prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Man skallinte sänka den allmänna skatten. kanintyga -- rätta mig om jag har fel -- att ärdet land inom som har den lägsta skatten påföretag, även om man tar hänsyn tilldubbelbeskattningen.Vi såg siffror, , när vi i skatteutskottetbesökte i , som klartvisade att med hänsyn tilldubbelbeskattningen har en mycketkonkurrenskraftig beskattning av företag ochkapital. Det går att få fram siffrorna från norskaFinansdepartementets handläggare, och jag vet attBo Lundgren har tillgång till samma dokument somjag. Vi kan i denna debatt slå fast att redanhar konkurrenskraftig skatt på företagsvinster ochkapitalinkomster.Slutligen, , de 20 miljarder somnämns i konsekvenskalkylen gäller ingaindexregleringar. Tjänstemännen påFinansdepartementet skriver om skattehöjningarpå 20 miljarder. , är detskattesänkningar som väntar under de kommandeåren eller är det skattehöjningar påminst 20 miljarder? Denna fråga går att besvaraenkelt och rakt.För att sanera ett gigantiskt budgetunderskott -- -- behövsskattehöjningar, besparingar och tillväxt iekonomin. Alla de kalkyler som jag har sett ochgjort för visar att vi fortfarande kommer attha en betydande skuld i de offentliga finanserna. Vikan diskutera siffrorna, men just nu har vi enskuldkvot på . kommerskuldkvoten, med gynnsamma ekonomiskaantaganden, att ligga i intervallet 44--. Då harman inte råd med skattesänkningar, Bo Lundgren.Man måste ta ut mer i skatt, spara och skapatillväxt.Anf. 153 Statsrådet ()replik:Fru talman! Underskottet i statens affärer bestårdels av en strukturell del som måste sparas bort,dels av en konjunkturell del som vi måste växa ur.Vi måste alltså såväl skapa förutsättningar för atteliminiera det strukturella underskottet somvidtaga åtgärder , som innebär att detkonjunkturella underskottet kan elimineras. Föratt klara det sistnämnda, måste vi också genomföraskattesänkningar. Det strukturella underskottetinnebär självfallet att takten och omfattningen avskattesänkningarna inte blir desamma som vidbudgetbalans. Men det går inte att lösa våraproblem genom att höja skatterna. Det vore detsamma som att försöka lösa dagens problem meddet som i går orsakade just de här problemen.Frågan om momsen finns det inget entydigt svar på.Med nuvarande skattestruktur i är det intemöjligt att generellt sänka tjänstemomsen. Det vetbåde och jag. Men det finnsöppningar och möjligheter att genomföra vissaförändringar, beroende på hur vi väljer att totaltsett ha strukturen . Det är bl.a. just detsom en utredare fram till slutet av januari månadskall studera. Tjänstebeskattningen innefattar intebara moms, utan även arbetsgivaravgifter ochinkomstskatt. Det är helheten som i detsammanhanget skall belysas.Sverige har , t.o.m. OECD-världens, mestkonkurrenskraftiga bolagsskattesystem. Men det ärinte bara bolaget som sådant som skall studeras --även om det är nog så viktigt -- utan ävenägarbeskattningen vad gäller svenska ägare. I detfallet är det sämre för oss i , eftersomSverige fortfarande har dubbelbeskattning, vilketmånga andra länder slopat. Det finns olikaregelsystem för detta.Med de problem som vi har i ekonomin, måste viskapa förutsättningar för att soliditeten ökas --åtminstone inte försämras -- vid expansion avnäringslivet. Egenkapitalförsörjning måste ocksåfås att fungera. Det tror jag att vi kan vara överensom.Jag uppfattar inlägg som att hantycker att vi inte skall slopa dubbelbeskattningen , men att vi i en vändande konjunktur bör göradet. Det innebär att han principiellt tagit ställningför ett system med enkelbeskattning av såvälutdelningar som räntor och kvarhållna vinster, ochför att vi skall sträva efter detta. Det är ett bra,klarläggande besked. Det gäller att avstå ivoteringen , annars får välVänsterpartiet ställa upp när det gäller attmotverka förslag om att riva upp dennabeskattning.Det är också viktigt att slopa dubbelbeskattningenför att kunna få en ökad rörlighet för kapitalet. Omman tycker att kapital i ett visst företag ligger fel,är det bra att man flyttar kapitalet till ett annatföretag. Det är vad som eftersträvas i dennareform, förutom lindringar för de allra minstaegenföretagen och handelsbolagen.Anf. 154 ():Herr talman! Efter att ha kämpat för en rättvissmåföretagarebeskattning sedan mitt inträde iriksdagen och efter det att vi i Folkpartietmisslyckats med att få Socialdemokraterna med pådetta, är det naturligtvis med mycket stor glädjesom jag noterar att frågan nu står inför sin lösningoch att småföretagen äntligen får en rättvisbehandling.Vi återkommer med sakbehandlingen avsmåföretagarebeskattningen. Jag vill inte köra dentidigare debatten i repris, men jag skall bara ägnanågon minut åt debatten om ekonomin.Under debatten om regeringsförklaringenraljerade över att uttrycket att regeringen tänkte göraSverige till en tillväxt- och företagarnation. Det varnu tredje gången som yttrade detta, ochdet var som tillväxten minskar,påpekade . Det låter naturligtvisganska besvärande för regeringen.Lika besvärande låter det möjligen inte om manbetänker att det var på den borgerliga regeringensförsta riksdagsdag som detta första gångenomnämndes i regeringsförklaringen. Det förstabudgetår som tillväxten sjönk var under den avIngvar ledda regeringens senasteregeringsår.Vad menar ? Tror han möjligen attregeringen förfogar över något trollspö, som intebara kan vända utvecklingen över utanockså retroaktivt kan förändra den ekonomi somunder egen regeringstid rasatbrant utför? Det var en treårsperiod under vilkeninte bara statsfinanserna eroderades, utanföretagens kurvor för produktion, sysselsättningoch orderingång rasade brant utför.När talar om att det var tredje åreti rad som använde detta uttryck, skeddedet nära nog borgerligtregerande. är i detta sammanhang ingen långtid. Det är den tid som i stort sett behövs för attvända skutan, och en sådan vändning börjarfaktiskt nu bli klart skönjbar. Exporten harutvecklats starkt. Även på hemmamarknaden tycksvi vara framme vid en vändpunkt.Det stora bekymret är, och kommer för ganska långtid att vara, den höga arbetslösheten. Man måsteändå hålla i minnet att den kraftigt minskadesjukfrånvaron, den mycket snabbt ökadeproduktiviteten och det höga övertidsuttagetmycket verksamt bidragit till attarbetslöshetssiffrorna skjutit i höjden.Herr talman! Jag kan inte underlåta att någotkommentera inträde somekonomisk talesman för Socialdemokaterna.Göran hade talat med ekonomer och annatnäringslivsfolk. Jag har faktiskt också talat med enhel del personer -- jag gör det fortlöpande -- medbetydande insyn i svenskt näringsliv. Flera har desenaste dagarna tecknat en hoppfull bild av dagensaktiviteter inom näringsliv och företag.Verksamheten och optimismen är mycket påtagligsäger man. Det skulle vara förvånande, sägs det,om inte detta kommer till synes i form av ökadsysselsättning.Bortsett att uppträdde någotpompöst, höll han ett tonläge som bådar gott förframtiden. Det skall bli intressant att se om hanförmår handla med den logik som . Den som vill vara trovärdig när hansträcker ut handen måste också vara beredd attfatta den hand som sträcks ut mot honom.Personligen är jag litet orolig när såtvärsäkert hävdar att det går att få i gånginvesteringarna genom att sänka momsen. LarsHedfors har här också varit inne på den linjen. Detär långt ifrån något riskfritt experiment. Många harpekat på risken att människor ökar sitt sparande istället för sin konsumtion. I så fall misslyckasnaturligtvis hela operationen.Jag vill gärna utvidga det resonemanget litet. Enkonsumtionsstimulans kan ju faktiskt, enligt minmening, bli ett fiasko även om operationen lyckas,dvs. att konsumtionen ökar. Erfarenheten frånexportindustrin är entydig. Trots att utsikterna ärbättre än på mången god dag, både på kort och långsikt, är man starkt obenägen att anställa flermänniskor. Företagen kör hårt med övertid ocheffektiviserad produktion.Om inte exportindustrin anställer folk, trots både i det korta och i det långa perspektivethar utomordentliga framtidsutsikter, varför skulledå konsumtionsindustrin göra det, som följd av enstimulans av mycket kortsiktig natur?Oavsett om stimulansåtgärderna ger resultat ellerej, riskerar man faktiskt att statsfinansernadräneras och arbetslösheten förblir opåverkad.Herr talman! Mot detta experiment, enligt minmening på förhand dömt att misslyckas, ställs ettmycket säkrare alternativ. Genom att gesmåföretagen vettiga och rättvisa skatteregler,genom att ta bort en straffbeskattning påkapitalsidan, som vållat stora skador ,säkrar vi tillförseln av nytt kapital till näringslivet.Därmed stimulerar vi tillkomsten av sunda ochriktiga jobb.Vi vet alla att investeringarna måste öka mycketkraftigt och att detta kräver ett betydande kapital.Det riskvilliga kapitalet, ägarkapitalet, har här ennyckelroll. Det är helt enkelt en förutsättning föratt tillväxten skall komma i gång och att nya jobbskall kunna skapas.På köpet minskar vi också ett osunt kapitalutflödeur landet inom försäkringssektorn. Vi vänderkapitalströmmen mot vårt land, i stället för frånvårt land när det gäller investerings- och riskvilligtkapital.Detta mina vänner är förvisso inget trollspö, somjag talar om, men det är en politik för att göraSverige till en tillväxt- och företagarnation.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag skall bara kortfattat kommenteraKjell synpunkter på vårt förslag om attstimulera efterfrågan. Vi har ju tidigare föreslagiten tillfälligt sänkt moms. hävdaratt det skulle få till resultat att folk i stället ökar sittsparande.Detta tyder på att lever ganskalångt ifrån verkligheten. Om han går ut kommerhan att träffa mängder av människor som leverpå marginalen. Det gör de på grund av regeringensåtgärder. Det är åtstramningsåtgärder som drabbarde sämst ställda och skattehöjningar som drabbarhushållen. Den som lever på marginalen kommermed stor sannolikhet att öka sin konsumtion, omden stimuleras på något sätt.Jag skall också ställa samma fråga som jag ställdetill med anledning av det som stod iDagens industri : ''Sluta rucka påskattereformen -- snart är vi tillbaka iavdragsdjungeln. ''Det var ju som tillsammans med ossgenomförde skattereformen. är man i gång medatt riva upp den. Det är inte särskilt smickrande förFolkpartiet.I pekar man på de tre momssatsersom har införts, på att kapital- , inkomst- ochförmögenhetsskatterna har sänkts för välbärgademänniskor. Det sätter symmetrin i skattereformenur spel.Man tar vidare upp tjänstebeskattningen och säger,litet vitsigt: ''ROT-avdraget'' -- som vi beslutade omi våras -- ''kan ses som roten till det onda.'' Mansäger att det öppnade för en mängd andraavdragsdebatter. Man nämner den s.k.pigdebatten. Man tar upp förslaget om avdrag förideella gåvor, riskkapitalavdraget, avdragsrättenför underskott i nystartade företag, avdraget somblir en följd av vårdnadsbidraget och en mängdandra avdrag. Man säger: ''Vem, mer änskattekonsulterna, gynnas av ett nyttavdragsraseri? ''Jag vidarebefordrar den frågan till är det egentligen med omsorgen om vårgemensamma skattereform?Anf. 156 () replik:Herr talman! Min omsorg om skattereformen ärganska stor.Låt mig börja med påstående att jaglever helt borta från verkligheten och inte märkeratt människor har det svårt , samt attmänniskor kommer att konsumera.Det var inte jag som hävdade att människor skullespara i stället. Jag sade att många har påpekat att deskulle komma att spara pengarna. Den risken finnssjälvfallet. Även de som har det ganska brastimuleras av en allmän momssänkning.Jag svarar så gott jag kan på frågor,och han bör kvittera med att svara på mina. Vad ärdet som säger att konsumtionsindustrin tar in merfolk om konsumtionen ökar, om det blir frist,en lättnad? Exportindustrin har ju under lång tidhaft gynnsamma förutsättningar, men tar inte infolk.Det är en fullständigt uppenbar risk för att manmisslyckas totalt på sysselsättningssidan. Allautgifterna finns kvar, och statskassan dräneras istället. Hela operationen har bara lett oss in i enmycket svårare situation. Glöm bort modellen medatt man kan äta sig ur krisen, !I fråga om att riva upp skattereformen, är jagsjälvfallet mycket observant på risken för att ettavdragssamhälle på nytt skall införas. upp kritik mot förslag på tjänstesidan som överhuvud taget inte är beslutade. Låt oss ta dendebatten när vi har frågorna framför oss. LarsHedfors nämner avdrag för ideella gåvor osv., somdet mig veterligt inte finns något förslag om än.Han nämner vårdnadsbidraget, som naturligtviskommer att innebära bekymmer på avdragssidan.Vi får alltså ta upp de frågorna när de blir aktuella.Anf. 157 () replik:Herr talman! Ni har faktiskt börjat riva iskattereformen, . Ni har genomförtnya avdrag, t.ex. avdraget i ROT-verksamheten --som egentligen var ett enda stort fiasko. Har manbörjat göra en sak på avdragssidan, kan manfortsätta.Nu föreslås i en lagrådsremiss avdragsrättför underskott i nystartade företag. Därmed skulleen av de allra viktigaste principerna iskattereformen rivas upp, nämligen principen attdet skall vara vattentäta skott mellan olikainkomstslag. Om det inte finns vattentäta skott, ärrisken stor för att man börjar manövrera ochmanipulera för att komma undan skatt. Då är vitillbaka i skatteplaneringens träsk ochnolltaxerandets elände. Låt oss för allt i världenslippa detta!Det är just därför som man är så orolig på Dagensindustri. kan möjligen negligeravad jag säger, men han kan väl inte negligera vadsom står på ledarsidan i , där man ärdirekt orolig för att skattereformen skall rivas upp.Man säger att våra möjligheter att använda denförenklade självdeklarationen försvinner och attskattekonsulterna kommer att frodas på nytt. Detär det som är så allvarligt.Kjell gör en liten, klädsam reträtt närdet gäller våra förslag omkonsumtionsstimulerande åtgärder. Han påstår attdet inte är han som säger det, utan andra. Hantvivlar på att det kan gå så, men jag tycker att detär ett logiskt resonemang. Om människor fårtillfälle att öka sin konsumtion gör de det -- specielltom de lever på marginalen. Ökas konsumtionen,ökas naturligtvis också produktionen. Då ökarockså sysselsättningen, och det kanske skapas litetoptimism i det här landet.Det är det som denna ekonomiska depression i storutsträckning handlar om. Det är också ettpsykologiskt fenomen. Folk vågar inte göra det köpsom de annars skulle ha gjort, vågar inte göra detbilbyte som de annars skulle ha gjort -- just därföratt de känner pessimism. En liten ekonomiskinjektion skulle kanske kunna väcka optimismen,. 158 () replik:Herr talman! Jag har mycket svårt att förstålogiken -- lyckades inte förklara dettaför mig. Varför skulle konsumtionsindustrin börjaanställa en massa folk när människor helt plötsligtfår en liten sänkning av momsen? Exportindustrinhar ju de mest gynnsamma förutsättningarna på åroch dag, men där anställer man inte. Varför skullekonsumtionsindustrin göra det?Dessutom är det helt fel att sysselsättningen skulleöka, som säger. Problemet är ju atteffektiviteten har ökat så våldsamt i svenskindustri, generellt och ibilindustrin med 30--. En 40-procentigeffektivitetshöjning innebär att det nu behövs barasex människor för att göra en bil, mot tidigare tio.Det kommer självfallet att bli sammaeffektivitetshöjning när det gällerkonsumtionsvaror, som ju inte kräver någon somhelst nyanställning för att tillfredsställa den lillakonsumtion som skulle behövas -- även om lagrennu minskar något.Lars nämnde tjänsteavdrag. Det är ettkrångligt förslag, men krångligheten består däri har försökt skapa fullständigt vattentäta skott,för att det inte skall ske någon skatteplanering.Såvitt jag förstår, har man också lyckats med det --på bekostnad av enkelheten i skattesystemet.Jag var själv oerhört fascinerad av tanken på ettenkelt, effektivt system när jag höll på med detta,men vid självrannsakan efteråt har jag kommitfram till att man också måste tänka på vad det geri effektivitet och vad det kan bidra till när det gälleratt starta nya företag. Det finns också andra inslagsom jag har funderat över. Det är klart att manmåste väga de här olika sakerna mot varandra.Eftersom man från småindustrins ochorganisationernas sida nu entydigt förklarar att denhär avdragsrätten är en mycket viktig reform tyckerjag också att man skall genomföra den.Anf. 159 () replik:Herr talman! sade attregeringspartierna vill få fart på genom attsänka skatten på företag och kapitalvinster. Men,, ett stort problem med denåtgärden är att väljarna måste förstå och accepteraregeringspolitiken, och det kan de inte göra närman gör så hårda neddragningar på offentlig servicesom den här regeringen gör. Som sägeri sina paroller: behöver både företag ochdagis. Det tycker svenska folket. Men just nu tycksdet bara vara företagen som gäller i handling.Om det nu hade varit så att vi hade haft högaskatter på företagsamheten kanske man ändå skulleha varit tvungen att ta den diskussionen, men ärdet ju inte så, och det vet har räknat ut att skattekilen -- det härknepiga begreppet -- på en investering i viddubbelbeskattning är 2,0; det är den procentsatsman har angivit. Men i är genomsnittet 2,3.Sveriges siffra är alltså lägre än OECD-genomsnittet.Kjell var med i när det norskafinansdepartementet visade att har lågföretagsbeskattning och låg skatt på utdelning. IJapan är högsta skatten på utdelning , i USA61 %, i , i formellt ,men med beaktande av SURV- och Annellavdrag41 %. Det är sant att vi har ganska högreavinstskatt på aktier, men det tycks ju inte varanågot stort problem eftersom kurserna på börsenslår all-time-high-rekord. Det finns andra ländersom har lika hög skatt på reavinster som Sverige,bl.a. USA.Kjell känner företagandets villkor. vet att det inte är skatterna som är detavgörande. vet att svenskaföretagare nog tycker att det är svårt med högaskatter, men är ocksåskattepolitiker och vet att vi inte har hög skatt påsvenska företag vid en internationell jämförelse.Därför är det här inte en bra åtgärd. Ochfördelningspolitiskt är den omöjlig. Det är omöjligtatt få acceptans från dem som mister sinabarnstugeplatser och från de arbetslösa för enmiljardrullning till kapitalägare. Det borde välKjell som politiker förstå! Somföretagare vet att vi inte har högskatt på företagsamhet i Sverige.Anf. 160 () replik:Herr talman! Det är korrekt att vi har haft lågbolagsskatt fram till . Vi har fortfarande --eftersom vi inte har hunnit ändra det -- en myckethög beskattning av småföretag, en beskattning sommycket effektivt förhindrar expansion. Vi har endubbelbeskattning som också mycket starktförsvårat tillkomsten av investeringskapital iföretagen.Därför pläderade och arbetade jag för att vi skullesänka bolagsskatten. Vi gjorde det mycket kraftigt.Skillnaden mellan och mig är attjag menar, att om vi har låg bolagsskatt kommerman att ta hem sina vinster och ''skatta'' dem iSverige.Jag talade med enföretagare. Han sade: Vi har sju företag i sju olikaländer. Vi har funderat på att''skatta'' våra vinster i . Vi har flyttat utpengarna genom interndebitering, koncernbidragoch allt vad det varit och ''skattat'' i det billigastelandet. är helt plötsligt det billigastelandet. Vi tar nu hem vinsterna från alla våraföretag och ''skattar'' dem i . -- Detta, LarsBäckström, är klok politik. Detta är tredje ellerfjärde gången som jag förklarar detta för LarsBäckström, och måste det väl gå in!På samma sätt är det med det internationellakapitalet, som sätter fart på verksamheten. Det fickpå att blomstra efter ett krig, närföretagen var totalt utarmade. Kapitalet flyttar sigtill det land där det finner goda villkor -- inte enbartnär det gäller beskattningen av kapitalet, utan detär fråga om många olika faktorer. Men vi har somland inte längre någon direkt fördel gentemotEuropa. Man lägger inte företaget i , därman har ett par att skjutsa grejerna --man lägger det i . Vi måste pånågot sätt uppväga detta, ha ett totalt system sominnebär att företagen etablerar sig i Sverige.Därför är det oerhört viktigt att vi, som BoLundgren sade, inte driver ut människor utanförSveriges gränser. Han nämnde ett par -- jag skullekunna fortsätta med Buketten, , ,-- människor som har haft förmågan attskapa billiga bostäder, billiga möbler, billigablommor och billiga kläder; de har flyttat utanförvårt land och fortsatt sin verksamhet där. vill viha det tvärtom -- vi vill ha dem tillbaka till ,och de är på väg.Anf. 161 () replik:Herr talman! En sak är jag och heltöverens om, och det är att vi vill ha dem i Sverige.Vi är helt överens om att kapitalet är internationelltnu för tiden. De flesta företagare jag känner tarmest hänsyn till efterfrågan, till räntenivåer och tillproduktivitet när det gäller att producera.Så till skattefrågan, . tar visiffrorna som vi fick av det norskafinansdepartementet en gång till, så att vi får deminskrivna i protokollet. Siffrorna viddubbelbeskattning är alltså när det gäller utdelning:Japan , , ochSverige , men med Annell- och SURV-avdrag41 %. Det är mycket bra för Sverige.Så var det reavinstskatten på aktier: ,, och . Det ärlitet sämre.Men lägger vi ihop bolagsskatten medreavinstskatten: , , Tyskland57 % och ; med Annell- och SURV-avdrag kommer vi ned till 42 %.När vi lägger ihop allting vinner alltså !Sverige slås bara av ett land i de här avseendena,och det är , som är det extrema; det ärföretagarnas skatteparadis -- det är sant.Jag tror att vi skall rikta in oss på att driva nedräntorna, få balans i statsfinanserna och se till atthålla uppe efterfrågan. Det finns inga skäl att nusänka skatten för aktieägarna när aktiekursernaslår all-time-high-rekord. Deras verksamhetberättar att de inte behöver några riktadeskattesänkningar.Sedan tycker jag att har en poängi påståendet att man bör vidta vissa åtgärder för demindre företagarna, egenföretagarna. Det bör dåfinansieras inom ramen för det samladeskatteuttaget på företagsamheten. Men det är enannan sak.Vad innebär det att slopa dubbelbeskattningen idetta konjunkturläge? Jo, företagaren kan då säga:Tar jag nu ut vinsten i stället för att investera denså får jag lägre skatt. Då kanske företagaren gör deti detta konjunkturläge, t.ex. köper statsskuldväxlarpå för att få snabba inkomster. Detgynnar ju inte investeringarna i företaget! Man haralltså valt ett sällsynt olyckligt tillfälle för att ta bortden här dubbelskatteeffekten. Just nu motverkardet ju faktiskt investeringar i företagen.Anf. 162 () replik:Herr talman! Som svar på påståendet att man skulleta ut pengarna vill jag säga att det hoppas jag gör, men det kommer också att bli ett antalnyemissioner. Det handlar här inte om att baraflytta runt pengarna på börsen, utan det handlarfaktiskt om att det måste fram ettnyemissionskapital, och detta kräver då att maninte beskattar vinsterna för hårt -- då blir det inteutrymme för detta.Här har plötsligt vad som står i Dagens Industriblivit högsta visdom. Jag tog med mig den artikelsom har citerats av ett par debattörer här. Vad stårdet där? Jo: ''På Aktiefrämjandet räknar man medatt i princip hela skattevinsten sätts in inyemissioner. De bidrar således med cirka 10procent (4 miljarder) i det väntade årliga behovetav nyemissioner i svenska företag fram . ''Man talar om när vi står inför ett våldsamtinvesteringsbehov. Egenkapitalet, nyemissionerna,är nyckeln i det hela. Utan mer egenkapitalkommer inget lånat kapital att tillföras. Detta haren oerhörd betydelse för svensk industri.Är företagarnas skatteparadis? Om det är såfinns det verkligen anledning för att se upp.I det här paketet har det t.ex. riktats kritik mot attföretagen skall få överföra av surven till egetkapital. När man genomförde skattereformen iNorge lät man företagen skattefritt överföra allareserver till eget kapital.Nej, , vi är inte helt överens ompolitiken när det gäller företagsbeskattningen. ILars , som är en mycket trevlig ochsympatisk människa med ekorrpigga ögon, finnsden gamla socialisten kvar. Han vill nämligen skall beskatta företagen. Det säkraste sättetatt få företagen i att gå på öronen är attinföra kollektiva system.Ni vill nu höja förmögenhetsskatterna. I det gamlasystemet gjorde det inslaget att människor kunde fåbetala i skatt.