prot · GG0996 · 1993-04-21 00:00:00 — Min fråga till blir: Är intedet här någonting att glädjas åt ?Vad gäller framtid är det riktigtatt det i den nämnda promemorian föreslogs attDomstolsverket skulle avvecklas som centralförvaltningsmyndighet. Förslaget rönte kritikdärför att man ansåg att det behövdes en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet.Därför borde inte avvecklas. Denståndpunkten står jag också bakom, det borde inteavvecklas. Det går ändå att minimeraadministrativa beslutsfunktioner, och det går attlåta domstolarna ta ett större ansvar på områdetoch ändå ha kvar centralt. Det ärden lösning som man har kommit fram till.Jag menar att det är möjligt att behållaDomstolsverket centralt, med en bantad ochändrad organisation. Jag är också nöjd med att mankan administrera ut flera uppgifter till domstolarnalokalt och regionalt. Det verkar som om vi ärganska överens om att detta är en bra lösning.Socialdemokraterna vill att det skall göras etttillkännagivande på denna punkt, och jag har nuhört att också Vänstern vill ha ett sådant. Jagförstår inte att detta skulle behövas. Jag har dockden uppfattningen att det är bra att vi får en bantadcentral myndighet.Arbetsläget är besvärligt, ja mycket besvärligt,vilket också var inne på, meningen har föreslagit att nya medel skall tillföras.Utskottet uttalar däremot seriöst attarbetsförhållandena måste följas mycket noggrantoch att förslag kommer att framläggas. Här harockså nämnts att det redan har framlagts förslag omfullföljdsbegränsning till hovrätterna. Vi skall iutskottet se närmare på detta förslag. Det är inomhovrätterna som den största arbetsbelastningenfinns. Något bör göras -- vi får se vad det blir.Socialdemokraterna har motionerat om ytterligare3 till personalutbildning ochchefsutveckling i anslag till domstolarna. Nydemokrati vill anvisa 2 miljoner mer förkompetenshöjande åtgärder, bl.a. för att förbättrakunskaperna hos domarkåren vad gäller detsexualiserade våldets offer. Jag fick nu höra attockså har pengar över, såvitt jagförstod litet , på dennapunkt, och det innebär väl att det blir majoritet fördetta.Vi som i utskottet representerar regeringspartiernaanser att utbildningsinsatser på detta område äroerhört viktiga, men att det också sker och har skettmycket på detta område. För att detta skall kommatill allmänhetens kännedom skall jag läsa upp vadsom anförs i betänkandet om hur mycket som hargjorts och görs på detta område.Rikspolisstyrelsen har tillsammans medDomstolsverket fått i uppdrag att genomförafortbildning av berörda grupper inom rättsväsendeti syfte att ge ökad kunskap om bl.a. våld motkvinnor, men också om våldets effekter. En del avutbildningen har redan genomförts, och mer pågårnu på regional nivå. Denna utbildning skallredovisas i juli 1993.Domstolsverket har vidare i sin övrigautbildningsverksamhet tagit upp temat kvinnovåldoch andra våldsbrott i olika regionala program,avsedda för både domare, advokater och personalfrån kriminalvården. Det har också hållitsstraffrättsseminarier, där frågor om våld motkvinnor och barn har behandlats.Domstolsverket har också anordnat regionalautbildningsdagar vid flera länsrätter just omsexuella övergrepp mot barn. Därutöver bekostarDomstolsverket också deltagande för domare ikurser och konferenser anordnade av t.ex.Brottsförebyggande rådet, Rädda barnen ochBRIS. Rädda barnen planerar också för åren 1993--1995 att anordna seminarier för bl.a. domare omsexuella övergrepp på barn samt barnmisshandel.Rädda barnen har vidare framställt en videofilmom sexuella övergrepp på barn, som inköpts avDomstolsverket för utlåning till domstolarna.Även nämndemännen anordnar genom sinaorganisationer och med stöd av Domstolsverketseminarier, studiebesök och föredrag, där frågorom sexuella övergrepp mot barn behandlas. Detpågår alltså sannerligen kontinuerligt utbildning fördomare och annan personal på detta område, ochjag vill understryka att det är nödvändigt ochviktigt.Med denna uppräkning har jag velat visa attregeringen verkligen tar dessa frågor på störstaallvar. Vi har dock i rådande statsfinansiella lägeoch mot bakgrund av behovet av andra nödvändigainsatser funnit att vi inte har råd att avsätta nyamedel. Det utesluter naturligtvis inte att mer kanbehöva göras i framtiden.Om nu får ytterligare medelkommer det självfallet också att kunna göra av meddessa. Det hade säkerligen kunnat göra av med detdubbla, tredubbla eller fyrdubbla, på samma sättsom många andra myndigheter skulle kunna göra.Vi har dock från regeringspartiernas sida intebedömt att vi kan avsätta mera medel för dettaändamål.Vi agerar inte heller så ansvarslöst som Nydemokrati, som trots att bara stårtill förfogande glatt vill dela ut 3 miljoner. Omsättdetta till den egna familjens hushållskassa! Manströr här ut som man inte har. Jaganser att man måste agera precis lika ansvarsfulltmed statens medel som med pengar i sin personligaekonomi. Jag yrkar därför bifall till reservation 2.Vad gäller principen att tyngdpunkten irättskipningen skall ligga i första instans, något somframfördes i betänkandet Domstolarna inför 2000-talet, vill jag säga att denna är genomförd för deallmänna domstolarna, men ännu inte för deallmäna förvaltningsdomstolarna. I dettabetänkande ställer sig utskottet bakom att dennaprincip bör gälla även för förvaltningsdomstolarna,och jag tycker att det är viktigt att peka på detta.I reservation 3 yrkar Socialdemokraterna att tillregeringen skall ges till känna, att varjespecialdomstols fortsatta verksamhet måstebedömas efter domstolens egna meriter och inteendast från principiella ståndpunkter.Oenigheten inom utskottet har länge varit stor ifrågan om vi skall ha specialdomstolar eller ej. Frånde icke-socialistiska partiernas sida har vi längehävdat, att antalet specialdomstolar bör minskasoch att deras verksamhet i möjligaste mån börinordnas i de allmänna domstolarnas eller i deallmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet.Riksdagsmajoriteten har inriktningen att antaletspecialdomstolar skall bli så litet som möjligt. Nuhar det också kommit en proposition, som härnämnts, där man föreslår ett avskaffande avFörsäkringsöverdomstolen. Såvitt jag har uppfattatkommer detta förslag att bifallas, så oenigheten ärkanske inte så stor.Att varje domstol skall bedömas utifrån sina egnameriter tycker jag är självklart. Jag ställer mig dockinte bakom något tillkännagivande om detta. Jagtycker att det är självklart att bedömningen sker pådenna grund.Beträffande Försäkringsöverdomstolen finns deten bred överenskommelse, som väl skall varalångsiktigt hållbar. Enskilda ledamöter må ha olikauppfattningar i olika frågor -- så är det väl inom allapartier.I betänkandet finns också två reservationer i fråganom jourdomstolar. I en reservation frånSocialdemokraterna anförs att redan nuskall uttala att jourdomstolar inte skall införas. INydemokraternas reservation yrkas att riksdagenskall uttala att ungdomsdomstolar skall införas.Jag känner igen frågeställningen. Som GöranMagnusson mycket riktigt sade har jag självtidigare verkat för det som anförs iNydemokraternas reservation. Jag erkänner att jaghar ändrat uppfattning, bl.a. efter ett besök iEngland, där jag studerade de engelskajourdomstolarna. Det gick upp för mig attjourdomstolarna där inte medverkade till attminska tiden mellan brott och påföljd. Det vartvärtom mycket däremellan. , eller mer innan målen gicktill dom.Jag har också ändrat uppfattning därför attverkligheten gått förbi mig. Man har redan i dagkunnat minska tiden från det att ett brott uppdagatsoch utretts och fram till att det gått till domstol, åtalhar väckts och påföljd har utdömts.Med det som jag nu säger avslöjar jag vad somkommer att föreslås av majoriteten iungdomsbrottsutredningens betänkande, men jagtror ändå inte att jag avslöjar för mycket, eftersomdet redan har kommit ut i massmedierna. Jag harbåde kunnat se på TV och läsa i tidningarna att detpå grund av att vi kunnat avkortabehandlingstiderna har åstadkommit i princip detsom vi tänkte uppnå med hjälp av jourdomstolarna.Vi har i det nuvarande domstolsväsendet enorganisation som fungerar och som ser tillrättssäkerheten.Med detta yrkar jag utom vad beträffar reservation2 bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Somjag tidigare nämnt hemställer jag om bifall tilldenna reservation.Anf. 143 ():Herr talman! Först har vi frågan om jourdomstolar.Det är bra att vi har fört en debatt. ÅtminstoneIngbritt Irhammar, och uppenbarligen en majoriteti , har kommit till insikt ifrågan. Då får man väl betrakta avstyrkandet av vårmotion om jourdomstolar som mera teknisktbetingat och anse att problemet kommer att lösaspå ett tillfredsställande sätt. Skillnaden mellan attreagera och att reagera snabbt och vidta åtgärdermot brottslighet beror inte på om det finnsjourdomstolar eller ej, utan det beror på vilkaandra möjligheter som finns och vilka resurser somfinns inte minst inom kommunerna. K G Sjödinförsöker ju friskt att dra in pengar frånkommunerna.Vidare har vi frågan om tingsrätterna,och promemorian. IngbrittIrhammar tycker att jag skall glädjas över att dessafrågor har landat på ett bra sätt. Det gör jag väl ioch för sig, även om en del av poängen idiskussionen kring detta har gått förlorad. Kvarstår ju bl.a. behov av att kunna decentralisera enhel del arbetsuppgifter från ochnedåt i organisationen. Det är kanske inte alldelesenkelt att lösa det problemet nu.Jag är glad, och jag hade varit ännu gladare om jaghade kunnat vara glad för attdenna promemoria inte hade kommit till stånd. Jagtror att många i domstolarna och tingsrätternaockså hade varit det. Det är det som var poängen imitt resonemang, dvs. det har skapats oro iorganisationen genom att man abrupt har sagt attdet skulle vara på ett visst sätt. Likaså har det varitmed . På det sättet har spänningaroch svårigheter skapats. Jag tror att man hadekunnat klara ut en del av de aktuella frågorna på ettbättre sätt om man hade sökt samarbete. Det vardet jag försökte antyda beträffandespecialdomstolarna.Vi har ingen doktrinär uppfattning omspecialdomstolarna. Varje domstol får ges en egenbedömning. Huvudpunkten idepartementspromemorian från justitieministerHellsvik är att det inte skall finnasspecialdomstolar. Det är glädjande att IngbrittIrhammar markerar en något annorlundaståndpunkt mera i linje med den jag förträder,nämligen att varje domstol skall bedömas för sigenligt vilka uppgifterna är och vad som skallåstadkommas.Nu får vi väl en proposition påområdet. Men jag tycker att det vore bra om detgick att ta hänsyn till möjligheterna att skapa enbred uppslutning kring den samladedomstolsorganisationen för att slippa uppslitandediskussioner om varför det skall vara så tväraskiljelinjer -- en blockvis uppfattning -- i fråga omspecialdomstolar. Jag tycker att det är ett olyckligtsätt att hantera frågorna på. Jag ser fram emot attdet -- med förnuft, sans och måtta -- kommerförslag om specialdomstolarna.Anf. 144 ()replik:Herr talman! Av denna diskussion mellan GöranMagnusson och mig framstår det klart att det finnsen bred enighet rörande de flesta frågorna ibetänkandet. Reservationerna är mera av taktisktslag.Göran menar att vi skulle ha kunnatbespara de små tingsrätterna runt om i landet vissoro. Jag ställer mig litet frågande till vem som äransvarig för oron på området. Nog var det underden socialdemokratiska regeringstiden som detgavs i uppdrag att göra en utredning omdomstolarna inför 2000-talet? räddadevi de minsta tingsrätterna. Men ni har väl tidigarevarit inne på förändringar i den utredning som nifrån början gav uppdraget till? Det skulle hainneburit att många av de små tingsrätter som i daghar räddats skulle ha varit i fara.Anf. 145 ()replik:Herr talman! Det är inte alldeles enkelt att utläsa idirektiven vad slutresultatet avDomstolsutredningens överväganden om en nytingsrättsorganisation skulle ha varit. Som IngbrittIrhammar väl känner till fick inte utredningenfullfölja det utredningsarbete som hade påbörjats.Där fanns ansatser till att lösa problemet på etttillfredsställande sätt.Det kan väl finnas anledning att säga att i avsnittetom tingsrättsorganisationen hänvisas till riksdagenstidigare beslut -- om jag inte minnsalldeles fel. I varje fall var det för ett stort antal årsedan. Det har sagts att det vore bra med tingsrättersom innehåller minst tre domare. Om man skullefölja det riksdagsbeslutet, som har bekräftats vidsenare tillfällen, landar man på en omfattandenedläggning av tingsrätter.Vad vi arbetade med i , innanvi befriades från uppdraget att utredatingsrättsorganisationen, var att fösöka hitta enmodell, den s.k. statskontorsmodellen, som skullekunna lösa problemet medeffektivitetsresonemanget och möjligheten tilldecentralisering av arbetsuppgifter och samtidigtbevara tingsrätterna i allt väsentligt. Där fannsmöjligheter att under ordnade parlamentariskaformer hitta ett sätt att nå fram på den punkten. Vifick inte göra det. Sedan har departementet medpromemorian och friska anfall i frågan egentligenomöjliggjort en sansad och konstruktiv diskussionpå den punkten.Det här är inte den enda reträtten. skall vidiskutera frågorna om rättshjälpen. Där hurtademan ut med pressmeddelanden med förslag om attlägga ned de allmänna advokatbyråerna. Sedanräknade man i kassan och kom fram till att man intehade de som nöjet skulle kosta.Kan förmedla synpunkten tilldepartementet att tänka igenom och försöka samlahyggliga majoriteter i de viktiga principiellafrågorna om domstolsorganisationen?Anf. 146 ()replik:Herr talman! Jag är väl medveten om att det finnskrafter också hos Socialdemokraterna som verkarför att avskaffa små tingsrätter. Just resonemangetom att det skall behövas tre domare vid en domstolför att den skall vara domför eller kunna verkaeffektivt har jag hört från olika håll. Jag har fåttkunskaper som visar att de minsta tingsrätterna ärofta de som är de mest effektiva.Enligt min egen uppfattning bör man iförsta hand se över de tingsrätter och domstolarsom har sex sju eller fler domare. Där skulle detbehöva göras förändringar. Om ni hade en klaruppfattning, , om hur ni vill hadet kunde ni i en reservation ha motiverat detta.Just i fråga om tingsrätterna kunde det ha lett till endebatt. Jag utgår från att ni från socialdemokratiskthåll kanske väcker en ny motion ochtalar om vilka domstolar ni vill lägga ned.Anf. 147 ()replik:Herr talman! Får jag först erinra att utfrågningen och övervägandena i utskottetledde fram till den formulering som jag tidigareredogjorde för. Utskottet noterar att den slutsatssom kan dras av nu befintliga uppgifter -- dvs. helamaterialet kring tingsrättsorganisationen, och ävenfrågan om tre domare som minimun i tingsrätterna,vilket har uttalat sig för -- är attdet inte kan riktas några avgörande invändningarmot den nya organisationen.Därför är det väl inte så angeläget att dra igång ettgräl eller en diskussion om huruvidaSocialdemokraterna vill lägga ned ett antaltingsrätter. Det är faktiskt vi som har försökt att slåvakt om tingsrätterna och medverka till en bralösning på den punkten. Jag utgår från att vitillsammans försöker hitta lösningar på problemetmed domstolsorganisationen som ärtillfredsställande och som tar hänsyn till lokalförankring, tillgänglighet och alla de andra momentman brukar tala om i dessa sammanhang.Anf. 148 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 149 (nyd):Herr talman! Beträffande kompetensutveckling fördomare m.fl. sade att det skerutbildning, och hon hänvisade bl.a. till attRikspolisstyrelsen anordnar kurser. Ja visst, meneftersom de lokala polismyndigheterna skall stå förkostnaderna själva och de skall spara pengar,hamnar de här sakerna långt ner påprioriteringslistan. Jag misstänker att det ärlikadant inom domstolsväsendet.Därför är det ju viktigt att utskottet markerar vadpengarna skall användas till. Sedan är det upp tillregeringen att anvisa pengarna ikompletteringspropositionen. Jag tror säkert attdet finns konton där man kan ta den blygsammasumma som utgör.Sedan sade att vi inte harfinansierat vårt förslag. Det har sagts mig att när denuvarande regeringspartierna satt i opposition vardet vanligt att de lade fram ofinansierade förslag, sådet förfarandet kan knappast vara obekant förIngbritt Irhammar.Anf. 150 ():Herr talman! Jag sade tidigare att Nydemokraternavar ansvarslösa som hanskades med statsfinansiellamedel på det sättet att de finansierar 2 miljonermen strör ut 3 miljoner. Jag fick inget annat svar påmin fråga än att det skall man väl kunna göra.Det är intressant om ni nydemokrater hanterarbudgetfrågor på det sättet att ni menar att pengargår väl att hitta någonstans. Jag ser fortfarandeingenting annat än att det är ett väldigt ansvarslöstagerande från Nydemokraternas sida.Ni nydemokrater skrev i motionen att medlen somvi talar om skulle användas just för att utbildadomare i frågor om våld mot kvinnor ochsexualiserat våld. Sedan har ni gått med på attstörsta delen av de medlen skall användas tillpersonal- och chefsutveckling.Jag påstår inte att det inte behövs personal- ochchefsutveckling på olika områden och hos olikamyndigheter i vårt land, men pengarna går inte tilldet ni sade från början. Det är väl sammaansvarslöshet i det avseendet då.Anf. 151 (nyd):Herr talman! Vi skall inte gå in i en debatt omansvarslöshet, men det sades underutskottssammanträdet av en partikamrat tillIngbritt Irhammar att det har förekommit att ävenderas parti har lagt fram ofinansierade förslag.Om läser vår budgetmotion,skall hon finna att vårt parti står för de störstabesparingarna. Så nog finns det utrymme för enkostnad på ikompletteringspropositionen.Sedan vill jag säga att jag förstår så väl att IngbrittIrhammar undviker att prata vidare omjourdomstolar. Det måste vara litet besvärande attha vänt så väldigt. Det skulle vara roligt att veta omdet bara är som har gjort deteller om hon talar för hela Centerpartiet.Anf. 152 ():Herr talman! Den argumentation som för fram nu gör mig ännu mer förbryllad.Eftersom Nydemokraterna står för de störstabudgetbesparingarna kan de också stå för detstörsta slöseriet -- är det den slutsatsen vi skall dra?Ny demokrati står för de störstabudgetbesparingarna, påstår ,och därför kan han slösa litet med pengar.Jag återkom inte till frågan om jourdomstolar, förKarl ställde inte någon följdfråga tillmig på det området. Det är ett mycket seriösttänkande som har fått mig att ändra mig, och detavgörande har då varit att verkligheten har gåttförbi oss.Bakgrunden till att jag har drivitfrågan om att införa jourdomstolar är den som KarlGustaf också drog upp, nämligen behovet avsnabba reaktioner när ungdomar begår brott. Meneftersom de reaktionerna förr tog betydligt längretid än de i verkligheten gör , har vi i praktikenfått det jourdomstolssystem som jag hareftersträvat.Man är snabbare än vad jag för tre-fyraår sedan kunde tänka mig att man kunde bli inomen jourdomstol. I försöksdistrikt tar enförundersökning ca , en ordningsom förhoppningsvis skall spridas till alla distrikt,och sedan tar det från utredning tillåtal i domstol. Det tar alltså fem eller --och det är oerhört snabbt -- utan att man har införtspeciella jourdomstolar, och då behåller man ändårättssäkerheten.Att jag har ändrat mig och vi i vårt parti har ändratoss -- jag gissar att många andra iungdomsbrottsutredningen också har gjort det --beror just på att verkligheten har gått förbi oss.Tack och lov för det!Anf. 153 (nyd):Herr talman! Jag skall inte gå in i någon debatt omofinansierade förslag, men beträffandejourdomstolen tror jag att intelyssnade riktigt. För att man skall kunna tala om enjourdomstol fordras att det direkt fattas beslut omomhändertagande, dvs. att det sker en snabbreaktion, inte att man kallas ellernågonting sådant.Reaktionen är viktigare än själva påföljden. Justutredningsomhändertagandet gör kanske att detkan stanna vid det som påföljd. Det är möjligt attsedan tillämpas LVU eller häktningsreglerna, mendet jag vill åstadkomma är att det blir en snabbreaktion, så att inte den felande ungdomenkommer direkt ut på gatan och skrattar.Som oftast sker , ringer polisen till åklagaren,som säger att den unga lagöverträdaren får gå. Detär detta som är det tråkiga, och det gör attungdomar inte förstår allvaret i fråga om samhälletsmöjligheter att vidta åtgärder.Anf. 154 ():Herr talman! Här får snabbheten vika förrättssäkerheten.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkande /93:SkU21 samt justitieutskottetsbetänkanden /93:JuU23 och betänkande SkU21Mom. 1 (enskild näringsverksamhet ochhandelsbolag)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 20för reservation 1 av . 2 (resultatutjämnings- ochreserveringsmöjligheterna)Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 22 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 4 (kvittning av underskott i enskildnäringsverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 23för reservation 4 av . 5 (vissa särskilda skattestimulanser)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 5 av . 9 (kapitalförlust i samband med rån)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 21för reservation 6 av momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU23Mom. 1 (anslag till Riksåklagaren m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot128 röster för reservation 1 av . 3 (renodling av åklagarrollen)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 2 av . 4 (åtalsplikten)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 21för reservation 3 av . 9 (förtursmål)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 21för reservation 8 av momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU24Mom. 4 (anslag till Domstolarna m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot136 för reservation 2 av m.fl.Mom. 7 (specialdomstolar)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot129 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 8 (jourdomstolar)Först biträddes reservation 4 av . med 130 röster mot 21 för reservation 5 avKarl . 138 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 127 för reservation 4 av Lars-ErikLövdén m.fl. 14 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.Tredje vice talmannen meddelade att dennavotering skulle äga rum efter de muntliga frågornaoch regeringsinformationen, dvs. ca kl. 15.30.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Anslag till kriminalvården, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU25 Anslag till kriminalvården, m.m.(prop. 1992/93:100 delvis).Anf. 155 ():Herr talman! Vi står kanske nu inför en vändpunktnär det gäller svensk kriminalvård. somden borgerliga regeringen uttalar att det skall skeen utveckling av innehållet i kriminalvården, läggerman fram förslag som medför sådana konsekvenserför kriminalvården att intentionerna svårligen kanuppfyllas.Beslutet om ändrad villkorlig frigivning, vilket visocialdemokrater motsatte oss, innebär att behovetav antalet fängelseplatser ökar drastiskt under denärmaste åren.Trenden är att allt fler döms till längrefängelsestraff, och de signaler som regeringen gerom ändrad lagstiftning går i samma riktning. Detbetyder att antalet platser måste öka medytterligare 1 200--1 300 till en kostnad av ca 500miljoner kronor . Investeringskostnadenskulle uppgå till 1,2--1,4 miljarder. Här behövs detverkligen resurser. Vi förutsätter att konkretaåtgärder kommer att redovisas ikompletteringspropositionen.Beläggningssituationen är heltoacceptabel.