prot · GG0976 · 1993-03-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:76Tisdagen den 16 marsKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 mars.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:82Till riksdagenInterpellation 1992/93:82 ''Asyl- ochflyktingpolitiken'' av i Malmökommer att besvaras den 2 april 1993.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuella4-veckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en ny överenskommelse om att jag skallsvara på interpellationen den 2 april.Stockholm den 11 mars 1993Birgit FriggeboInterpellation 1992/93:93Till riksdagenTidigare utsatt svarsdatum kl. 12.00.Efter förfrågan från kommer jag att bytasvarsdag och besvara interpellationom arbetsmarknadsläget i den 23 aprilkl. 9.00.Stockholm den 9 mars 1993Börje Hörnlund3 § Svar på fråga 1992/93:452 om odlingen avsockerbetorAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser vidta åtgärder för att klargöra attproduktion av herbicidresistenta sockerbetor intekommer att tillåtas.Sedan lång tid används i jordbruket herbicider somdödar ogräs utan att skada själva grödan. selektiva ogräsbekämpningsmedel har tagitsfram genom att man har hittat en substans som inteskadar kulturväxten men som dödar merparten avogräset. Den substansen kan sedan användas somett selektivt ogräsbekämpningsmedel för växtslageti fråga. Det är viktigt att vi tar fram och använderbekämpningsmedel som inte är skadliga förmänniskor och som kan brytas ned på ettmiljövänligt sätt. Regeringen kommer aktivt attverka för en minskad användning avbekämpningsmedel i jordbruket och noggrant följadet tidigare beslutade halveringsprogrammet.Den internationella gentekniska forskningen närdet gäller kulturväxterna har främst inriktatspå att ta fram växter som är resistenta motvirussjukdomar, insekter och herbicider. Med hjälpav genteknik har det också tagits fram ensockerbeta. I försök i bl.a. skall man provaom den är resistent mot ett visstbekämpningsmedel. I debatten har hävdats att ensådan resistens kan bidra till att sänka mängdenaktiv substans bekämpningsmedel per hektar.Det har också hävdats att det tvärtom kan leda ökad användning av bekämpningsmedel. IGenteknikberedningens betänkande Genteknik --en utmaning behandlas dessa frågor. Betänkandethar remissbehandlats och bereds iregeringskansliet.Jag har inhämtat att Miljöskyddskommitténkommer att föreslå en samlad lagstiftning för attreglera användningen av genetiskt förändradeorganismer. Avsikten är att också etiskabedömningar skall ingå i prövningen.Det försök att prova gentekniskt förändradesockerbetor som tar upp i sinfråga förutsätter enligt växtskyddsförordningentillstånd av . Verket har informeratmig om att ett beslut i frågan kommer att fattasinom kort. Vid den prövning som verket kommeratt göra skall särskilt beaktas att odlingen inteinnebär risker för omgivningen eller för miljön ellerrisk för utarmning av den genetiska mångfalden.Ett närmare ställningstagande till produktion avherbicidresistenta sockerbetor får alltså anstå tillsvi har ytterligare kunskaper på det här området.Anf. 2 (-):Fru talman! Jag ber att få tacka för det långa svaret,men det är beklagligt att själva frågan undviks.Jordbruksministern berör mer i förbigående att tvåstora utredningar -- den avslutadeGenteknikberedningen och den ännu inteavslutade -- har berörtfrågor kring den moderna avancerade biotekniken.Det nämns dock inte i svaret att dessa har kommittill helt olika slutsatser.Jag tillhörde den minoritet iGenteknikberedningen som reserverade sig, ochjag hälsar därför åsikterom att det behövs en samlad lagstiftning med stortillfredsställelse. Det är bra.Den här gången rör min fråga inte gentekniken isig, även om det naturligtvis är gentekniken sommöjliggör den utveckling som vi står i början av.Det handlar om att vi står i början av en process.Jordbruksministern nämnde i svaret att de storakemiföretagen satsar mycket stora pengar på attutveckla grödor som är motståndskraftiga motbekämpningsmedel, och jag hör till dem som intetror att detta i sin förlängning leder oss bort från ettkemikalieberoende jordbruk. När man har lagt neroerhörda summor på att ta fram sådana grödorleder detta i sin förlängning också till att man villanvända dem i kommersiell produktion. Dettakommer att låsa fast oss i beroendet av kemikaliersom bekämpningsmedel.Det är ett strategiskt val som vi nu har att göra. Jagkänner en oro för att det, när vi tillåter de förstastegen, när vi tillåter försöksodlingarna, för osslängre och längre in på en väg där det bliromöjligt att säga nej. Det är detta strategiska valsom jag undrar om inte regeringen också anser måste göra nu.Anser jordbruksministern att den prövning somgörs av en sådan här ansökan, som inte berör dessaövergripande etiska frågeställningar --framtidsvalen --, är tillfredsställande?Anf. 3 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns anledning att i stora styckendela den oro som känner inför ettökat beroende av kemiska medel. Det finns ocksåanledning att noga tänka igenom vad som kommerut av den gentekniska forskning som pågår ochframför allt hur den kommer attanvändas.Jag ser det som mycket angeläget att vi frånregering och riksdag tar tag i denna fråga ochförsöker sätta de gränser som är nödvändiga.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att Sverigeär ett litet land och att vi är beroende av vad somhänder i vår omvärld. Vi kan inte avskärma oss frånden ökade kunskap som finns i omvärlden.Att använda resistenta sorter kan säkert leda till attanvändningen av bekämpningsmedel minskar. Mendet finns tyvärr också en risk att beroendet av dessabekämpningsmedel ökar. I detsammanhanget finns det säkert anledning att intebara titta på de miljömässiga och etiska problemsom uppkommer, utan även på de ekonomiskaeffekterna.Anf. 4 (-):Fru talman! Jag är glad att jordbruksministerndelar min oro över den framtid som vi eventuelltstår inför.Vi är alla som konsumenter berörda av dennafråga. Också producenterna inom vårt jordbruk ärberörda, och miljön är någonting som angår ossalla. Det som är så svårt är att det inte hos någon avdessa berörda finns en strävan efter att dessaintentioner skall förverkligas, att det är denna vägsom vårt jordbruk skall ta. Trots dettadrivs vi in i denna utveckling, därför att det finns enmycket stark intressegrupp: de storakemiföretagen. De har enorma resurser att avsättaför forskning, resurser som samhället med sinasatsningar inte kan komma i närheten av.Jag håller helt och fullt med om att vi inte kanavhända oss möjligheten till forskning. Man bör sågott som aldrig avhända sig möjligheten tillforskning. Det viktiga är att vi redan nu markeraratt vi inte önskar denna utveckling av jordbruketmot en kommersiell tillämpning av de härmetoderna och användningen av de här grödornaoch att vi skall försöka komma bort från den.Anf. 5 Jordbruksminister ():Fru talman! säger att varkenkonsumenter eller miljövänner är intresserade avatt den här utvecklingen skall förverkligas samtidigtsom hon säger att vi inte skall avstå från forskning.Dessa bägge uttalanden hänger inte riktigt ihop.Om vi vill gå vidare med forskningen kan det händaatt den här utvecklingen leder till att vi producerarmera bioprodukter -- framför allt mat men ävenandra produkter -- med högre effektivitet och tilllägre kostnad. Detta är något som ganska många ivårt samhälle vill åstadkomma.Problemet är att begränsa och helst eliminera demiljöeffekter eller annan påverkan som kanuppstå. Personligen känner jag oro inför den starkakoppling som finns mellan utsädesföretag i världenoch kemiska industrier. Det kan bli ett beroendesom inte är bra. Men det är möjligt att man kanhantera det på något annat sätt än genom att stoppautvecklingen.Anf. 6 (-):Fru talman! Både konsumenter och producenterhar naturligtvis intresse av att produktionen avlivsmedel blir så effektiv och billig som möjligt.Men både konsument- och producentintressena ärmera sammansatta än så. Det handlar faktisktockså om ett helhetsintresse för miljön införframtiden. Det som har kommit till uttryck idebatten från alla inblandade grupper, förutomkemiföretagen, är att detta inte är den utvecklingman önskar. Det finns också alternativa vägar attgå. Det här är inte vårt enda sätt att klara odlingen,men det satsas inte lika mycket på de andrametoderna.Jag tror att det är bra om kemiföretagen får klartför sig att det visserligen är tillåtet med forskning,eftersom forskningen alltid skall vara så fri sommöjligt, men att det inte kommer attfinnas något utrymme för den kommersiellatillämpningen. Deras intresse av att satsa på justden här inriktningen borde då rimligtvis minska,och intresset för att välja andra, alternativametoder som stämmer överens med de politiskamålen och med människors önskningar ochförhoppningar borde bli större.Därför är de politiska markeringarna så viktiga.Anf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! tar nu upp, liksomhon gjorde i frågan, begreppet vägval när det gällerval mellan alternativ produktion och produktiondär man tar hjälp av kemiska medel. Jag är intesäker på att det just nu finns ett sådant absolutvägval. Det finns en ganska betydande kunskap,och jag ser gärna att den förbättras, när det gälleralternativa odlingsformer utan kemiska medel.Samtidigt måste vi vara medvetna om att hela vårjordbrukskultur bygger på monokulturer, där mansträvar efter att i huvudsak odla bara en gröda påett fält och ta död på allting annat. Detta ärgrundläggande, och det är fråga om att göra det påett så miljövänligt sätt som möjligt. Det är intealltid säkert att en mekanisk bearbetning är bättre,eftersom det ofta ökar läckaget av framför alltkväve till grundvattnet.Anf. 8 (-):Fru talman! Vägval var kanske ett illa valt ord. Vihar andra erfarenheter i politiken från att detkanske inte är så lyckat att prata om den enda vägeneller vägen vi skall välja. Jag kan hålla med om attdet var ett illa valt ord.Jag är också fullt medveten om att vi inte kanvälja bort hela den utveckling vi har haft inomjordbruket ochsom har fört oss till den situation vi befinner oss i.Men det är mycket troligt att det som man i dagsatsar stora forsknings- och utvecklingsresurser påkommer att förverkligas i morgon.I verkligheten är villkoren och möjligheternaojämlika för dem som t.ex. vill satsa på alternativodling i förhållande till dem som har enormaresurser att satsa på genteknik och kemiskabekämpningsmedel. Därför är det oerhört viktigtatt man från politikerhåll försöker bidra till denutveckling som man gång efter annan lägger fast ipolitiska mål, som man vill se förverkligad. Jaghade därför önskat ett tydligare svar på frågan:detta är inte den framtid vi önskar.Anf. 9 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att jag tycker att detär kolossalt värdefullt att vi kan utveckla denalternativa odlingen och kunskapen som finns där,kanske inte bara för att använda den i just denalternativa odlingen utan även i annan merakonventionell odling. Jag tror dock att det vore förtidigt att nu kategoriskt avvisa de härmöjligheterna. Vi har inte tillräcklig kunskap. Somjag sade tidigare i mitt svar får vi vänta litet grandinnan vi kan göra denna bedömning. Jag trorframför allt att det är viktigt att vi nu inte sågar avmöjligheterna att gå vidare med forskningen. Detär inte bra att avbryta inhämtandet av kunskap, ochdet är vad som pågår i det här sammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1992/93:458 om ochde mänskliga rättigheternaAnf. 10 Statsrådet ():Fru talman! har frågatutrikesministern vad regeringen avser göra för attmotverka brotten mot mänskliga rättigheter iAlgeriet. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågan.Den algeriska republiken genomlever nu densvåraste kris landet haft sedan det blev självständigtför . President , och landet styrs provisoriskt av den s.k.höga statskommittén. Nationalförsamlingen harupplösts och de val vars andra omgång skulle hahållits genomfördes aldrig.Specialdomstolar har inrättats i kampen motsubversion och terrorism. har civil-, militär-och specialdomstolar avkunnat ett 40-taldödsstraff, och så vitt vi vet har fem av dessaverkställts.Under den lagligt valde presidenten sökte sig den algeriska ledningenfram emot en demokratisk utveckling. Det gamlaenpartisystemet skulle ersättas av ettflerpartisystem. Valen till de kommunalaförsamlingarna och borgmästarposterna under1990 blev en framgång för de islamiskafundamentalisterna, samlade bakom partiet ,den islamiska välfärdsfronten. Företrädarna förFIS tog över makten i ett stort antal kommuner, ochdet verkade uppenbart att de skulle göra detsammai valet till nationalförsamlingen som delvisgenomfördes strax /92.Inför det perspektivet ingrep de mot regimenBenjedid oppositionella krafterna inom FLN ochtvang Benjedid att avgå från presidentposten.Valproceduren avbröts och Den högastatskommittén insattes som landets ledande organ.Så småningom förbjöds också FIS.Därmed inleddes det skede av utvecklingen iAlgeriet som vi har sett gå mot alltmer skärpta ochvåldsamma urladdningar. De ledande islamisternasitter fängslade, och övriga aktivister har gått underjorden. Väpnade grupper utövar terror mot civila.Attentat mot statliga institutioner och mord påpoliser, gendarmer och militärer hör till vardagen.Man räknar med att mellan 200 och 300 gendarmer,poliser och soldater mördats under 1992.Utvecklingen i är inne i en ond cirkel. Anklagelserna mot regimen i Algerietför brott mot de mänskliga rättigheterna har varitmånga . Den svenskaregeringen har tagit upp saken med företrädare förAlgeriet. Detta gjordes bl.a. under det besök somAli , en av medlemmarna i Den högastatskommittén, gjorde här . Viämnar göra så även i fortsättningen.Den algeriska regeringen har själv beskrivitsituationen så att landet efter åratal av enpartiväldebefinner sig i ekonomiskt, politiskt, socialt ochmoraliskt förfall. För att komma till rätta med dettaoch få bort grogrunden för den religiösaextremismen, måste man, enligt den algeriskaregeringen, skapa ekonomisk tillväxt, avskaffaorättvisorna och rensa bort korrupta element urstatsapparaten. Även i en sådan situation måsteemellertid respekten för mänskliga rättigheteriakttas.Det ankommer, enligt vår åsikt, på demokratiernai omvärlden att ge uppmuntran och stöd åt dekrafter i som arbetar för en sådanutveckling. kommer att delta i detta arbeteoch att nyttja alla tillfällen som ges för attunderstryka för de algeriska ledarna vilken vikt vipå svensk sida fäster vid attdemokratiseringsprocessen fortsätter samt att manvisar respekt för de mänskliga rättigheterna, ävenom säkerhetsläget i landet är svårt.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen för avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:446 ombarnpornografiAnf. 11 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är villig att verka för en ändring i lagen så attinnehav av barnpornografi kriminaliseras.Bestämmelsen om barnpornografibrott i 16 kap.10 a § infördes . Straffet förden som skildrar barn i pornografisk bild meduppsåt att bilden sprids eller som sprider sådan bildär böter eller fängelse . I enproposition som regeringen lämnade till idecember 1992 föreslås att maximistraffet för dettabrott höjs till två år.Den 9 februari svarade jag här i kammaren pånågra frågor som gällde sexuella övergrepp motbarn. Bakgrunden till frågorna var bl.a. en mycketuppmärksammad hovrättsdom. I anslutning tillmitt svar redogjorde jag för att det inom mittdepartement just nu utarbetas en promemoria sombl.a. kommer att behandla frågan om en eventuellkriminalisering av innehav av barnpornografi. Jagvill dock poängtera att denna fråga är mycketsvårbedömd och rymmer ett flertal problem avsåväl rättslig som praktisk karaktär. Bl.a. måstereglerna i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen beaktas så att enkriminalisering inte skulle strida mot dessa regler.Frågan kräver därför ingående överväganden. Minförhoppning är att promemorian skall bli färdig nuunder våren. Jag är således inteberedd att ge något definitivt svar på IngegerdSahlströms fråga.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Allt fler upprörsalltmer över de rapporter som kommer just nu överatt barn har utsatts för, och fortfarande utsätts för,sexuella övergrepp.Det är riktigt att det är förbjudet medbarnpornografiska alster i det här landet. Trots dettycks det finnas ett ganska stort flöde av bilder,videor och filmer.Jag tycker inte att förbud i första hand löserproblem, men i det här fallet tycker jag faktiskt bör vara hård och införa en kriminaliseringäven för innehav av barnpornografiska alster.Anledningen till detta är att det måste varauppenbart för var och en att för att kunnaproducera dessa alster utsätts barn för sexuellaövergrepp. De som innehar dessa alster måsteockså veta vad som har försiggått innan de fåttbilderna i sin hand. Dessa människor måste ta ettansvar och inse att det är förbjudet att bete sig pådet här viset.Det sägs i svaret att bl.a. måste reglerna itryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen beaktas. Om det härskulle finnas vissa hinder för att införa enkriminalisering av innehav av barnpornografiskaalster, är justitieministern då beredd att ta initiativför att ändra i dessa förordningar och lagar?Anf. 13 Justitieminister ():Fru talman! fråga låter väldigtenkel, men den är mycket komplicerad. Jag vore endålig justitieminister och en medborgare med dåligkänsla för våra grundläggande värden om jagsnabbt och enkelt svarade ja eller nej på frågan omjag är beredd att ändra i grundlagarna.Grundlagarna ger uttryck för våra grundläggandevärden i samhället. Om vi upptäcker att annanlagstiftning eller förslag till annan lagstiftning står istrid med grundlagarna, måste vi ta oss en ordentligfunderare på om de står i strid med viktigagrundläggande värden. Jag hoppas att vi i så fall äröverens om att vi får hitta andra vägar att lösaproblemen på, och inte sopa undan våragrundläggande värden.Det är fullständigt omöjligt för mig, om jag vill varanågot så när seriös, att enkelt svara på frågan ochsäga att jag är beredd att ändra grundlagen.Däremot tycker jag att jag mycket tydligt harmarkerat min inriktning genom att departementethar fått i uppdrag att se på möjligheterna attkriminalisera innehav. Ett sådant uppdrag hade jagaldrig gett om jag inte anser att vi måste finna allatänkbara vägar för att komma åt övergreppen motvåra barn.Anf. 14 ():Fru talman! Jag uppskattar mycket de initiativ somhar tagits. Samhället måste mycket tydligt markerasin inställning i dessa frågor. Det har vi kanske gjorttidigare också, men det har inte räckt. Därför måstevi gå ytterligare några steg.I början av svaret talas det litet grand omspridningen av barnpornografiska alster. Jag vetgenom kontakter med Huddingepolisen att de harhaft stora svårigheter att få fram bevismaterial, närdet gäller de filmer som har förekommit undersenare tid. Man har varit smart nog -- om jag fåruttrycka mig så -- att klippa filmerna på olika sätt.Då är det inte samma film som distribueras. Varjefilm räknas som enstaka, och då är det inte fråganom spridning, om jag har förstått saken rätt.Finns den här problematiken med i denpromemoria som skall utarbetas? Är denuppmärksammad där, så att vi kan få svar även pådessa frågor?Anf. 15 Justitieminister ():Fru talman! Vi på departementet följer mycketnoggrant inte bara utvecklingen inomrättssystemet, utan också utvecklingen bland ossmänniskor ute i samhället. Vi lägger nog ner mersystematiskt arbete än vad de flesta kan göra, justpå att se hur människor hittar luckor i lagen. Justden fråga som tar upp äruppmärksammad. Jag vet också att man ser påmöjligheter att komma åt detta rena kryphål.Anf. 16 ():Fru talman! Jag har i alla fall en känsla av att vibåda är besjälade av att komma till rätta medproblemen. Vi får väl se på vilket sätt det kommeratt utveckla sig. Jag ser fram emot promemorian.Jag hoppas att den kommer så snart som möjligtoch att man man arbetar med den,tydligt talar om för människor vad som anses varaacceptabelt och icke acceptabelt när det gäller hurvi behandlar våra barn.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:459 om utredningenom PalmemordetAnf. 17 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag ämnar vidta någon åtgärd i anledning av denbrottsutredning som bedrivs om mordet påstatsminister åberopar att det framförtskritik mot det sätt på vilket utredningen bedrivs ochatt det från flera håll ställts krav på att en nykommission tillsätts.Jag vill då erinra om att jag den10 november besvarade en fråga med liknandeinnehåll från . Under denna tidhar det inte framkommit något nytt som skulleändra mitt ställningstagande.Anf. 18 HANS ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det finns enligtmin mening starka skäl att göra en ny grundliggranskning av det sätt brottsutredningen av mordetpå statsminister genomförts. Det har nugått mordet förövades utan attnågot åtal är aktuellt.Det har framförts delvis mycket stark kritik mot detsätt som utredningen har bedrivits på. Kritiken rörockså vissa spaningsspår som är föremål för stortintresse från spaningsledningens sida.I samband med statsminister dödsdaghar det förekommit en omfattande debatt ochgenomlysning av saken med utgångspunkt i detmaterial som varit tillgängligt i den allmännadebatten.Även spaningsledningen och andramyndighetspersoner har deltagit i den härdebatten. Spaningsledaren uttaladedå att en opartisk granskning skulle vara avbetydelse. Även rikspolischefen uttalat sig positivt härom.Den lämpliga tidpunkten för att inleda den härgranskningen skulle enligt vara till hösteni år. Då skulle viss ytterligare utredning hagenomförts, och det är av betydelse att dennautredning får ske ostört. Det är framför allt enuppföljning av vad som inträffat efterEdelmankommissionens undersökning som börgöras, men det finns även anledning att granska vadEdelmankommissionen prövat, i den mån denbygger på uppgifter som sedermera visat sig varafelaktiga.Det är angeläget att granskningen görs av personersom står helt självständiga i förhållande till polisoch åklagare och tidigare undersökning. För attbrottsutredningen skall kunna uppnå ett resultat tillhösten är det enligt min mening också viktigt attden tillförs ytterligare resurser.Anf. 19 Justitieminister ():Fru talman! Jag är helt övertygad om att svenskafolket, precis som och jag,anser att det är viktigt att vi gör allt vad som står ivår makt för att lösa mordet på tidigarestatsminister från regeringens sida är inte låsta i våruppfattning om hur detta arbete skall bedrivas. Vikan, som jag sade, emellertid inte se att någotnytt har framkommit.Jag vill i det här sammanhanget påpeka för HansGöran att det i denna fråga är självklart förregeringen att föra en ständig dialog medföreträdare för det socialdemokratiska partiet. Jagkan garantera att vi än så länge har varit heltöverens om hur vi anser att arbetet skall bedrivas.Anf. 20 HANS ():Fru talman! Det är bra att justitieministern och jagär helt överens om vikten och betydelsen av detta.Det är också betydelsefullt att man är öppen föråtgärder som kan vara av betydelse för förtroendetför rättsväsendet. Som justitieministern vet finnsdet ju tyvärr nu en del rapporter som tyder på attförtroendet för rättsväsendet har sjunkit, vilket ärmycket beklagligt. Det gäller att på alla sätt sökareparera detta. Jag tror att frågan ombrottsutredningen av mordet på har enviss betydelse i sammanhanget, även om denbetydelsen kanske inte skall överdrivas.Det är också bra att justitieministern säger att maninom regeringen inte är låst i sin uppfattning av hurdetta arbete skall bedrivas.Det finns nu en motion i denna fråga, som kommeratt behandlas i . Mitt intryckär att man från socialdemokraternas sida nu ärpositivt inställd till att ytterligare en granskninggörs.Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman!