prot · GG0962 · 1993-02-16 00:00:00 — Med riskkapitalbolagenmarkeras att riskkapital verkligen är en form avägarkapital och att de tar större risk än bankerna.Jag delar uppfattningen att det är lönsamheten iföretagen som först måste prioriteras, därefter enfungerande kreditmarknad. Vi måste sedan se tillatt vi får ett mycket konkurrenskraftigtskattesystem för småföretagen, vilket vi till dagsdato ännu inte har fått fullt ut. En förhoppning äratt även få stöd för fortsattaförändringar på det området till hösten.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:330 ometableringsfrihet för tandläkareAnf. 120 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig närtotal etableringsfrihet införs för tandläkare.Liselotte Wågö ställer frågan med anledning av ettuttalande av mig i en riksdagsdebatt omatt etableringsbegränsningarna för tandläkareskulle tas bort -- dvs. förevalet -- som det ibudgetpropositionen för /94, bilaga 6, harangivits att etableringsfrihet skall införas stegvis förbl.a. tandläkare.Jag har i mitt svar på fråga utgåttfrån att hon med etableringsfrihet för tandläkareavser fri anslutning till tandvårdsförsäkringensersättningssystem.Som väl känner till pågår förnärvarande en översyn av tandvårdsförsäkringensom skall vara avslutad inom en månad. I denbudgetproposition som hon åberopar har ianslutning till redovisningen av denna översyn på s.46--47 angivits följande: ''Efter sedvanligremissbehandling av översynens förslag avses enproposition föreläggas med inriktning påförslag om förändrad tandvårdsförsäkring och frianslutning av tandläkare till försäkringen som skallträda i kraft . ''Sammanfattningsvis är alltså regeringensmålsättning att föreläggariksdagen förslag om både en ändradtandvårdsförsäkring och en fri anslutning avtandläkare till densamma med ett beräknatgenomförande fr.o.m. den 1 januari 1994.Anf. 121 ():Herr talman! Jag ber att få tacka så mycket försvaret. Jag är mycket tacksam för det svar som jaghar fått, därför att statsrådet och jag har ju tidigarevarit rörande överens när det gäller bådeetableringsfriheten för tandläkare och att den är enviktig ingrediens i ett nytt tandvårdssystem.Vi är också överens om många andra viktiga frågori detta system, vilka kan tyckas ligga litet grandutanför det hela. Det gäller högkostnadsskydd ochlandstingets monopolställning när det gäller barn-och ungdomstandvården. Vi har också diskuteratspecialisttaxan och utbildningskapaciteten, därföratt det är fråga om kostnader som är knutna till etttandvårdssystem.Jag måste säga att jag blev litet ängslig när jag ibudgetpropositionen såg formuleringen om att manstegvis skulle införa etableringsfrihet förtandläkare. Jag uppfattade det också som litetmotsägelsefullt när frågan togs upp i samband medden utredning som pågår. Jag drar alltså någraparalleller till den lagrådsremiss som har lagtsangående husläkarsystemet, där man faktisktstegvis inför etableringsfrihet för specialister, dvs.vissa får etableringsfrihet medan andra lämnasutanför. Detta är bakgrunden till att jag har ställtdenna fråga.När det gäller själva utredningen och dess förslagvill jag informera statsrådet om att jag känner enviss oro över att det med den korta tid som vi har påoss fortfarande finns frågor som inte är lösta. Dethandlar om de frågor som vi har varitöverens om, nämligen hur ett högkostnadsskyddskall utformas och hur frågorna om landstingetsmonopolställning samt specialisttaxan skall lösas.Innan frågorna har klarlagts i utredningen har jagsom parlamentariker mycket svårt att i utredningenpresentera ett förslag till huvudalternativ. Eftersomdet inte brådskar skulle det vara värdefullt attkanske plussa för utredningensarbete för att få dessa frågor belysta. Hur serstatsrådet på att ge utredningen ytterligare tid föratt belysa dessa vitala delar i ett nytttandvårdsförsäkringssystem?Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Det är trevligt när man är överens,och och jag är överens om mycket,bl.a. att vi skall ha ett nytttandvårdsförsäkringssystem och att vi skall ha en frianslutningsrätt för de tandläkare som uppfyllervillkoren om utbildning, och även annat som kanfinnas med i det sammanhanget.Jag skall gärna medge att jag tidsmässigt har drivitpå utredningen. tillhör ju ocksåreferensgruppen till själva utredningen. Honkänner säkert till utredningens arbete mer i detaljän vad jag gör, skulle jag tro.Jag har drivit på den av det skälet att jag har velatse till att vi kan uppfylla de utfästelser som denborgerliga regeringen har gjort att försöka klara avdet som så länge inte har blivit avklarat, nämligenen fri etableringsrätt eller anslutning tillförsäkringskassan. Jag är skeptisk till tanken att nuuttala mig för att vi skulle ge utredningsmannen ettpar månader till. Jag har svårt att se hur vi då skulleklara de tidsgränser som nämndes i det svar som jaggav och som var så nöjd med.Anf. 123 ():Herr talman! Jag har frågat om detta, därför att detgäller vitala delar om man skall ha ett heltäckandesjukvårdssystem, delar som faktiskt underutredningens gång inte är belysta. När det gällerhögkostnadsskyddet har statsrådet och jag tidigarevarit rörande överens om att inom ramen förtandvårdssystemets resurser en stor del av medlenmåste gå till högkostnadsskyddet, så att vi verkligenskyddar de sämst ställda i försäkringssystemet.Jag tycker att regeringen har åstadkommit ganskamycket när det gäller besparingar inom de socialaförsäkringssystemen, men det är nu oerhörtväsentligt att vi på ett seriöst sätt reformerarsystemen och kommer med nya system, som ärmoderna och som så att säga svarar upp mot dagenstandhälsa. Det är då litet förmätet att forcera ensådan här viktig utredning. Jag tror att utredningensom sådan faktiskt skulle vinna på att få ytterligarenågra månader på sig. Utredningsmannen har juföreslagit att vissa viktiga delar skall utredas isärskild ordning efter det att man har bundit sig förett huvudalternativ.Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! Jag har i dessa delar inte mycket atttillägga. Jag har bedömt det såsom angeläget att enförändring sker fr.o.m. årsskiftet. Skall vi klara avdet, krävs det att utredningsmannen levererar sittförslag för att vi skall kunnagenomföra en remissbehandling och sedan enbehandling . Jag är inte beredd attmeddela att jag tror att vi skall kunna förlängautredningstiden. Jag tror inte att det är möjligt, omman inte är beredd att ändra också i andra änden,dvs. låta det nya systemet träda i kraft något årsenare.Anf. 125 ():Herr talman! Efter vad jag har förstått är detmeningen att det nya systemet skall träda i kraftden . Jag har sedan räknat baklänges. Medrisk för att bli gnetig måste jag vidhålla att detmåste finnas ett utrymme för att bedöma dessaviktiga och vitala delar i tandvårdssystemet. Gårman in och reformerar i sådana här socialaförsäkringssystem, skall man ta vara på det somfungerar väl i befintliga system. Jag är panisktförskräckt inför gigantiska experimentellalösningar, där man välter omkull hela fungerandesystem som inte ens är utvärderade på försöksnivå.Jag tycker att man här kunde ha gått någotförsiktigare fram när det gäller de olika alternativenoch framför allt haft en helhetssyn påproblematiken. Jag vidhåller min uppfattning att viinte har fått detta beskrivet för oss på ett adekvatsätt, som gör att åtminstone jag kan binda mig vidett huvudalternativ, som sedan kan gå ut fråndepartementet såsom ett huvudförslag.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Vi får väl se vad som händer och sker.Mitt intryck är att utredningsmannen gör ettmycket bra jobb och att han har ett gott stöd av demänniskor omkring honom som sysslar med dessafrågor, däribland de parlamentariker som ärinvolverade. Min förhoppning är att det frånutredningsmannen skall komma ett förslag, sominnebär ett mycket mer modernt och till dagensbehov anpassat system, som också tar hänsyn tillvåra gemensamma önskemål om att kostnadernaskall begränsas. Det remissystem som vi har i dettaland är ju till för att man skall kunna tillförasynpunkter och kunna stoppa idéer som är alltförvilda, om nu några sådana skulle dyka upp. Men jagär inte orolig för det.Anf. 127 ():Herr talman! Jag förstår att statsrådet inte delarmin oro. Men vi har haft väldigt på oss föratt genomföra en sådan här stor förändring, om jagnu skall tolka de incitament som vi har fått rätt,nämligen att man kommer att föreslå ett helt nytttandvårdssystem, som vi faktiskt inte har prövattidigare. Mot den bakgrunden tycker jag att visåsom parlamentariker kunde ha fått litet mer tidpå oss för att se över dessa viktiga bitar som faktisktligger utanför utredningen.Det kanske finns anledning att återkomma tilldetta. I det mesta är vi ju faktiskt överens om att vibehöver en modern tandvårdsförsäkring och att vimåste ha en kostnadskontroll. Jag är litet orolig föratt utredningen vid det här laget har kantrat. Menvi har ju ytterligare litet tid på oss, så låt ossavvakta. Jag hoppas att jag genom denna fråga haruppmärksammat statsrådet på att det finnsuppenbara svårigheter att bedriva ettutredningsarbete på detta sätt.Överläggningen var härmed avslutad. F F22 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /93:UU8,UU9, UU12, UU17 och betänkande 1992/93:SoU1823 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 18 februariAnf. 128 frågestunden kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (),arbetsmarknadsminister (),statsrådet (), finansminister () och näringsminister ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.24 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1992/93:RB1 Fullmäktiges i Riksbankenförvaltningsberättelse för år 1992Motionernamed anledning av prop. 1992/93:155 Höjdpensionsålder1992/93:Sf23 av m.fl. (v)1992/93:Sf24 av ()betänkande1992/93:SkU19 Tillfälliga skattelättnader föregenföretagare m.m.25 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 15 februari1992/93:79 av () tillstatsministern om Sydafrika:Marken bereds nu för ett snabbt och fullständigtavskaffande av de svenska Sydafrikasanktionerna.Det förklarade statsministern, som enligt TT den 13februari 1993 välkomnade ''överenskommelsen''om maktdelning mellan befrielserörelsen ochden sydafrikanska regeringen. Uttalandet varförhastat.ANC-ordföranden hardementerat att en överenskommelse ommaktdelning ingåtts av det slag som publicerats imassmedia och som statsministern kommenterat.Våldet och rättsövergreppen är omfattande iSydafrika. Den sydafrikanska regeringen, polis-och militärmyndigheterna bär ett ansvar för denrådande situationen. har ocksåframfört stark kritik mot de Klerk-regeringen ochuppmanat den att följa Goldstonekommissionensrekommendationer att bl.a. förbjuda bärandet avtraditionella vapen och inhägna deungkarlshärbärgen varifrån en stor del av våldetutgår. Denna uppmaning har de Klerk-regeringeninte följt.Besluten om sanktioner mot av FN:ssäkerhetsråd och generalförsamling består alltjämt.USA:s nye president har intagit enskärpt amerikansk hållning i sanktionsfrågan.Det är av stor betydelse att ANC och andrademokratiska krafter i får ett starktinternationellt stöd i den svåra och kompliceradeprocessen att uppnå fred och demokrati, befriatfrån apartheid.Med hänvisning till det anförda får jag ställaföljande frågor till statsminister . Vilka åtgärder vill regeringen vidta för egen deloch på det internationella planet för att främja denfredliga och demokratiska processen i ?2. Vilken hållning intar regeringen till de av FNbeslutade sanktionerna?3. På vilket sätt vill regeringen beaktaClintonadministrationens hållning isanktionsfrågan?4. Avser regeringen att föreslå ett fullständigtavskaffande av de svenska Sydafrikasanktionernaoch i så fall när?26 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 februari1992/93:390 av () tillkulturministern om budgetramarna och denationella kulturinstitutionerna:Alltmedan många av kulturinstitutionerna ute ilandet slåss med små medel och stigande kostnaderför att prestera föreställningar med god kvalitet --utan att få någon ökning av de statliga anslagen --så har ganska stora satsningargjorts på de nationella institutionerna. Inte minst ibeaktande av att många finner medelsfördelningenorättvis, är det viktigt att anslagna medel användsförnuftigt och att man håller sig inom ramarna.Starkt oroande signaler har nått oss om ekonominpå Dramatiska teatern.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta så attde stora nationella institutionerna sköter sinekonomi så att ramöverskridanden inte sker tillförfång för resten av landets kulturliv?1992/93:391 av () till statsrådet om skattereglerna och kultursektorn:Det finns ett antal skatteregler som har negativinverkan på kultursektorn. Frågan om moms påbiljetter vid kulturinstitutioner har när den berörtsi kammaren för angivits få sinlösning i samband med pågåendemervärdesskatteutredning. Inget synes ännu hahänt i det avseendet. Aktuella EG-direktiv ger ossockså fria händer.Ett annat problem är den kraftiga beskattningen avutländska artister. Effekterna har blivit deväntade -- gästartisterna höjer sina gageanspråk föratt kompensera sig för den höga skatten.Arrangörer över hela landet får därför tacka nej tillgästframträdande av ekonomiska skäl.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attändra nu gällande regler?27 § Kammaren åtskildes kl. 16.46.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.