträckan . 103 HANS ():Fru talman! När nu kommunikationsministernsäger att det är möjligt att finna ledamöter somjobbar med detta, väcks en viss förhoppning om attdet även inom regeringen går att få visst stöd för attfå till stånd en sådan här förändring. Jag avser attväcka en motion, för att se vad som kan göras.19 § Svar på fråga 1993/94:51 om kostnadernaför den enskilde vid exekutiv försäljning avfastighetAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ till en översyn avkostnaderna för den enskilde vid exekutivaförsäljningar av fastigheter.Nya bestämmelser om avgifter vidkronofogdemyndigheterna trädde i kraft den 1januari . De nya bestämmelserna grundas på enöversyn av avgiftssystemet somRiksrevisionsverket gjort på regeringens uppdrag.RRV:s förslag redovisades i 1992 årskompletteringsproposition. Jag förklarade där attjag räknade med att förslaget i allt väsentligt skullekunna följas, vilket också skedde.Vad gäller exekutiv försäljning av fastigheterinnebär de nya bestämmelserna att det nu tas utvärderingsavgift och försäljningsavgift efter enprocentsats av fastighetens värde som är högre änför försäljningsavgiften i det gamla systemet.Samtidigt har emellertid den s.k. särskilda avgiftenför faktisk värderingskostnad slopats.Att avgifterna baseras på det värde som fastighetenåsatts vid värderingen, och inte på det pris som denropas in för, hänger samman med att det annarsskulle uppkomma praktiska svårigheter vidauktionen. Avgiften är nämligen en av de postersom påverkar vilket lägsta inrop som kan godtas,och den behöver därför vara bestämd till sitt beloppnär auktionen påbörjas.Viktigast i det här sammanhanget är att avgifternainte sätts så högt att de överstiger de verkligakostnaderna för försäljningen. Att avgifternaberäknas på ett värde som är högre än det pris somuppnås vid försäljningen behöver inte betyda att såblir fallet.Jag är emellertid väl medveten om att en nyavgiftskonstruktion, som det här är fråga om, i endel fall kan ge konsekvenser som inte förutsetts ochinte heller är önskvärda. Det finns därför allanledning att utvärdera de nya reglerna när detillämpats någon tid. Jag kommer att ta de initiativsom behövs, för att en sådan utvärdering skall skeinom den närmaste tiden.Anf. 105 ():Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Det är bra att de nya reglerna skall utvärderas. Mensamtidigt vill jag säga att det är allvarligt att man påett sådant här område inför regler som kan slå motmycket svaga grupper, som man redannär dessa regler införs misstänker att de intekommer att slå riktigt bra.De människor som vi talar om är människor i enmycket svår situation.