prot · GG09106 · 1993-05-06 00:00:00 — Man behöver inte ha organisation för det. Man skulle kunna inomUD genom olika kanaler i ta kontakt medde grupper som finns. Det finns fredsälskandegrupper i det gamla , inte minstHelsingforsgrupper, HCA-grupper, i ,kvinnor som arbetar där. Det finns många gruppersom på detta sätt skulle kunna involveras, om defick känna att de har stöd från ESK, och därmedinifrån arbeta för fred i det forna Jugoslavien.Anf. 49 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill gärna tillägga att det finns ett slags register i Warszawakontoret, somsärskilt arbetar med mänskliga rättigheter och därman som non-governmental organisation kanregistrera sig och få ESK-material. Så det finnsnågon form av möjlighet redan. Jag tror bara att dettenderar bli så att man registrerar sig där, och sedanfår man kanske papper som inte alltid är sålättillgängliga. Det är där som jag menar att vimåste fundera på om vi kan åstadkomma någontingsom leder till mera levande utbyte.Anf. 50 HANS ():Herr talman! Jag delar utrikesministernsuppfattning om att ESK har en alldeles särskildbetydelse på grund av att det omfattar alla Europasländer. Det betyder att ESK kan göra insatser somandra organ kanske inte har samma förutsättningarför att göra.Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikesministern,och det gäller flyktingar och mänskliga rättighets-frågor. Från sida har det gått ut enskrivelse till regeringarna om hur de ställer sig flyktingaktion och flyktingkonferens på högnivå. Enligt uppgift skulle skrivelsen ha besvarats,men det hade inte gjorts när jag var nere iEuroparådet. Jag undrar: Hur ser utrikesministernpå att det tas initiativ från olika håll på detta sätt?Hur anser utrikesministern att man kan samordnaolika initiativ för att de skall kunna få ännu bättreeffekt? Det är risk för att det av och till sker ettdubbelarbete. Det skulle vara ganska olyckligt.En av specialiteter är mänskligarättigheter. säger utrikesministern att detförbereds en konferens om mänskliga rättigheter.Då kan man tycka när det gäller båda dessa sakeratt konferenser är bra, dialog är bra, och det är braatt det sker på hög nivå. Men man måste ha eninriktning: Vad är det vi verkligen vill uppnå? Detär risk att det ordnas olika saker utan att man tarkonkreta steg framåt. Det är nödvändigt på båda deområden som jag nämnde.Slutligen, herr talman! Jag vet att utrikesministernhar sagt att om inte en krigsförbrytardomstol viaFN leder till konkreta resultat, då skulle ESK tainitiativ. Här har det dessutom sagts att det skall bliresultat från ESK:s sida . Detförefaller mig litet överoptimistiskt.Anf. 51 Utrikesminister ():Herr talman! Visst finnsdet risk för dubbelarbete, det gör det. Bl.a. därförtänker vi från svensk sida ta ett initiativ till ensammankomst med , FN:sGenèvekontor, m.m. för att få en samordning runtmänskliga rättighets-problematiken. Jag tror attdet finns väldigt goda möjligheter att vi kan stödjavarandra och framför allt att expertisoch möjligheter på mänskliga rättighets-områdetkan tas till vara av ESK, som inte alls har såuppbyggda strukturer.Jag tycker att vi skall sträva till detta samarbete ochi viss mån arbetsfördelning. harnaturligtvis en mycket större organisation än vadESK har.När det gäller migrationsfrågor har vi på svensksida i en diskussion kommit fram till att det i daginte finns något givet forum, där den här typen avfrågor kan behandlas. Det är därför vi strävar efteratt få in frågorna i ESK, för vi tror att det skullekunna vara ett riktigt forum. Det säger inte att detom inte kan föra frågan och de härtankarna framåt är fel, absolut inte. har det pågått en diskussion omminoritetsfrågorna.ESK har en fungerande minoritetskommissarie,som utför ett direkt praktiskt jobb. Vi måstesamverka och stödja varandra, men icke blockeravarandras arbete.Anf. 52 HANS ():Herr talman! Det är bra att utrikesministern sägeratt det behövs ett samarbete och en samordning, attdet inte skall vara konkurrens och rivalitet.Utrikesministern är dessutom med i , så hon har ju alla förutsättningaratt förverkliga detta.Till sist vill jag återupprepa min fråga om hurutrikesministern verkligen ser på förutsättningarnaför upprättandet av en krigsförbrytardomstol, somenligt skulle kunna förverkligas redan i slutetav året. Är det verkligen på det sättet?Anf. 53 Utrikesminister ():Herr talman! Generalsekreteraren har jusäkerhetsrådets uppdrag att framlägga förslag. Viväntar på att detta skall ske endera veckan. Menden oerhört intensiva utvecklingen dessa dagarkring Jugoslavienkrisen gör att jag kan tänka migatt detta något försenas. har attgöra svåra överväganden för att se till att det bliren uppslutning, även de facto, kring --Owen-planen. Jag kan tänka mig att det här blir någonförskjutning. Men från svensk sida följer vi fråganoch gör vad vi kan för att den i praktiken intekommer att glömmas bort.Anf. 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag tackar utrikesminister förden lämnade informationen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § (forts. från 4 §)Vissa frågor rörandejordbruket och trädgårdsnäringen(forts. JoU20)Anf. 55 i (kds):Herr talman! Efter detta avbrott är det inte alldelesenkelt att på nytt ta sig an jordbrukspolitiken.Dessutom var ju jordbruksministern här och gjordeett inhopp i debatten. Det är kanske inte så mycketmer att tillägga. Jag vill ändå ta ianspråk. Vi kristdemokrater har varit tydliga närdet gäller jordbrukspolitiken och vilka förändringarvi vill ha till stånd.Det beslut på det jordbrukspolitiska området somfattades här i innebar ett stegi rätt riktning för svenskt jordbruk. Det betänkandevi nu behandlar är ytterligare ett steg mot enjustering av jordbrukspolitiken med hänsyn till attSverige ansökt om medlemskap i och till deförhållanden som råder för jordbruket i vårnärmaste omvärld.Vi kristdemokrater anser att livsmedelsproduktionär en viktig resurs för vårt land. Därför ser vi på1990 års livsmedelspolitiska beslut med viss skepsis.Detta beslut innebar bl.a. att produktionen avlivsmedel i princip skulle jämställas med andranäringar, ett synsätt som vi i kds inte har delat. Manmåste ha ett vidare synsätt när det gäller vårmodernäring, vilket har varit uppe i ett antaldebatter under de senaste ett och ett halvt åren. Avden tidigare debatten framgick det attsynsättet att jordbruket är samhällsekonomisktviktigt alltmer kommer tillbaka. Det visar att viändå är på rätt väg.Från kristdemokratiskt håll, och även från andrahåll, har det hävdats att det svenska jordbruket ochlivsmedelsproduktionen måste få vara med ochkonkurrera på lika villkor som jordbruket inom deneuropeiska gemenskapen. En annan hållning voreatt avskärma svenskt jordbruk från en stormarknad där det finns möjlighet till avsättning försvenskproducerade livsmedel. I längden skulle1990 års beslut -- om det finge gälla ograverat -- hamedverkat till att vi ytterligare finge minska vårtjordbruk genom en ökad import utan någonmotsvarande export av svenskalivsmedelsprodukter. Det är därför bra att nu göradessa justeringar.Grönmjölsproduktionen i är ju inte särskiltstor, ca grönmjöl från en areal om drygt2 000 ha. Denna lilla produktion skulle fåbetydande svårigheter när gränsskyddet förproteinfodermedel tas bort . Ipropositionen föreslår regeringen därför ettarealbaserat stöd. I en motion från kds förordadesi stället ett kilobaserat stöd. Liknande förslag fannsi en centermotion.Utskottet menar att ett stöd som utgår förproducerad volym har flera fördelar framför ettarealbidrag med den utformning som anges ipropositionen. Med ett volymbaserat stöd kanoönskade skillnader i stödnivån mellan olikaproducenter undvikas. Ett sådant stöd stårdessutom i bättre överensstämmelse med denstödform som tillämpas inom EG. Det är positivtatt vi i utskottet har kunnat komma överens i dennafråga.Herr talman! Jag vill också något kort beröraträdgårdsnäringens bekymmersamma situation.Det finns ett antal företag inom denna näring sombefinner sig i en akut ekonomisk kris. Utskottetunderstryker behovet av en särskild utredning somskyndsamt bör utreda omfattningen avfruktodlingens ekonomiska problem och föreslålämpliga åtgärder. Det är bra attjordbruksministern ser positivt på den här fråganoch att han skall arbeta mycket snabbt med den.Noterbart är också att den svenska ekologiskaträdgårdsproduktionen är lägre än konsumtionen.Därför bör det framöver finnas utsikter för en ökadsvensk produktion. Jag är ense medjordbruksministern om att såvälkonsumentintressen som miljöskäl talar för statligainsatser för den ekologiska produktionen.Utskottet anser alltjämt att det är angeläget attrådgivningen till trädgårdsodlarna organsieraseffektivt och anpassas till näringens behov.Slutligen vill jag fästa kammarens uppmärksamhetpå vad som sägs angående medel för att underlättaetableringen av ett antal förfortbildning inom jordbruket ochträdgårdsnäringen, vilket är väsentligt förframtiden. Det är bra att man såväl i propositionensom i utskottsbetänkandet, trots dagsaktuellaproblem och kriser, försöker lyfta framutvecklingsfrågor och se inom dessabranscher.Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 56 (-):Herr talman! Om man är sist på talarlistan, blir detofta upprepningar av vad som har sagts. Jaghoppas att kammaren har överseende med detta.Det finns kanske också frågor som tål att upprepasäven när vi diskuterar jordbruket och i synnerhetNorrlandsjordbruket.I det här utskottsbetänkandet behandlas bl.a.frågan om merkostnadsersättning till jordbruketoch livsmedelsindustrin i norra för nästabudgetår.När det gäller stödet till jordbruket i norra utskottet följt propositionens förslag, ettförslag som innebär ett väsentligt avsteg fråntidigare beslut genom att det för den föreslagnanivån inte finns ett kalkylmässigt underlag. Dethela måste nog ses som ett allvarligt avsteg från denmycket viktiga principen att nivån påmerkostnadsersättningen till jordbruket i norraSverige skall vila på objektiva kalkylmässigagrunder.Att hålla fast vid en nivå som fastställts utifrån ettkalkylmässigt underlag är särskilt viktigt underpågående förhandlingar om ett medlemskap i ,vilket också har påpekats tidigare i debatten.Möjligheterna att nå en förhandlingsuppgörelse ombibehållna principer för stödet tillNorrlandsjordbruket bygger självfallet på attambitionsnivån i detta känsliga skede inte sänks.Stora förhoppningar har också ställts på ensjälvrekryterande köttdjursproduktion -- dikor --även i norra . Det skulle bl.a. vara ett viktigtbidrag till ett öppet och levande odlingslandskap.Det är därför med besvikelse man noterar att det ipropositionen inte finns förslag på detta område. Iutskottet har man heller inte varit beredd att göranågon ändring i enlighet med vissa motionsförslag.I norr har man också reagerat mot att det ipropositionen förutsätts att norra skall bryta mot samhälletsmiljöregler. För att klara behovet avspridningsareal för gödsel krävs en betydandeandel egenproducerad spannmål. Denmerkostnadberäkning som hargjort bygger helt på inköpt spannmål, vilket ävenstrider mot stödets idé att bl.a. bidra till ett öppetlandskap.Herr talman! Jag har i en motion framfört det somjag nu har berört, dvs. större ekonomiskt stöd tillnorra , en regional merkostnadsersättningför dikor och frågan om egenproducerad spannmåli kalkylen för svinproduktionen. Alla treyrkandena har i utskottsbehandlingen blivitavstyrkta. Det får man beklaga. Jag vet också attmånga jodbrukare och företrädare för dessa hadehoppats på att utskottet skulle rätta till vad mantyckte var fel i propositionen.Nu finns i betänkandet reservationer där ett ökatNorrlandsstöd förespråkas. Jordbrukarna iområdet förväntar sig nog att åtminstoneledamöterna från skall stödja dessaförslag. Jag undrar om man kan förvänta sig ensådan norrländsk samling över partigränserna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Vissa fiskefrågorFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU21 Vissa fiskefrågor (prop.1992/93:184).Anf. 57 ():Herr talman! Regeringens förslag till ,proposition 184, tillhör inte de mest välskrivnaförslag som har lämnats till . Ej heller ärinnehållet i propositionen det bästa. Utskottet hardärför på flera punkter gått emotjordbruksministerns förslag.Den socialdemokratiska motionen i detta ärendehar tillstyrkts till . Endast påen punkt, finansieringen av det regionala stödet,hade vi litet delade meningar. Jag skall återkommatill detta.Det svenska yrkesfisket är mycketbekymmersamt. Orsaken är till stor del den dåligatorsktillgången i . Sydkustfiskarna ochoskustfiskarna har , speciellt under80-talet, haft mycket goda år med torskfisket. Dethar också varit det fiske som fiskarna till stor del harlevt på.Det finns naturligtvis inte bara en utan flera orsakertill att torsken nu har försvunnit i . Förstoch främst beror det på den dåligasaltvatteninströmningen från . Menockså fiskarna själva har naturligtvis varit enbidragande orsak genom att man har fiskatintensivt och använt moderna redskap.Det finns också en annan fara, nämligen miljön ihavet. Den har förstört en del. Forskare från bådeFiskeriverket och undersöker omdet kan vara någon sjukdom, liknande den som hardrabbat laxen, som kan ha orsakat atttorskbeståndet har minskat.Yrkesfiskarna på syd- och ostkusten har , somjag sade, ett mycket bekymmersamt läge. Deuppehåller fisket med sillfiske. Sillfisket harnackdelen att priserna för fisket är mycket låga, ochefterfrågan på sill och strömming är mycket dålig.Nu kan man klara detta genom detprisregleringssystem som vi har med bidrag per kilosill, men det kommer att upphöra.Regeringen föreslår nu att prisregleringen skallupphöra. Det är helt i sin ordning, eftersom Sverige1988 i träffade en överenskommelse medövriga EFTA-länder om att varje form av statligtstöd som snedvrider konkurrens skall varaavskaffat senast den 1 januari 1994.Från socialdemokratisk sida har vi haft synpunkterpå prisregleringssystemet. Vi föreslog i vår motionatt man skulle flytta fram ändringen från den 1 juli1993, som regeringen föreslog, till den 1 januari1994. Detta har utskottet tillstyrkt, och man lämnarett förslag till i enlighet med vår motion.Nackdelarna med prisregleringen har kanske varitflera, men det blir ytterligare en nackdel nu närprisregleringen hastigt försvinner för många. Omlönsamheten för sillfisket har varit dålig tidigare,kommer den naturligtvis att bli ännu sämre närstödet försvinner. Därför har vi också tänkt på tidenefter . Vi föreslår att ett regionaltstöd skall utgå speciellt till Syd- och Ostkusten. Vinämner dessa kuststräckor, eftersom ärlitet annorlunda. Där har man större tillgång ochbättre möjligheter att fiska. Det stöd vi här föreslårär på , som vi vill skall riktas tillSyd- och Ostkusten. Vi vill också att det stödet skalltas upp som en särskild post i statsbudgeten. Ävendetta har tillstyrkts.Emellertid har vi haft litet delade meningar omfinansieringen av stödet. Majoriteten i utskottettycker att pengarna, de 5 miljonerna, skall tas frånregleringskassan. Vi socialdemokrater anser att detinte bör ske förrän regleringskassan har upphört,och om det blir pengar över anser vi att de böröverföras till statens budget. Detta har vi tagit uppi vår reservation. Jag yrkar därför bifall till denreservationen.Fiskerilånen kommer också enligt propositionen attupphöra. Fiskerilånen har varit på40 . Den statliga kostnaden fördessa lån har varit ca . Räntornapå lånen har varit mycket gynnsamma föryrkesfisket. Man har betalat två tredjedelar avdiskontot i ränta. Men i dessa 40 miljoner ligger endel i bidrag och avskrivningar.Nu tas dessa 17 miljoner upp som ett bidrag tillfisket. Det är väl okej, men när man har lästpropositionen, vilket man fick göra föratt riktigt förstå vad jordbruksministern menar,kommer man fram till att det inte blir 17 miljonerkronor. I stället föreslås att av de17 miljonerna skall avsättas föröverskottshanteringen. Vidare föreslås att5 miljoner också skall avsättas för det regionalabidraget.Vi socialdemokrater har tagit upp detta i vårmotion och föreslår i stället att de 4 miljonerkronorna till överskottshanteringen skall tas frånprisregleringskassan. Det regionala bidraget på 5miljoner skall då, som jag tidigare nämnde,finansieras på annat sätt och tas upp istatsbudgeten. Detta har utskottet tillstyrkt, varförman föreslår detta.Målet med fiskerinäringen måste vara att man såsmåningom, när man kommer över krisperioden,skall kunna stå på egna ben. Men som jag nämndetidigare är yrkesfisket inne i en mycketbesvärlig omställningsperiod. Detta har kanskeockså delvis orsakats av politiska beslut. Påexempelvis Sydkusten har man puffat på för attfiskeflottan skall moderniseras, dvs. att man skallbyta ut de gamla trätrålararna mot modernareståltrålare, vilket har skett.Nu står fiskarna där med stora investeringar ifiskeflottan som skall betalas. Fisktillgången harminskat, och man hamnar därför i en mycketbekymmersam situation.Herr talman! Jag skall också nämna den sistapunkten som vi har tagit upp. Det rör de 30miljoner som finns i prisregleringskassan och somen gång avsattes vid prisförhandlingarna år 1987och . Det avsattes 15 miljoner vart år. Dessapengar var avsedda för konsumentupplysning.Orsaken till detta var de höga torskpriserna. att pengar skulle komma tillbaka tillkonsumenterna.Flera förslag till hur dessa pengar skall betalas ochhur man skall använda dem har väckts under dessaår. Men de förslag som har lagts fram har man avolika anledningar inte kunnat acceptera. Nuföreslår vi i vår motion att dessa 30 miljoner kronoröverförs till , som skall ombildas ochbedriva ren informationsverksamhet för att upplysasvenska konsumenter om hur bra det är att äta fiskoch hur man tillagar fisk.Det är enligt min mening ett bra sätt att användadessa pengar i stället för att som enligt vissa förslagskicka ut rabattkuponger till konsumenter. Tar man30 och fördelar på 8 miljonersvenskar blir det 3:00--per svensk i rabatt påtorsk. Då har man inte räknat inadministrationskostnaderna. Jag tycker att dettaförslag faller av sig självt.Det vi har föreslagit, och som utskottet också ärmed på, är bra. Det nybildade kandärmed bedriva en bättre informationsverksamhetän vad man hitintills har gjort. Som jag nämndekommer framöver att bli ombildat ochenbart bedriva informationsverksamhet.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation 1och i övrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 58 (nyd):Herr talman! Fiskenäringens situation är förnärvarande bekymmersam och det av många skäl.Utvecklingen går mycket snabbt. Det finns enutredning, men förhållandena är föränderliga. Detär den politiska förändringen inte bara för Sverigeutan också för våra omgivande länder i Baltikumsom har gjort att förutsättningarna förändrasmycket snabbt. Vi har fått ett annatkonkurrensläge.Här sitter vi, precis som säger, med enmodern fiskeflotta och skall i större omfattning ännågonsin konkurrera med öststatsfisk. Det är intebara vi som skall konkurrera. Jag såg i en tidning att man t.o.m. i är bekymrade förkonkurrensen. Vi har tidigare jämfört oss medPolen som konkurrensland, åtminstone när detgäller fiskare. jämför sig medden ryska fiskeflottan som kommer och dumparfisk på den polska marknaden.Man har alltså råkat i konflikt. Fiskarna där hartagit besluten i egna händer och blockerar nuhamnarna för rysk fisk. Vi har också råkat i densituationen att även svensk fisk på detta visblockeras. Vi får hoppas att det blir en lösning pådetta.Möjligheterna för våra yrkesfiskare att övergå tillannan verksamhet är i nuvarande ekonomiska lägesmå, närmast obefintliga, även om de har ett brettkunskapsregister. Vi bör därför se på marknadenför fångster och hur i dagens läge åtminstone silloch strömming, vilka det finns god tillgång på, kanfå avsättning.I detta sammanhang kommer man in på att vi måstefå en ökad preferens bland konsumenterna för justsill och strömming. För den enskilde fiskaren är detviktigt att kunna planera sin verksamhet. Eftersomantalet stillaliggande fartyg nu är mycketomfattande -- det lär finnas ansökningar om 250stillaliggande fartyg orsakade avtorskfiskestoppet -- bör kunskaperna hos dessayrkesfiskare kunna utnyttjas bättre. är det frågaom traditionell arbetslöshetskasseersättning. Manbör kunna ge igen någonting som lönar sigför yrkesfiskarna själva.Jag har därför i en motion fört fram att det är viktigtatt samhället tar till vara fiskarnas frigjordaresurser, vilket detta påtvingade stillaliggande avfiskefartyg innebär. I motionen har jag kopplatersättningen vid stillaliggande till någon form avmotprestation för att stärka fiskenäringenskonkurrenskraft.Vi bör tillvarata yrkesfiskarnas stora kunnandegenom att de deltar i t.ex. propagandaarbete vidskolor, storhushåll och mässor för ökadfiskkonsumtion. Jag anser givetvis inte att varjeyrkesfiskare är lämpad för detta. Men det finnsmånga av dem som tycker att detta skulle varaintressant att få göra. Många kan också göra andraarbetsinsatser som är till nytta för både nationenoch näringen, eftersom det är en så långstillaliggandetid som planeras.Herr talman! Vi behöver en förändradkostinriktning bland våra konsumenter för attkunna öka fiskkonsumtionen. Det är synnerligenangeläget bland de yngre åldersklasserna därkonsumentmönstret grundläggs för en lång tidframöver. Låt oss göra en koppling mellankonsumenten och producenten genom att användalediga resurser bland fiskarebefolkningen. Dettakan vara till gagn för såväl folkhälsa somyrkesfiskarna.Jag vill också nämna att detta inte bara gälleryrkesfiskarna utefter kusterna. Det finns äveninsjöfiskare som har problem genom attfiskpriserna är enormt låga. Det har talats om attgädda har sålts för kilot. Men jag har inte settnågon nämnvärd prissänkning i konsumentledet.Därför måste vi titta på varför de enormt låga prisersom nu gäller inom producentledet inte fårgenomslag till konsumenterna.Med detta yrkar jag bifall till reservation 2.Anf. 59 ():Herr talman! Låt mig börja med att instämma medde båda föregående talarna om situationen försvenskt fiske och svensk fiskerinäring. Man kanförvisso säga att situationen är besvärlig för flerabranscher i , men för fiskerinäringen ärproblemen flerfaldiga och av olika art.Tillgången på fisk har minskat. Det gäller framförallt och i synnerhet torskfisket,som är praktiskt taget obefintligt förSveriges del. Vi har alltså ett torskfiskestopp förnärvarande. Det är särskilt allvarligt eftersomtorsken traditionellt utgör den värdemässigtviktigaste fisken.Även marknadsmässigt har vår svenskafiskerinäring det arbetsamt just . Stora mängderimport av färsk fisk från de baltiska länderna -- ellerom den importen ursprungligen kommer frånländer längre österut -- har pressat priserna på vissafiskarter långt under vad som är tillnärmelsevislönsamt för fisket i . Sådan import tarnaturligtvis marknadsandelar från de arter somfortfarande kan fiskas i Sverige.Det betänkande som nu skall ta ställningtill behandlar alltså i en del avseenden villkoren försvenskt yrkesfiske kommande budgetår. Bakombetänkandet står ett i huvudsak enigt utskott. Denreservation som just nu anmälde liggerju hårfint nära majoritetens åsikter i betänkandet.Jag finner faktiskt reservationen relativt onödig.Betänkandet syftar ju till att värna omfiskerinäringen och en levande skärgård. För dettaär en bofast fiskarebefolkning mycket viktig. Detsyftar till att vi skall kunna förse svenskakonsumenter med färsk svensk fisk av god kvalitet.Till följd av internationella överenskommelser somden förra regeringen träffat har utfäst sig attavveckla prisregleringen på fisk. harrätt i att en del av situationen just nu beror påtidigare politiska beslut. Prisregleringen fungerarför närvarande så att en avgift på all svensklandadoch all importerad fisk via en särskild kassa användsför vissa stödåtgärder för svensk fiskerinäring.Regeringen föreslår att det härprisregleringssystemet skall avvecklas den 1 juli1993. Utskottet föreslår nu att den avvecklingenskall senareläggas, dock senast till den 1 januari1994. Motivet till den ändringen är att EES-avtaletsikraftträdande med stor sannolikhet kommer attskjutas upp.