prot · GG0951 · 1993-01-13 00:00:00 — Låtoss hoppas att den internationella konjunkturenvänder. Låt oss hoppas att det går att diskuteraförslag i denna kammare som stabiliserar densvenska ekonomin och leder till -- förutsatt att vi fårdet förtroende som behövs -- lägre räntor ochdärmed en grund för framtidsinvesteringar.Anf. 8 ():Fru talman! Återigen tackar jagarbetsmarknadsministern. Det viktiga är att viljanfinns att diskutera. Jag tycker att de inslag somfinns i ungdomspraktiksystemet i och för sig inte ärvärre än att man med ganska enkla medel skullekunna åtgärda de flesta brister. Jag vill ändåkommentera det som arbetsmarknadsministernsade i sitt senaste inlägg.Det var ganska intressant att höra att hälften av deanställda arbetar i förlustföretag. Å andrasidan finns det uppenbarligen, enligt arbetsgivarnasegna uppgifter efter en enkätundersökning, en viljaatt anställda av ungdomarna iungdomspraktikplatserna. Uppenbarligen finns detett visst utrymme, och uppenbarligen finns ett visstintresse bland företagare att faktiskt anställa ävenungdomar.Jag tycker att man har målat upp en för dyster bildav svenska företag och svensk industri, när mansagt att svenska företag inte har råd med några somhelst unga arbetstagare i dag.Jag skulle vilja se ett system där ungdomar får enlön -- den behöver inte vara exakt i enlighet medavtalet -- som faktiskt ligger översocialbidragsnormen. Det är ett anständighetskravför samhället. Jag skulle vilja ha ett system därarbetsgivarna betalar långt ifrån hela eller inte enshalva avtalsenliga lönen men en viss lön. Detskapar faktiskt ett incitament för arbetsgivare att geungdomar mer vettiga arbetsuppgifter, att se till attungdomarna får ett meningsfullt arbete. Dessutomhindrar det sådana effekter som vi ser , attföretagen utnyttjar systemet som de gör -- det gårinte att bortse från det.Bara en liten kommentar angående högskolan. Jagär väl medveten om att regeringen, även om dessutbildningsminister inte alltid varit den störstapåskyndaren, har inrättat fler högskoleplatser. Menefterfrågan är större . Sanningen är den att tvåtredjedelar vid den senaste antagningen inte fickplats -- jag kommer inte ihåg siffrorna exakt. Det måste kopplas tillarbetsmarknadspolitiken. Det måste göras enkoppling som faktiskt visar att ungdomar är fast i enfälla.Jag tror att en av de stora uppgifterna för såvälregeringen som oppositionen är att ta konkreta tagför att se till att efterfrågan av utbildning möts. Jagvet att det finns praktiska problem, men det här äroerhört viktigt.Jag vill än en gång tacka arbetsmarknadsministernför de svar jag har fått. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern tar intryck av dennadebatt.Anf. 9 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns andra skäl för ökadhögskoleutbildning, och det är bl.a. att harbara hälften så många 20--24-åringar ihögskoleutbildning som en hel del länder runtomkring oss. Så vi måste upp av många skäl, intebara av arbetsmarknadsskäl.Avslutningsvis: Jag vill inte diskutera enskilda fall,men jag vet att den grabb som det här gällde bleverbjuden två ungdomspraktiksjobb med färdigautbildningsplaner. Han föredrar att stämpla. Det ärinte bra. Känner honom, tycker jagatt skall ha ett samtal med honom.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1992/93:30 om svenskuppföljning av RiokonferensenAnf. 10 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig delsnär regeringen tänker presentera en plan för hurinfrastrukturen skall bli miljöriktig och därmedfullfölja sina åtaganden i , dels med hurmycket regeringen tänker minska Sverigesmiljöskuld under 1993.FN:s konferens om miljö och utveckling, UNCED,utgjorde ett viktigt steg mot en lösning av de storamiljöproblemen. Konferensens styrka var att knytasamman miljön med utvecklingsfrågorna. Genommiljöhänsynstagande i all samhällsverksamhet kankursen läggas om mot en långsiktigt hållbarutveckling. Vid konferensen bekräftade över 100stats- och regeringschefer att frågornainternationellt står högt på den politiskadagordningen. interpellationtolkar jag som ett uttryck för fortsattaengagemang i frågorna. Regeringen har betonatmiljöfrågornas vikt genom att utpeka dem som ettprioriterat område i regeringsförklaringen.Regeringen har genom skrivelse till (1992/93:13) med anledning av konferensen gett enredogörelse för konferensen samt lämnat vissaförslag och riktlinjer för genomförandet avUNCED-besluten i . Regeringen avser efterriksdagsbehandlingen av skrivelsen att skicka utkonferensens beslut på en omfattande remiss.Remissutfallet kommer att ligga till grund för ettuppföljningsarbete och en förnyad redovisning tillriksmötet /94.Gudrun betecknar i sin inledning samtligade dokument som antogs vid somkonventioner. är inte en konvention ochinte juridiskt bindande. Den är emellertid ettpolitiskt och moralist starkt förpliktandedokument, som regeringen lägger stor vikt vid attfölja upp.Jag övergår nu till frågan om infrastrukturen. Decitat ur som anför rörden miljöpåverkande infrastrukturen för vatten,avlopp och avfall. Beträffande anläggningar ochsystem för transporter, vilket syfta på, anges i inte någratidsgränser för åtgärder.Ett medel för att åstadkomma en miljöriktiginfrastruktur för transporter är en samordnadinvesteringsplanering. Trafikverken,länsstyrelserna och tar framkonsekvensbeskrivningar av alternativainriktningar av investeringarna. Regeringenkommer att presentera ett underlag förhur infrastrukturen och transportsystemet påverkasav en föreslagen investeringsinriktning och hurinvesteringarna påverkar bl.a. ett effektivtresursutnyttjande och hänsyn till miljön. Nyaplaner kommer att föreligga våren 1994.Fysisk planering är ett viktigt hjälpmedel för attförebygga miljöproblem och åstadkomma etteffektivt resursutnyttjande. Inom området pågår enomfattande utvecklingsverksamhet, och jag skallnämna några exempel. * Lagstiftningen på området skall ses över i syfte attpå ett tidigt stadium i beslut om lokalisering avvägar och järnvägar ge ökad tyngd åt miljöhänsynoch långsiktigt god hushållning mednaturresurserna. * En särskild lag om markanvändning för järnvägmed krav på miljökonsekvensbeskrivningar ochhänsyn till naturresurslagens bestämmelserutarbetas. * arbetar med att utvecklamiljökonsekvensbeskrivningar vidmarkanvändningsbeslut som ett stöd för en bredmiljöprövning.En samlad aktionsplan mot buller utarbetas.Ytterligare initiativ tas i anslutning till denberedning som pågår av trafikverkensmiljörapporter, som inlämnades tillregeringen.Jag övergår nu till frågan om infrastruktur förtransporter i storstadsregionerna.Särskilda förhandlare har utarbetatöverenskommelser om trafik och miljö för varderaStockholms-, Göteborgsoch Malmöregionerna.Överenskommelserna omfattar bl.a. åtgärder förkollektivtrafik och vägtrafik samt särskildamiljöförbättrande åtgärder.Regeringen har begärt redovisning av berördakommuner hur de avser hushålla med naturresurseri de områden som berörs av överenskommelserna.Redovisning skall göras beträffande dens.k. förStockholmsregionen och beträffande den s.k.Malmöhusöverenskommelsen för och har genomförtförstudier av miljön i , ochMalmö bl.a. genom analys av förutsättningarna föratt säkerställa en långsiktigt hållbar utveckling istorstäderna. Förstudierna skall ligga till grund föröverväganden om en särskild utredning omstorstädernas miljö.På svenskt initiativ har ett arbete påbörjats avstaterna runt för att åstadkomma en godplanering av hur naturresurserna i området skallutnyttjas. Arbetet skall redovisas i dokumentet''Visions and Strategies for the Baltic Sea Region2010''. sammanställer kunskapsunderlagför den svenska delen av dokumentet.Jag övergår nu till frågan i den del den avserSveriges miljöskuld.Den miljöskuld som hänvisar tillär en första, grov uppskattning avåterställandekostnaden för de miljöskador somredan har uppkommit, som har gjorts på uppdragav Miljövårdsberedningen. Det bör isammanhanget noteras, att siffrorna som nämns ärosäkra, även om vi vet från undersökningar omtillståndet i miljön att skadorna -- dess värre --fortsätter att tillta.Det är viktigt att få ett bättre grepp om sambandenmellan miljö och ekonomi, så att de ekonomiskaregelverken kan utformas i enlighet med despelregler som naturen ställt upp. Regeringen hargivit och Statistiskacentralbyrån i uppdrag att arbeta frammiljöräkenskaper, som ett led i strävan att gemiljön större tyngd i den ekonomiska politiken.Ytterst syftar alla förslag inom miljöpolitiken till attminska miljöskulden. En del av förslagen är riktademot att reparera redan uppkomna skador, medanandra förslag syftar till att förebygga att nyamiljöskador uppkommer. Exempel på det senare ärmiljökonsekvensbeskrivningen av en fastförbindelse över . Jag vill nämna några avde viktigaste åtgärder regeringen vidtagit påområdet:* Omläggningen av energiskatterna gavs enmiljöanpassad profil, bl.a. genom höjdkoldioxidavgift för stora grupper, medel för attstärka konkurrenskraften för biobränslen, insatserför rening av och för att förbättrasäkerheten i kärnkraftverk i det forna . * En ny departementsindelning har genomförts,där miljöfrågorna och planfrågorna har förtssamman för att underlätta användningen av denfysiska riksplaneringen som ett styrinstrument föratt förebygga uppkomsten av miljöskador. * Miljöklasser införs för personbilar, lastbilar ochbussar. * Avsevärda skärpningar har införts i vad gälleranvändningen av ozonnedbrytande ämnen somCFC-föreningar, HCFC-föroreningar,koltetraklorid samt haloner. * Miljöavgiften på startbatterier med bly har höjts.Att exakt ange hur mycket miljöskulden därmedkommer att minska är däremot svårare. Det viktigaär att regeringen fortsätter att arbeta hårt ochkonkret för att lägga om kursen mot en långsiktigthållbar utveckling, som världssamfundet enadesom vid UNCED.Anf. 11 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka svaret. Det var mycket mångsidigt ochmångordigt, men det innehöll inte så mycketsubstans, enligt min mening.Det är riktigt att interpellationen är ett uttryck förett fortsatt miljöengagemang, åtminstone frånVänsterpartiets sida. Hur det är med den övrigariksdagen och med regeringen är kanske mertveksamt, om man ser till utvecklingen och till denfinansplan som har lagts fram.Det är bra att man skickar ut konferensbesluten påen remissrunda. De behöver komma tillallmänhetens kännedom mycket mer än vad somhittills har skett. Besluten behöver framför alltöversättas till svenska förhållanden och föras nedpå ett mycket konkret plan ute i kommuner ochlandsting.När det gäller omläggningen till ett hållbarttransportsystem är det viktigt att ha målet klart försig. Jag skall citera ur , just kapitlet omtransporter i atmosfäravsnittet: ''Detgrundläggande målet inom detta programområdeär att utveckla och främja lämpligakostnadseffektiva program för att begränsa,reducera eller bemästra skadliga utsläpp iatmosfären och andra ogynnsamma miljöeffektersom orsakats av transportsektorn.'' Jag vet att dettakapitel har tillkommit på svenskt initiativ. Därför ärdet både rimligt och viktigt att går före ochvisar vägen för hur målen konkret skall kunnauppnås.Det enda sättet att uppfylla målen är att ersätta allamotorer som drivs med fossila bränslen, dvs.bensin, diesel eller naturgas, med miljövänligaalternativ. Dessutom måste den totalatransportvolymen minskas, även om den härersättningen kommer till stånd. Jag vill peka på attomvärlden förväntar sig väldigt kraftfulla åtgärderjust i Sverige.I Riodeklarationens sjunde princip talas det om hurSverige och andra i-länder skall se sin roll iförhållande till omvärden. Jag skall citera igen: ''Deutvecklade länderna erkänner sitt ansvar i deinternationella strävandena mot en hållbarutveckling med hänsyn till de påfrestningar somjust deras samhällen utsätter den globala miljön föroch med tanke på de teknologiska och finansiellaresurser som de förfogar över.'' Även om vianvänder ordet ''kris'' för att beteckna situationen iSverige , är i det här sammanhanget ettextremt rikt land i jämförelse med länderna i bl.a.tredje världen. I och med detta har vi ett mycketstort ansvar när det gäller dessa frågor.Det är som sagt bra att konferensens beslut skickasut på remiss. Det är ju ändå regeringen som äransvarig för att de stora och vackra orden omsätts ipolitisk handling. Jag undrar hur miljöministerntycker att detta egentligen rimmar med de beslutsom har fattats . Är det verkligenRiokonferensens principer som har inspireratregeringen, när man säger ja till utanförKramfors, när man har sagt ja till ,när man säger ja till Arbetsmarknadsstyrelsensstorskaliga vägsatsningar osv.? Man beslutarmedvetet om stora projekt som gynnar privatbilismoch långtradartrafik på bekostnad avkollektivtrafik och miljövänliga godstransporter.Jag tycker att detta är en form av dubbel bokföringsom påminner mig om diskussionen införkänkraftsomröstningen. och jagstödde då samma linje, nämlingen linje 3, som villeatt kärnkraften skulle avvecklas, medan linje 1 ochlinje 2 stod för den mycket originella tanken attkärnkraften först skulle utvecklas och byggas ut till13 reaktorer innan den sedan successivt skulle tasur drift. Det förhåller sig på liknande sätt med debeslut som fattas om bl.a. storamotorvägssatsningar och om . Jagtänker också på situationen i storstäderna med deplanerade stora motorvägarna i triangeln mellanstorstäderna och på iStockholm. Detta är alltså direkta beslut somknappast står i överensstämmelse med de stoltadeklarationer som har gjorts om att minskamilöpåverkan. Besluten är inte heller i linje meddeklarationerna om att förebygga miljöskador.När man talar om att göra konsekvensanalyser,vilka jag anser att man skall göra, finns det entendens att göra dessa i efterhand. Man fattar förstde politiska besluten om utbyggnad, t.ex. avÖresundsbron. Sedan gör man konsekvensanalysersom visar att miljön inte skadas. Även om mångaandra kan visa att utbyggnaden är miljöfarlig,håller man sig till den konsekvensanalys som visaratt miljön inte kommer att skadas. Enligt minmening borde ordningen vara den motsatta, gör konsekvens- och miljöanalyserna först.Utifrån detta material skall man sedan fattakonkreta beslut i sakfrågan.Jag skulle vilja ha en kommentar om detta.Samtidigt undrar jag: Skall regeringen göra enförutsättningslös studie av alternativen tillÖresundsbron, dvs. en borrad järnvägstunnel? Detvore bra att få reda på detta, tycker jag.Anf. 12 (-):Fru talman! har ganska nyligenbehandlat uppföljningen av medanledning av den skrivelse som regeringenlämnade, dock utan deltagande av miljöministern,därför ger den här interpellationsdebatten ettutmärkt tillfälle att få föra diskussionen också medmiljöministern.Jag anmälde mig egentligen till den härdiskussionen därför att jag föreställde mig attdebatten om uppföljningen av ,som handlade om de globala frågorna, något skulleberöra de internationella perspektiven. har jagav diskussionen förstått att det framför alltär den inhemska, nationella uppföljningen somdiskussionen handlar om. Det rimmar kanske i ochför sig med den mer nationalistiska politik somVänsterpartiet numera för, men jag tycker ändå attdet vore intressant att vidga perspektivet.Det är bra, som miljöministern säger iinterpellationssvaret, att det skall kommaytterligare redovisningar till . Jag tror attdet är oerhört angeläget att inte Riokonferensenblir en isolerad företeelse, utan att den verkligenblir startpunkten för ett mycket intensivtmiljöengagemang som pågår år ut och år in. Vi harinte råd att ägna miljön ett sporadiskt intresse iform av stora globala konferenser med tio årsmellanrum.Det är också bra att miljöministern redovisar deförändringar som genomförs i . Ett ökatkrav på miljökonsekvensbeskrivningar när detgäller stora projekt är ett exempel på en EG-anpassning av den svenska miljöpolitiken, somleder till att det svenska miljöskyddsarbetet skärps.Det är positivt att få detta redovisat här.Trafikfrågorna, som vi nu diskuterar, är just ettexempel på nationell politik som verkligen ocksåmåste vara internationell, därför att så mycket avtransporter handlar om transporter av varor ochgods. Om vi skall klara av att ta språnget från enensidigt utvecklad biltrafik till en trafik somframför allt baseras på sjöfart och järnväg, krävs ettomfattande internationellt samarbete. Det ärdärför också angeläget att få veta hur regeringentänker arbeta internationellt med satsningar påt.ex. kombitrafik, dvs. trafik där man kör varor påkorta sträckor med långtradare men där de långatransporterna sker med järnväg. På detta områdehar man inom EG kommit mycket längre än vad vihar gjort. I har vi en mycket starkaresatsning på den ensidiga långtradartrafiken.Det är också viktigt att vidga perspektivet, därföratt vi talar om den ökade trafikmängd som den inremarknaden kan komma att medföra om den intekombineras med just en effektiv miljöpolitik. Mendet finns en annan mycket stor ökning i trafikensom beror på de förändrade förhållandena i östraEuropa. Här handlar det om en riskerad ensidigökning av vägtrafiken som är av mycket störreomfattning. Det internationella arbetet medtrafikpolitiken är därför oerhört viktigt.Sjöfarten är ett annat område. Vi klarar inte denomfattande godstrafiken med bara järnvägar. Detmåste också till en utvecklad och miljöanpassadsjöfart. Här har faktiskt hamnat långt påefterkälken. Vi har en ålderdomlig och uppsplittradstruktur av närsjöfarten. Också här erbjuder EG-samarbetet stora möjligheter. Men vad görs frånsvensk sida?Jag vill nämna några ord om det internationellaperspektivet som jag tycker är mycket viktigt. växthuseffekten, som uppstår genom att vianvänder fossila bränslen, var föremål föromfattande diskussioner i . Något som jag trormåste vara en högt prioriterad åtgärd är att få tillstånd en internationell koldioxidavgift ellerkoldioxidskatt. Det finns en sådan i , iDanmark, i och i samt iytterligare några länder. Ett införande är på gång it.ex. Inom EG finns ettfärdigt förslag som man inte har vågat genomföradärför att och inte har genomfört någotsådant. Det är nu en ny regim i , där den nyevicepresidenten har skrivit en bok ommiljöpolitiken där han klart gett uttryck för att eninternationell koldioxidskatt skulle vara en mycketviktig miljöåtgärd.Riokonferensen blev ett misslyckande när detgällde klimatåtgärderna. Många vackra ord sades,men det gjordes inte så många bindandeåtaganden. Jag tror därför att en uppföljning avRiokonferensen måste handla om att man på nyttprövar frågan om mer internationellt bindandeåtgärder för att komma till rätta med den s.k.växthuseffekten, dvs. utsläppen av koldioxid ochandra klimatpåverkande baser.Det är oerhört viktigt att få veta om den svenskaregeringen planerar några nya initiativ, eftersomdet nu finns nya och mycket bättre förutsättningarför att komma längre på det här området.Anf. 13 Miljöminister ():Fru talman! Först vill jag säga att det härinterpellationssvaret borde ha kommit långttidigare. Men det har inte varit möjligt attarrangera. Det är viktigt att ha tidsperspektivetklart för sig, eftersom det har hänt en del sedansvaret författades före helgerna.I finansplanen, för att börja där, står en formulering''Miljöskulden får inte öka''. Det är en av deradikalaste målsättningsformuleringar som finns ihela budgetpropositionen. Den innebär mycketlångtgående förpliktelser.Arne Jernlöv har i en rapport somMiljövårdsberedningen tagit fram pådepartementets uppdrag beräknat ökningen imiljöskulden till 7 miljarder omåret. Det är en grov uppskattning, eftersom maninte kan veta exakt. Men det är vad som anses varareparerbara miljöskador. Däri ingår inteozonnedbrytande ämnen och stratosfärfrågorna.Dessa frågor vet vi ännu inte hur vi skall hantera.Det finns mycket annat som inte är med i kalkylen,vilket gör att man med säkerhet kan bedöma attsiffrorna är ännu större.En annat område som finns med ibudgetpropositionen, men inte iinterpellationssvaret, är breddningen av NOX-skatten, som vi från sida harföreslagit. Det är egentligen ett genombrott för etttänkande som innebär en vidgad tillämpning avPolluter Pays Principle, dvs. att det är viktigt attförorenarna betalar och inte skattebetalarna iallmänhet när den grupp som står för skadorna kandefinieras. Kväveoxid är bara ett av de försurandeämnen som vi plågas av. Men det är ändå viktigt attvi går vidare. På det sättet skall vi bekostakalkningsprogrammet framöver.Vi har här i dessutom fattat beslut ombensinskattens differentiering och höjning. Det ären viktig fråga när det gäller transportfrågornashantering och den framtida utvecklingen.Skrivelsen har behandlats av sedaninterpellationssvaret skrevs. Jag hade då intetillfälle att delta, men jag har så att säga informeratriksdagen i begynnelsen och deltagit i frågestunderkring denna mycket omfattande skrivelse.Sverige har varit först i världen med att översättaRiokonferensens rapport till hemspråk. Avsiktenär att vi skall förankra dokumentet ochfortsättningen hos så många många som möjligt.Det handlar om många parter. Kommunerna är hären viktig målgrupp för handlandet, eftersom deinbjuds att ta fram lokala handlingsplaner. Det äregentligen ett förverkligande av den gamla devisen''Tänk globalt men handla lokalt''. Detta förskjuterinte från ett internationellt till ett nationelltperspektiv. Men vi måste för att vara trovärdigainternationellt i första hand sopa rent framför egendörr.Sedan arbetar vi också internationellt. Det innebäratt vi naturligtvis med stor uppmärksamhet följerden internationella processen. Jag deltog själv i FNi en diskussion i början av nobember omuppföljningen av . Den ägde rumungefär som interpellationen ställdes.Därefter har vi agerat gemensamt i för attså starkt som möjligt hävda det nya organetCommission for Sustainable Development, somskall fungera som det internationellauppföljningsorganet för Riobesluten. Där skall viha täta möten på högsta möjliga nivå för att sättapress på varandra och det internationellasamfundet. Sedan dessa frågor diskuterades senasti har vi fått generalsekreterarens förslagtill hur organisationen skall se ut och vilka chefersom skall tillsättas på det området.Utvecklingen är i gång. Länderna i Nordensamarbetar mycket intimt för att få en rättmätig deli inflytandet i detta organ. Jag hoppas att vi mellande nordiska länderna kommer fram till enrotationsprincip för deltagande. Med den modellsom man har valt, dvs. ecosoc-modellen, kommermöjligheten finnas att som observatör ha tillträdetill denna församling, även om man då inte harsamma rösträtt.Detta är något av en komplettering tillinterpellationssvaret. Det finns naturligtvis mer attsäga på området. Jag skall nämna ytterligare någrafrågor som regeringen arbetar med.I bilagan från Miljö- och naturresursdepartementetföreslår regeringen att skall varaintitiativtagare till en kemikaliekonferens. Ocksådetta är en direkt uppföljning av UNCR-processen.Det är oerhört viktigt, eftersom liggermycket långt framme i förhållande till de flestaandra länder. Jag har själv haft överläggningar medden tyske miljöministern om detta. Antingen skulleTyskland eller tagit initiativet, och vi äröverens om att skall göra det.En annan fråga som diskuteras äratt genomföra regionala konferenser omtransporter och miljö. Det var ett av besluten i Rio.Här gör en insatsför att se till att tillsammans med EEC, ellerom vi väljer något annat land, skall kunna följa uppmed en transport- och miljökonferens så snart sommöjligt, dvs. i mitten av 90-talet.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tvivlar inte på ochCenterpartiets ambitioner i miljöfrågorna. Men jagtvivlar på det sällskap i den borgerliga regeringendär befinner sig. De beslut somfattas och de diskussioner som förs är ett utslag avatt det inte är som har makten iregeringen. Man har tydligen inte så storamöjligheter att påverka miljöfrågorna som mankanske skulle vilja.Situationen i , om vi nu börjar där, är akut.Så sent som sades det i en ledare iDagens Nyheter: Svensk skog står på randen tillkollaps. Om man kombinerar detta med beslutetom förefaller det hela en smulaschizofrent, för att uttrycka sig milt. Det är dennadubbelhet i politiken som gör ett mycket märkligtintryck.