prot · GG0960 · 1993-02-11 00:00:00 — Inriktningenär att ge skydd åt de människor som behöverskydd och inte att tillståndsgivningen skall vila påhur länge man har väntat på flyktingförläggning.Väntetiderna minskar nu på grund av de massivapersonalresurser som har getts både till och till Utlänningsnämnden.Som torde känna till har regeringen sagt att både och får de tjänstemän som de självavill ha för att behandla tillståndsärenden och somde själva bedömer att de kan ta emot. Det är svaret på den fråga som ställdeom huruvida får behålla sinpersonalstyrka. Ja, det får den om självt bedömer att den behöver det.Det har påbörjats ett arbete med förnyelse avförläggningsverksamheten. Det kommer förslagtill . Vi har satt i gång ett arbete för att stävja brottslig verksamhet bland utlänningar. Vi har intensifierat arbetet mot främlingsfientlighet.Jag välkomnar att tyckte attdet var bra att flyktingkvoten kommer att kunnaanvändas på ett flexiblare sätt. Jag vill i detta sammanhang också undanröja ett missförstånd.Maud Björnemalm sade här, och jag har ocksåsett att det sägs i olika motioner, att flyktingkvoten minskar från 2 000 ner till 1 250. Så är det intealls. Däremot har vi när vi nu vill möjliggöra enflexiblare användning sagt, att vi dels skall ta hitmänniskor på kvot, dels ge stöd till UNHCR tillolika flyktinggrupper utanför landet. Vi har sagtatt skall ha en planeringsram påminst 1 250 personer.Lars Moquist refererade till en del uttalanden iregeringsförklaringen och undrade först ochfrämst om humaniteten. Jag frågar mig om Ny demokrati över huvud taget kan tala om humanitetnär det gäller flyktingpolitiken. Från och till harvi hört att vi inte skall ta emot några flyktingar.Vi skall stänga gränserna. skall vi ta emotflyktingar enbart från öster, ibland från krigsområden, och ibland skall vi ta emot människor somhar temporära arbetstillstånd. Det växlar från dagtill dag. Men det mesta går ut på att det inte skallkomma hit några människor som skall geskydd och humanitär hjälp.Jag tycker att representanter för Ny demokratiskall tala ganska tyst om humanitet i sambandmed flyktingpolitiken.Lars Moquist undrar också om vad regeringenhar gjort för att uppnå ett delat ansvar i Europa.Som jag tidigare sade arbetar vi mycket intensivtpå att få till stånd en överenskommelse mellaneuropeiska länder för att man skall kunna få ettgemensamt ansvarstagande. Situationen i har visat på de enorma bristerna i detta avseende. Vi har sett till att fler länder stöderUNHCR:s arbete med att ge skydd och humanitär hjälp i bl.a. det . Vi har intensiv kontakt med EG för att försöka samordnaasylpolitiken.Det frågades om minskning av kostnader förflyktinganläggningar. Det har lagts fram förslag,och det har fattats beslut om minskade dagbidrag.Dygnskostnaden går kraftigt ner, och det kommer ytterligare förslag i samband med förändringav förläggningsverksamheten.Sedan sade att de som harkommit hit via de baltiska länderna inte är någraflyktingar och att de inte har några flyktingskäl.Hur vet det utan att man har gjorten individuell prövning? Shiamuslimer från ,har de inte flyktingskäl att komma hit?Anf. 236 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra med deinsatser som görs i närområdet när det gäller devåldtagna kvinnorna. Men min fråga till BirgitFriggebo var om regeringen är beredd att medverka till att de muslimska kvinnor som villkomma till skall få en här.När det sedan gäller flyktingkvoten lägger regeringen fram ett förslag till om hur storflyktingkvoten skall vara. I budgeten finns siffran1 250 nämnd. Man kan då inte tolka detta på annat sätt än att siffran är 1 250, dvs. att man harminskat flyktingkvoten från 2 000 till 1 250.Jag vill ställa en fråga till . Vihar i kvällstidningarna läst omatt polisen är i färd med att undersöka om det ligger någonting i påståendet att flyktingbarn har utsatts för sexuellt våld och sedan dödats. Det ärmöjligt att detta enbart är sensationsskriverier.Men i den rapport som socialförsäkringsutskottetfick av vid halvårsskiftet 1992fanns det 439 barn som var rapporterade som försvunna. Enligt polisen visste ingen var de var ellervad som hade hänt dem. Detta fann utskottet såoroande att man gjorde ett tillkännagivande sominnebar att regeringen borde ge iuppdrag att tillsammans med andra myndigheterundersöka var dessa barn fanns och hur deras situation var. Min fråga är: Har regeringen gett det uppdraget?Anf. 237 Kulturminister ():Herr talman! frågar om devåldtagna kvinnorna skulle kunna få en häri om de vill det. De personer som kommer från Bosnien får ju de facto ett temporärtskydd här i i och med att det inte fattasnågra beslut om återsändande. Om det kommerkvinnor har de i den meningen också denna möjlighet.Det är och som fattar de olika besluten. Men det är ingenhemlighet att det tidigare från och till har varit så,att våldtagna kvinnor kan ha fått uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl. Det är naturligtvis en individuell prövning som skall göras.Jag vet inte om vi skall diskutera flyktingkvotenmer. ställde upp på principenom att om vi samlar ihop alla pengar som i dagavsätts för flyktingkvoten kan vi också användadessa pengar mer flexibelt. För att det skall kunnavara flexibelt kan man inte stipulera att alla pengarna skall användas till att ta hit kvotflyktingar tillSverige. Det måste ju finnas en fri ram för att föra en diskussion medUNHCR om denna flexiblare användning.Men för att vi ändå skall garantera att det ocksåi framtiden kommer att tas ut kvotflyktingar, hardet givits riktlinjer i budgetpropositionen om bör ha en planeringsram på minst 1 250 kvotflyktingar hit till Sverige.När det gäller uppdraget till ,känner jag inte till att det har getts något sådantuppdrag ännu.Anf. 238 () replik:Herr talman! Jag måste ställa en fråga så att jagfår detta klart för mig. Det kan ju vara bra när viskall behandla detta i utskottet . BirgitFriggebo menar alltså att flyktingkvoten är 1 250personer. Sedan skall det vara extramedel och extraresurser för de flexibla insatser som behövergöras i närområdena. Har jag uppfattat det rättså, ?Anf. 239 Kulturminister ():Herr talman! Det är helt rätt uppfattat. I dennya rubriken för kvotflyktingar i budgeten finnsdet mer pengar än vad det kostar att ta hit 1 250kvotflyktingar.Anf. 240 (nyd) replik:Herr talman! Kulturministern tog upp fråganom att vi i Ny demokrati inte borde höja rösten såmycket när det gäller humanitet. Jag tycker gott kan säga det som jag sade i det här sammanhanget, nämligen att det inte är humant attsätta människor i flyktingläger under flera års tidoch invagga tiotusentals människor i tron att deskall kunna få asyl i Sverige.Signalpolitiken har varit sådan att många avdem som kommer hit till tror att de kommer att få stanna , trots att vi vet att det ärväldigt många som sedan kommer att utvisas.Kulturministern säger också att Ny demokrati istort sett vill sätta stopp för all invandring och alltflyktingmottagande, men så är det inte. Det ärdock helt klart att vi vill begränsa flyktingmottagandet i förhållande till vad regeringen nu tillåter.Vi vill nämligen acceptera konventionsflyktingar,dvs. de som uppfyller kraven enligt . Vi vill också acceptera vissanhöriginvandring. Men då vill vi att man skall haen strikt tillämpning och bara acceptera make,maka och deras minderåriga barn.När det gäller smugglare och dem som kommertill illegalt, har vi kanske en annan definition på vad som är flyktingskäl. Kulturministernsäger att vi inte anser att de har några flyktingskäl. Det är riktigt. Men det är också riktigt att dehar vissa skäl att fly från den tillvaro de befinnersig i.Jag sade också i mitt anförande att de naturligtvis har vad man kallar humanitära skäl och de harekonomiska skäl. Detta är fattiga människor. Detär människor som saknar arbete och mycket annat. Vi anser att dessa människor inte skallkomma in i om de inte uppfyller de kravsom finns enligt från1951.Man kan se att de inte uppfyller dessa krav avatt de kommer från områden där det i dagslägetfinns FN-närvaro. Därför är det inga konstigheteratt återförvisa dessa människor antingen till transitlandet eller till det land som de kommer ifrån.Är det så att transitlandet, t.ex. eller iBaltikum, inte har resurser för att kunna hanterasituationen, får vi stödja det med olika åtgärderför att se till att det kan klara gränsskydd ochmycket annat.Anf. 241 Kulturminister ():Herr talman! Det finns inte någon ansvarig i regeringen som har sänt andra signaler till omvärlden än att det är människor i behov av skydd somkommer att få stanna här i . Däremot ägnar ni er i Ny demokrati ganska mycket åt attsända dessa signaler runt världen, eftersom nihela tiden talar om att människor tas emot härsom ekonomiska flyktingar. De skulle alltså inteha flyktingskäl utan får stanna på bara humanitära skäl.Jag kan medge att det , närmånga tilläts att stanna bara för att de hade väntatlänge här, gavs en felaktig signal. Om man lyckades hålla sig kvar fick manstanna. Regeringen har numera upphävt de reglerna. Hela asylprövningen går ut på att ge tillstånd till de människor som har behov av skydd.Sedan säger att nu skall bara flyktingar enligt få komma hit.Vad vill göra med de människor som kommer från ? Skall vi kastaut dem eller skall vi det inte? De omfattas i regel inte av bestämmelser.Sedan undrar jag dessutom hur såenkelt kan säga, utan att den individuella prövningen har skett, att alla de som kom smuggladeöver inte har flyktingskäl. Hur vet LarsMoquist det? Många av dem som kom är shiamuslimer från . Skulle vilja beskrivaför mig hur shiamuslimerna från , framför alltde som deltog i upproret mot efter , behandlas i ?Vi skall försöka stoppa smugglarna som utnyttjar människor på olika sätt. Det är en sak. Menatt människor har råkat komma med smugglarebehöver inte innebära att de inte också är flyktingar.Anf. 242 (nyd) replik:Herr talman! När det gäller frågan om vad dettaär för slags flyktingar, är det helt klart att de flestasom har kommit till ärekonomiska flyktingar. De har bara humanitäraskäl.Vi behöver bara titta på den statistik och de siffror som finns i regeringens egen skrivelse. Där servi att de som är konventionsflyktingar eller kvotflyktingar är en mycket liten andel. Detsammagäller för den andel som är vad man kallar förnära anknytningsfall. Det stora flertalet är ekonomiska flyktingar. Det är de som har humanitäraskäl. Det är självfallet synd om dessa människor,men det har aldrig varit meningen med svenskflyktingpolitik att skall ta emot dessagrupper.Sedan frågar kulturministern vad vi skall göramed alla människor som kommer från , dvs. de som vi är överens om intehar flyktingskäl enligt FN:s Genèvekonventionfrån 1951. De skall tillbaka till sitt närområde.Genom FN:s och UNHCR:s försorg måste man setill att man ordnar med läger eller annat i derasnärområde.Jag kan bara referera till vad ,närmaste man, har redovisat i ettsammanhang inför utrikesutskottet, nämligen hjälper elva gånger fler människor om hjälpen kommer till deras närområde, i stället för attde kommer hit. Vi kan alltså hjälpa många flermänniskor om vi genom en aktiv politik ser till attde inte kommer till och att de får en sådaninformation att de inser att alla kommer attskickas tillbaka. tror många av dem genomkontakter med anhöriga i att de kommeratt få stanna här för gott.Om regeringen förde en signalpolitik som sadeatt de inte kommer att få stanna här ,skulle dessa människor inte komma till Sverige.Om vi anser att vi har råd att satsa de pengar somdet kostar att ha flyktingar i , skulle vikunna hjälpa många fler om hjälpen sändes tillmänniskorna i deras närområde.Med den ekonomiska politik och de finansersom har har vi helt enkeltinte råd med detta. Räntan på statsskulden kostar160 . Vi har ett budgetunderskott på en halv miljard . Jag insermycket väl att vi inte löser de problemen genomatt minska flyktingströmmarna till , mendet är en del i det hela.Anf. 243 Kulturminister ():Herr talman! Jag kunde inte notera ett ord avmedkänsla från sida med de människor som terroriseras, mördas och våldtas iBosnien-Hercegovina. I stället föreslår att vi skall packa in dessa människor i bussar, bilar eller flygplan och köra dem tillbaka till närområdet.I mitt inledningsanförande pekade jag på denutomordentligt viktiga uppgift som UNHCR ochfrivilligorganisationerna har och vilken enorm betydelse det har haft med de satsningar som gjortsför att möjliggöra för människor att stanna i närområdet. Där finns tre miljoner flyktingar somförsörjs dels av privatpersoner runt om i olika länder, dels via det internationella samfundet.Det har varit en viktig uppgift för att setill att också andra länder ställer upp och finansierar detta. Det var en del av bakgrunden till , som ju gjorde attUNHCR fick alla sina appeller tillgodosedda.Men det är något annat att jobba aktivt för detän att vi, när människor kommer till den svenskagränsen och ber om litet medmänsklighet, skulle förpassa dem tillbaka till krigsskådeplatserna.Lars Moquist sade att många får stanna av humanitära skäl. Ja, det är helt riktigt att det var såtidigare. Många fick stanna just på grund av att dehade väntat här . De reglerna är nu avskaffade, och jag vet inte hur jag harupplyst Ny demokrati och andra här i riksdagenom det.Tillståndsgivningen utgår ifrån det skyddsbehov som de människor har som söker sig hit. Desom behöver skydd skall få det, de skall tillåtas attstanna och ha en här i Sverige.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 244 () replik:Herr talman! Först vill jag påpeka att de bosniska kvinnor som har kommit hit har skyldighetenligt både att dokumentera och rapportera sina skador och att behandladem.Det finns en annan Genèvekonvention -- jagtror att den är eller 1947 -- om skydd förmänniskor i krig. Enligt den har vi skyldighet attagera mycket kraftfullt för att de som gjort sigskyldiga till krigsförbrytelser skall straffas, att deninternationella tribunalen verkligen kommer tillstånd och kommer till stånd snart, under pågående krig faktiskt.Jag vill också fråga ministern igen om ministerntycker att det är ett bra förhållande att köper upp en parallell sjukvård och om ministern tror att verket har den kompetens som behövs för att ta in offerter till vettiga priser.Sedan vill jag påpeka när det gäller att intebara shiamuslimerna utan också kurderna kommer från områden som fortfarande kontrollerasav och inte har möjlighet att åka tillbaka.Saddams grymheter var minst lika svåra och omfattande som det som händer i Bosnien.Jag tycker naturligtvis inte att man behöver haen allmän hälsovård för dem som kommer hit,inte för dem som är unga och friska och säger attde är friska. Men i fråga om barn och gamla finnsdet anledning att peka på de krav vi har på oss genom internationella konventioner. Jag ifrågasätter om inte landstingen skulle sköta det här bättreän . Jag vill höra vad ministerntycker.Anf. 245 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar uppfattning att det är mycket viktigt att man , medan kriget pågår, dels kartlägger och registrerarkrigsförbrytelser, dels naturligtvis måste ställadem till svars som är ansvariga för dessa, så snartdet över huvud taget är möjligt.Sedan vill jag ta upp en fråga som tog med i sitt inledningsanförande, nämligendet som har stått i tidningarna under de senastedagarna, att en del personer som inte själva villskaffa pass och återvända till sina hemländerskulle flyttas från flyktingförläggningar och ocksågå miste om dagbidraget. Det är riktigt att detfinns några enstaka sådana fall. Detta förfarandehar dock icke beordrats av , vilket också har stått i tidningarna.Jag måste säga att jag är mycket tveksam tillden åtgärden, som har vidtagits i en speciell region inom Invandrarverket.Så till hälso- och sjukvården. Det kommer attbli förändringar där. Bl.a. kommer hälsoundersökningarna att minska, i den meningen att intealla skall behöva genomgå fullständiga hälsoundersökningar, utan dessa bör ske med hänsyn tillvarifrån personerna kommer. Det bör också görasen individuell bedömning av behovet av hälsoundersökningar.Det här har varit en mycket kostsam verksamhet, och den medicinska kunskapen anser att värdet av de totala hälsoundersökningarna har varitganska litet.Slutligen vill jag säga att vi håller på att undersöka över huvud taget hur sjukvården bedrivsinom förläggningsverksamheten. Min uppfattningär att den nog skulle kunna skötas på ett rationellare sätt än vad som sker i dag.Anf. 246 () replik:Herr talman! Jag är glad att höra ministern sägaatt hon inte tycker att agerandeär särskilt lyckat i de fall som har beskrivits i tidningarna. Det är bara trist att det faktiskt har gåttut en skrivelse till regionerna om att så skall mangå till väga.Upphandlingen är kostsam, säger ministern. Javisst, och då frågar man sig ju varför. Jag villockså veta om man vid genomgången kommer attgå igenom hur upphandlingskontrakten ser ut ochvad de har kostat.Jag erinrar mig ett fall , där ensjuksköterska var misshaglig för en förläggningschef, därför att hon gick hem till barnen som varsjuka. Det fick man enligt den förläggningschefeninte göra. Hon blev uppsagd, inte av förläggningschefen, för det kunde inte han göra, men förläggningschefen hotade sjukvårdsgivaren med attsäga upp kontraktet, om inte sköterskan sadesupp.Det här stod det om i många tidningar. Jag vardär uppe och fick helt klart för migatt det rörde sig om så pass attraktiva pengar var beredd att även säga upp sjuksköterskan.Hon blev väl behandlad på det sättet att honfick avgångsvederlag, och hon fick alla papperhon kunde behöva för att få ett nytt arbete. Mendetta är bara ett av fallen, så jag hoppas verkligenatt man synar sjukvårdsupphandlingarna påsamma sätt som man har gjort i fråga om förläggningsupphandlingar.Anf. 247 (m):Herr talman! Flykting- och invandrarfrågor harverkligen kommit i fokus . Denfasansfulla konflikten i det plågar människorna och sätter hela världssamfundetpå prov. För oss i är det en självklarhet attpå bästa sätt bidra till att mildra följderna för alladem som fått fly från sina hus och hem därnere.Många har utsatts för övergrepp av grymmasteslag. Insatser för dessa människor måste prioriteras, och så sker också, i och på plats.Men utifrån en mer generell synpunkt måsteman ändå konstatera att vår flykting- och invandringspolitik misslyckats på väsentliga punkter,och därför är en omprövning nödvändig.Regeringen har, tycks det, insett detta och tillsatt flera utredningar som syftar till att uppdateralagstiftningen och också ompröva inriktningen.Verkligheten fordrar detta.I vad består då misslyckandet?Låt mig få börja med den humanitära aspekten.Sverige har skaffat sig en profil -- rätt eller fel --som ett land med en generös flyktinglagstiftning.Därför söker sig många hit. De flesta blir dockgrymt besvikna. Efter lång handläggning med regelmässiga överklaganden blir de sökande i flertalet fall avvisade. Ord och handling hänger inteihop, låt vara att en viss uppstramning skett densenaste tiden.Signalerna, parat med den grymma verkligheten, blir en sorts falsk humanitet. Till detta kommer att många ändå fått stanna på grunder sominte klart kan definieras, vilket för allmänheten ärsvårförklarigt.Integrationen av invandrare har också till stordel misslyckats, särskilt för dem som kommit . Kunskaperna i svenska är bristfälliga hos alltför många även efter ankomsten hit. Arbetsmarknaden är för flertalet mestadels milt sagt begränsad liksom det aktiva deltagandet i samhällslivet.Invandrarnas integration fungerar inte somtänkt, och detta har också revisorerpåpekat. Många riskerar att förvisas till att bliandra klassens medborgare och klienter i det sociala trygghetssystemet. Detta oroar allmänheten.Kostnaderna för den rådande politiken är ettannat mycket stort problem. Förläggningskostnaderna har kommit att bli enorma. Skulle alla asylsökande bo på en plats, skulle vi behöva ta i anspråk en hel stad av storlek. Till dettakommer kommunala kostnader i form av bostäder, socialbidrag m.m. Vi har knappast någonkontroll på kostnaderna. Vi vet inte om pengarnaanvänds effektivt. Allmänheten är minst sagt upprörd.Slutligen, herr talman, är dagens politik intefullt ut förankrad hos folkflertalet. De allra flestasvenskar har i grunden en förståelse för flyktingars skyddsbehov och är villiga till en generös ochmänsklig hållning. Men dagens politik begriperman inte. Och den är nästan omöjlig att förklara.Därför, herr talman, måste nu en ny inriktningläggas fast. Regeringen har aviserat en stor utredning om översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken. Jag är utsedd avmitt parti att ingå i den. Från moderat sida vill vikort redovisa några av många angelägna förslagsom vi ämnar driva i utredningen.Vi vill ha en stramare lagstiftning vad beträffarrätten till asyl och uppehållstillstånd. De facto-begreppet bör tas bort. Utrymme för en generös tilllämpning bör finnas när detta är väsentligt ochnödvändigt, beroende av händelser i vår omvärld.Vi vill ha en lagstiftning för massflyktssituationer och en prövning om det går att införa bestämmelser om tillfälliga uppehållstillstånd. Sättet atthantera eventuella stora flyktingströmmar kansannolikt få stor betydelse när det gäller riskbedömningar av investeringar i vårt land.Vi vill vidare snäva in anhörigbegreppet ochäven här anpassa bestämmelserna till dem som ärpå väg att utformas i EG.Vi vill ta emot fler s.k. kvotflyktingar. UNHCRhar flyktingläger på många håll och vill i förstahand repatriera, men det kommer ändå alltid attfinnas behov av att placera flyktingar i tredjeland, exempelvis vårt.Vi vill också utöka kvoten för handikappadeoch tortyrskadade flyktingar, vilka finns iUNHCR:s läger.Vi vill att person som saknar dokument vid inresa i skall avvisas, om denne inte kanuppge godtagbara skäl till varför dokument saknas. Vidare vill vi att man överväger att återinförautresekontrollen.Vi vill också se över förläggningsverksamhetenoch pröva möjligheterna att dela Invandrarverketi en mottagandedel och en immigrationsdel.Vi vill öka frivilligorganisationernas roll i flyktingarbetet, inte minst när det gäller hemspråksundervisningen.Inledningsvis, herr talman, nämde jag om denviktiga roll som har när det gäller flyktinginsatser. Dessa bör i första hand ske inom närområdet, såsom nu sker i t.ex. . Detta harflera fördelar. Vi når flera, och därför får sådanainsatser ett mycket större genomslag även ur humanitär synpunkt.Vi behöver en stramare och mer begriplig flyktingoch invandrarpolitik utan att vi går ifrån dengenerösa och humanitära grundsyn som alltid börprägla politik på detta område.Anf. 248 () replik:Herr talman! Jag vill fråga han menar: Skall de som kommer hit ha rättatt få sin sak prövad, eller skall de avvisas vid gränsen?Om kommunerna får ta ansvar för förläggningsverksamhet, kommer vi ifrån hela den nuvarande osäkerheten, insynen blir större och möjligheterna finns att använda frivilligorganisationeroch andra resurser som man har i kommunerna.Överensstämmer detta med de linjer som Gustafvon drar upp?På vilket sätt skall lagstiftningen bli stramare?Lagstiftningen utgår från flyktingkonventionen. Vi har hört hur blandar ihop kvotflyktingar och flyktingar enligt flyktingkonvention. Det är intesamma sak. Skall det även i fortsättningen kunnakomma hit människor som blir bedömda efterflyktingkonventionen, utan att de är kvotflyktingar?Anf. 249 (m) replik:Herr talman! Alla som kommer till vår gränsskall givetvis få sin sak prövad, även om man haren stramare lagstiftning när det gäller vilka kriterier som skall föreligga i de fall där ansökan skerom uppehållstillstånd och sådant skall beviljas.Det är svårt att förklara de facto-begreppets innebörd. Vi vill ha en Genèvekonventiondefinition med en generös tillämpning, framför allt i falldär det föreligger speciella omständigheter i detland varifrån flyktingarna kommer. Vi kan se sådana exempel just nu i form av de kurder somkommer hit och givetvis också människor från detforna Jugoslavien.Men det är också fråga om något annat.