prot · GG09118 · 1993-05-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:118Fredagen den 28 majKl. 9.001 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 27 majFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkanden /93:SoU26, SoU20 och SoU23,skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU31 samtlagutskottets betänkande 1992/93:LU45(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot 117).Socialutskottets betänkande SoU26Mom. 1 (rökfria miljöer)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot104 för reservation 1 av m.fl. 4ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (åldersgräns för inköp av tobaksvaror)Först biträddes utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall tillmotionerna So49 av m.fl., So52 avMaud Björnemalm m.fl., So54 av IanWachtmeister m.fl., So421 av Skånberg ochHarald , So437 av av i motsvarande delarmed 36 röster mot 34 för reservation 3 av LeifBergdahl. 210 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av . med 93 röster mot 62 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionerna So49 av m.fl., So52 avMaud Björnemalm m.fl., So54 av IanWachtmeister m.fl., So421 av Skånberg ochHarald , So437 av av i motsvarande delar.126 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 163röster mot 105 för reservation 2 av . 14 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (direkt tobaksreklam)Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 84för reservation 4 av m.fl. imotsvarande del. 8 ledamöter avstod från att rösta.Lars () och () anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstatnej.Mom. 7 (förtäckt tobaksreklam)Först biträddes utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 4 avSten m.fl. i motsvarande del med 80röster mot 43 för meningsyttringen av EvaZetterberg i motsvarande del. 157 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 185röster mot 83 för utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 4 avSten m.fl. i motsvarande del. 13ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (information)Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 39för meningsyttringen av imotsvarande del. 5 ledamöter avstod från att rösta.Stina () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha rötat ja.Mom. 10 (rökslutarstöd)Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 32för meningsyttringen av imotsvarande del. 9 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU20Utskottets hemställan biföllsSocialutskottets betänkande SoU23Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU31Mom. 1 och 9 (ett individuellt pensionssparandeoch en schablonmässig avkastningsskatt)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot122 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (konkurrensneutralitet)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 21för reservation 2 av . 3 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 6 (avdrag för premie för makespensionsförsäkring)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 23för reservation 4 av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU45Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att jordbruksutskottetsbetänkande JoU19 och näringsutskottetsbetänkande NU28 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.2 § Åtgärder mot klimatpåverkanFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU19 Åtgärder mot klimatpåverkan(prop.1992/93:179 delvis).Anf. 1 ():Fru talman! För att travestera gårdagens talareskulle man kunna säga: Tyst i klassen! Allakanske inte var här när höll sittinledningsanförande i går.I dag behandlar vi ett betänkande som berörklimatfrågor. Det är i allra högsta grad frågan omglobala miljöfrågor. Därmed är det självfallet ocksåfrågan om mycket centrala miljöfrågor. Vi har meroch mer lärt oss att det är just de miljöfrågor somär gränsöverskridande och som berör hela vår världsom ytterst är avgörande för vår, växternas ochdjurens överlevnad.För att kunna klara av de svåra klimatfrågornakrävs det naturligtvis internationella åtgärder. Detär ingen tvekan om det. Det är dessa åtgärder somär de viktigaste. Men det krävs också åtgärder påhemmaplan. Som i alla miljösammanhang är det såatt lokala, regionala, nationella och globalaåtgärder samverkar.Vi har en bakgrund till den här debatten iregeringens klimatproposition, som har nr 179.Den heter Åtgärder mot klimatpåverkan. Denpropositionen har i sin tur en utgångspunkt i densocialdemokratiska regeringens uppdrag tillNaturvårdsverket att utarbeta en klimatstrategi.Det var ett uppdrag som debatterades i isamband med behandlingen av miljöpropositionen1991.Vi har naturligtvis också ett uppdrag utifrån denvärldsmiljökonferens om miljö och utveckling somhölls i förra året.Propositionen lyfter fram klimatkonventionen frånRio. Den tar också upp en del andra frågor. Jag kannämna några av dem rubrikmässigt för att ni skallfå ett sammanhang. Det gäller strategi och mål föratt minska klimatpåverkan, behovet av envetenskaplig samordningsgrupp för forskning ochutveckling, information och utbildning, diverse mereller mindre konkreta åtgärder, ändringar iMontrealprotokollet angående ozonskiktet,insatser inom och en hel serieenergifrågor som berör Östeuropa.Vi socialdemokrater kan ställa oss bakom väldigtmycket av det som står i propositionen, men vi harockså anledning att rikta kritik på vissa punkter.När jag skulle förbereda mig för den här debattenroade jag mig med att studera hur utskottetsbehandling såg ut och 1991 i samband medmiljöpropositionerna, speciellt debatten omklimatfrågorna. Ett genomgående drag i debattennär socialdemokraterna satt i regeringsställning varen mycket stark kritik mot den socialdemokratiskaregeringen.Man efterlyste koldioxidtak och man ville kraftigtreducera koldioxidutsläppen. hade ett långsiktigtmål på . Ambitionerna var mycket stora ochbestämda. Man kritiserade Socialdemokraterna föratt vi hade satt upp som mål att vi skullekunna komma ner till nivå.Nu är det dessa partier som sitter iregeringsställning. Det är dessa partier som har fåttmöjlighet att slutföra den s.k. UNCED-processenfrån världsmiljömötet i . Socialdemokraternaborde egentligen ha mycket stora förväntningarmot bakgrund av vad den dåvarande oppositionensade.Man skulle kunna säga att det ''bidde'' en tumme,även om den kritiken är något överdriven. Det harinte blivit mycket av de stora ambitioner somframfördes 1988 och 1991.I stället har det blivit vad vi socialdemokratertidigare kritiserades för, dvs. utredningar och litethandling. När de borgerliga partierna kom iregeringsställning tycks något ha svalnat. Om detinte är engagemanget är det i så fall förmågan. Detär inte helt orättvist att hävda attklimatpropositionen är något av ett hopkok. Därfinns inte mycket av strategi och konkretion. Påvissa områden har utvecklingen gått åt andra hållet.Där föreslås att energi- och koldioxidskatternaskall sänkas kraftigt. Det här gäller för all del en delandra skatter som också kan ha effekt på det härområdet.Det är naturligtvis synd att det har blivit så här motbakgrund av den vikt som klimatfrågorna har. Vikänner till det globala hotet och konsekvenserna avdet. Det finns stora risker för allvarligaförändringar. Vi har därför mot bakgrund av dettaett stort internationellt ansvar. I fråga omväxthusgaserna finns det många punkter attengagera sig i. Därför är det viktigt att engagerahela samhället i denna uppgift.Försiktighetsprincipen gäller i allra högsta grad här.Även om det finns anledning att vara besviken påett antal punkter i regeringens förslag, är detnaturligtvis positivt att vi nu får tillfälle att ratificeraklimatkonventionen. går det att noteraatt engagemanget för denna konvention avtogunder UNCED-processen från att ha varit mycketstark i början av processen under densocialdemokratiska regeringen och också för övrigtnär den borgerliga regeringen tillträdde.Aktionerna i var inte lika omfattande. Detfanns länder som ansåg det vara angeläget att liggaföre i åtaganden och därmed kunna dra med sigandra länder. Dessa åtaganden var merlångtgående än vad varberett att genomföra. Men var inte berettatt hoppa på det tåget. I stället följde ,som i praktiken var det land som drev igenom denslutliga utformningen av klimatkonventionen.Tidigare under socialdemoraktiska regeringstidengick före. Det gällde t.ex. Sofiamötet omkväveoxiderna eller svavelprotokollet.Det är viktigt att det finns länder som ligger stegetföre och är pådrivande. Det har blivit tystare iSverige efter den borgerliga regeringens tillträde.Det finns ett avsnitt om internationella frågor ipropositionen och i betänkandet. Där förordas envetenskaplig samordningsgrupp för forskning ochutveckling här i . Vi tycker att det är bra.Men vi tycker också att det vore motiverat att få tillstånd en samordnad och sammanhålleninternationell studie av klimatförändringarnaspåverkan på enskilda länder och regioner. En sådanstudie skall styras av en internationell eller regionalsamordningsgrupp med en blandadsammansättning. Samordningsgruppen i Sverigekan vara en del av den internationella gruppen. Vihar inte mött något gehör för det förslaget hosutskottsmajoriteten. Intresset har varit svalt, varförvi reserverar oss till förmån för detmotionsförslaget. Det innebär att jag yrkar bifalltill reservation 5.I avsnittet om internationella frågor finns det ettresonemang om behovet av offensivainternationella överenskommelser. Det är viktigtatt vi arbetar vidare i om konventionen omlånga gränsöverskridande luftföroreningar. Ävennytillkomna föroreningar måste tas med och NOX-och svaveldioxidprotokollen måste skärpas. Dessafrågor har tagits upp i bl.a. s-motioner.Vi kan här konstatera att det händer en del på deteuropeiska planet. Det är positivt. Vad vi harförstått har den hållit sigframme och uppmärksammat dessa frågor. Det harvi anledning att vara glada för. Det är oerhörtviktigt att gå vidare. Det räcker inte med de beslutsom har fattats under 80-talet.En annan del i avsnittet om internationella frågorberör och . Detområdet växer i betydelse, inte bara när det gällermiljöfrågorna utan även i andra sammanhang. Detär därför viktigt med genomtänkta ochsystematiska insatser i det området. Det finnsbehov av att klarlägga hur de samlade insatserna serut. Vid en förfrågan hos myndigheter ochregeringen är det lätt att se att det råder en relativtstor förvirring. Det är ingen som har ett grepp överinsatserna i . Det går inte att få ett klartbesked om hur de samlade insatserna ser ut och hurolika insatser samverkar med varandra. Det äringen som greppar helheten. Det här har visocialdemokrater framfört kritik mot i bådeutrikesutskottet och jordbruksutskottet. Detbehövs samordning och det behövs en bättreöversikt. Därför har vi efterlyst en redovisning avåtgärder för en miljöanpassad energiförsörjning.Jag yrkar härmed bifall till reservation 10.Östersjösamarbetet måste ske samordnat och i storutsträckning också multilateralt. Finansieringen fårske gemensamt mellan länderna. Det finns en riskatt en flora av bilaterala insatser som inte ärsamordnade blir till felprioriteringar, dvs. attpengarna inte används på ett effektivt sätt. Trotsallt råder det brist på pengar både i vårt land och ihela världen i övrigt. Därför är det oerhört viktigtatt vi vet vad vi gör. Vi måste vara effektiva, så attvi får ut så mycket som möjligt av varenda krona,dollar eller D-mark.Vi anser därför att det finns ett behov av ettsamordnat program för denna insats. Vi efterlyserdetta i reservation 13, som jag nu yrkar bifall till. Vitycker att regeringens arbete varken ger oss dennaöverblick eller innehåller detta samordnadeprogram.I det här sammanhanget vill jag passa på och lyftafram energifrågorna. Det har väckts någramotioner i detta ämne, bl.a. från vår f.d.socialdemokratiske miljöminister tar upp atomsäkerhetsfrågorna i Östeuropa.Det är en motion som också har väckts i . I motionen krävs bindande internationellaavtal rörande all kärnteknisk verksamhet. Detkrävs fortsatta nordiska ansträngningar. Motionenpekar också på behoven av omedelbara initiativ föratt utveckla alternativ till de miljöfarligaanläggningarna i och S:tPetersburgsområdet. Det gäller också Kolahalvön.De anläggningar som finns där nu är livsfarliga.Därför är det viktigt att de förbättras eller ännuhellre byts ut mot bättreenergiproduktionsanläggningar.Det finns många andra problemområden iÖsteuropa när det gäller energihushållning ochresursslöseri. Det behövs ett systemtänkande ifråga om energianvändning i ochÖsteuropa. Det måste ske ett byte mot långsiktigaförnybara energikällor även i det området. Vi är,mot bakgrund av den utveckling som sker på detnordiska planet med hjälp av regeringens insatser,glada över att vi har fått en gemensam skrivning påden punkten. Vi förutsätter att regeringen aktivtbevakar detta mycket angelägna område somenergiförsörjningen i utgör. Vi menaratt det här måste inrymmas i ett sammanhålletnationellt och internationellt program för området.Vi har också pekat på en idé som vi tror är möjlig attutveckla. Det gäller utsläppsramar, eller den s.k.miljöbubblan. Det är en idé angående samverkanrunt . Vi konstaterar attNaturvårdsverket kommer att få ettutredningsuppdrag i det avseendet.Vidare har vi frågan om en miljöanpassadenergiförsörjning. Vi vill se ett mer sammanhålletoch koncentrerat program med färre men störresatsningar och ökad kostnadseffektivitet. Vi villomdisponera regeringens förslag tillresursfördelning och satsa påområdet. Vi tycker att regeringen i det arbetet somnu görs plottrar sönder stödet till påflera små anslag. Vi tror inte att de sammantagetkommer att få den effekt som önskas. Vi pekar påbehovet av att genomföra förberedande satsningarför ett större biobränsleeldat kraftvärmeverk. Detkräver redan på planeringsstadiet relativt storabelopp. Det är bättre att satsa på färre och störreinsatser än på en förfärlig mängd små insatser somkanske inte hänger ihop. Därmed vill jag yrka bifalltill reservation 14.Reservation 14 innebär att vi är beredda attomdisponera medel från flera anslag. Underförutsättning att antar och bifallerreservation 14, yrkar jag också bifall tillreservationerna 15, 16, 24, 25 och 28.I anslutning till Kommunikationsdepartementetsbilaga till propositionen tas frågor om deneuropeiska gemenskapen och trafiken upp. Manpekar på att gemenskapen lyfter uppmiljöproblemen i trafiken till diskussion. Det ärbetydelsefullt att så sker. Det är också angeläget attregeringen driver förslaget om en regionaltrafikkonferens i . Det är ett uppslag frånRiokonferensens sida -- och även emanerar frånden tidigare socialdemokratiska regeringen.Jag hoppas verkligen att denna konferens blir av.Jag har förstått att årtalen åker kana framåt i tiden.Det senaste jag har fått höra är att den skall bli avförst . Det är viktigt att konferensen blir av.Just i fråga om klimatet är utsläppen från trafikenett viktigt inslag i diskussionen.Vi har ytterligare tre reservationer -- 2, 12 och 17.Jag behandlar dem här i mitt anförande, man avhänsyn till kammarens tid avstår jag från att yrkabifall till dem. De övriga reservationerna vi harfogat till betänkandet kommer attta upp senare i debatten.Det krävs krafttag både internationellt ochnationellt om vi skall kunna uppfylla klimatmålenoch att reducera alla växthusgaser. Det räcker intemed koldioxiden. Det här är en mycket allvarliguppgift. Det är en stor utmaning, och det krävernaturligtvis gemensamna tag mellan och inomländerna.Vi måste komma vidare i en fortsatt breddning ochfördjupning av arbetet. Det måste ske en störresatsning.Mot bakgrund av vad jag sade inledningsvis tyckerjag att det finns anledning att understryka att vimåste våga mer. Vi måste vara djärvare än vadregeringen är. Det råder en ekonomisk kris iSverige -- det är sant. Men även i en sådan situationmåste vi kunna finna lösningar på problemen,exempelvis med miljöskatter och miljöavgifter somär så konstruerade att de kan fungera också i enlågkonjunktur. Jag tycker inte att regeringen harlyckats i denna uppgift. Det är helt uppenbart attförhandlingarna mellan olika partier inför dennaproposition har medfört att den tyvärr har blivitmer urvattnad än vad kunskapsläget motiverar.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Ämnet för debatten ärklimatpåverkan. Miljöproblemen är globala. Vikan också konstatera att 85--av luft- ochvattenföroreningar kommer från andra länder tillSverige. Ny demokrati anser naturligtvis att vi börvara i täten när det gäller utveckling och forskningpå detta område, men det gäller att inte skjuta sig ifoten . Takten på arbetet måste varasådan, att t.ex. industri hinner anpassaverksamheten så, att landet kommer i takt. Det äringen idé att genomföra idéer och sätta upp reglersom inte går att efterleva. Vi anser därför att manmåste ligga på, men vara realistisk.Ny demokrati anser att man skall vara försiktig medkoldioxidbeskattningen. Det gäller att inteförsämra vår konkurrenskraft. Det är väldigtviktigt att vi har en fungerande industri, och att vi,när vi bygger nytt inom elproduktionen, inte på engång sänker möjligheterna.Det är väldigt viktigt att man har tillgång till billigenergi. Om vi inte har någon industri kvar har viingenting att satsa på miljön i alla fall.I och med att föroreningarna kommer från andraländer tycker inte Ny demokrati att det viktigasteär att satsa miljoner eller miljarder på att nå de sistasmå futtiga delarna av rening i . Det ärbättre att satsa på andra sidan . Om manjämför exempelvis Volvofabriken i med enfabrik i förstår man vad vi menar. Det ärviktigt att vi ser utanför våra gränser och inte barastirrar blint på förhållandena här hemma och sägeratt vi skall göra vårt allra bästa.Ny demokrati tycker att det kan vara lämpligt attskicka över arbetslösa svenskar medyrkeskunskaper på det här området för att hjälpatill, som en form av bistånd. Vi har mycket att görapå det området. Det finns hur mycket som helst attta tag i.Det är bra att man håller på att skapa enmultilateral fond för att förbättra säkerheten vidkärnkraftverken i regionen på andra sidanÖstersjön. Vi vill påskynda detta arbete, för vianser att det är av högsta prioritet att fondenverkligen fort blir av. Det finns stora risker där, varseffekter radikalt kan ändra klimatet.Ny demokrati säger att aktivt bör verka förinternationella regler för höjd miljöstandard påmotorfordon. Ett bra mål vore att få avvärldens fordon försedda med katalysator. Nästasteg för oss i är att försöka uppnå nästintillnollemission. Det är litet vansinnigt. Vi slänger utstora pengar på att nå dessa futtiga procent över envanlig katalysators effekt. Som vi ser det vore detbättre att satsa en del på att försöka utveckla eneftermonteringssats som man skulle kunna monterapå världens bilar.De 140 olika internationella överenskommelsersom har gjorts i FN:s regi har egentligen inteåstadkommit så mycket i de länder där det mestbehövs. Det har satsats mest i de länder som harhaft ekonomiska förutsättningar. Det har gjort attde globala energiproblemen är lika svåra somde var när man slöt dessa internationella avtal. Detvore bättre att försöka utveckla en apparatur somvar enkel och smidig att sätta på alla bilar med dåligeller ingen rening alls. Då skulle man göra mer förden globala miljön än om man håller på medfuttigheter i och slänger ut stora pengar.Det finns en överambition på det området från densvenska sidan, tycker jag.Det är naturligtvis inget ont i att man fortsätterutvecklingen. Det är som jag sade från börjanväldigt bra att vi ligger först, men det skall ju varamåtta på allting. Ny demokrati anser att vi skalldriva på utvecklingen även på vår nivå, så att viligger före i . Men vi skall inte göra såsomvi vid en föreläsning fick höra att manavser, dvs. att vi har kvar våra regler när viframöver går med i EG, medan de europeiskabilarna får köra med lägre avgasreningsgrad iSverige. De inhemska avgasreglerna skulle göra attvi får större problem.Vem skall betala mellanskillnaden? Det tror jaginte att någon här har tänkt på. Det blir jukonsumenterna i , och då tror jag inte att deså att säga är så intresserade av den miljö som denlilla åtgärden räddar.Ny demokrati anser som sagt att det bör vara avstort intresse att ta fram en enkel sats. Den skallvara så enkel att man kan sätta på den överallt.Naturvårdsverket är en bromsande instans. Jagtycker att man där i princip har hindrat all sådanutveckling genom att bara tracka ned på den ochsäga att det inte går, att den inte ger tillräckligtresultat eller att den inte har tillräckligt långlivslängd. Det har inte varit någon stimulerandeatmosfär för att jobba med sådana produkter. Jagtycker att borde ta en annaninriktning och stödja sådana här projekt i stället föratt vara emot dem.För att vara framåt vad beträffar miljön har vi sagtatt man skall kunna kräva av bilindustrin att denproducerar nollemissionsbilar . Det är denhär typen av långsiktighet som vi tror är mycketviktig i miljösammanhang. Man kan inte baravända blad, utan man måste ha litet långsiktighet.Vår idé att komma med som riktmärkeinnebär att industrin och forskningen har påsig att ställa om.Vi hörde i går på förevisningen av attdet just är batterierna som tar tid att utveckla för skall kunna få en produkt som går att använda.Här har vi allt i ett nötskal. Man får inte gå för fortfram. Allting måste hänga med. Det har varit litetav en tävlan i att föreslå så många miljösatsningarsom möjligt, men man har inte varit realistisk. Detär alltid kunderna -- dvs. våra väljare -- som fårbetala i slutändan. Om man talar om priset för demär det inte alltid säkert att de ställer upp. Det måstetill realism för att vi verkligen skall få miljön ett stegframåt.Anf. 3 ():Fru talman! Det finns få saker till följd av mänskligaktivitet som har påverkat klimatet såmycket som utsläppen av koldioxid, även om vi kandiskutera i vilken utsträckning det har varitmätbart. De måste minska.I många fall kan vi hänvisa till teknisk utveckling,ny reningsapparatur och en förbättrad situation påsikt, om blott den ekonomiska och tekniskautvecklingen får fortsätta med tillräcklig stimulans,eller i varje fall i frånvaron av begränsningar ochregler. Detta gäller inte för koldioxiden. Här är detnaturlagar som har övertaget. Vi hardefinitionsmässigt ingen möjlighet att påverka dereaktioner som bildar koldioxid.Det är alltså vårt sätt att hanteraproduktionsapparaten och vårt sätt att förbrännasom vi måste se över. Det regeringen nu föreslår ärju sammantaget en mängd åtgärder som innebärhöjning av utsläppsnivåer -- det gäller allt ifråntransportapparaten till andra delar av detindustriella samhället, där vi i praktiken saknarmål.Vi tycker att sådana mål skall sättas upp, i form avårtal och mängder som skall hållas. Vår uppfattningär att utsläppsminskning till år2010 är ett exempel på den typ av långsiktiga målsom fordras för att vi skall kunna komma fram tillstyrmedel som kan ge resultat. Vi tycker attregeringen bör återkomma med förslag till enkonkret aktionsplan för uppfyllandet av ett sådantmål.Till de medel som vi har använt hörbeskattning. har i sittåtgärdsprogram förordat skatt på elproduktionenmed per kilo koldioxid och en höjning med 32öre per kilo koldioxid för den s.k. ickeenergiintensiva produktionen. Vi tycker att dettaskall ersättas av ett enhetligt system på en betydligthögre nivå. Men i avvaktan på det godtar vinaturligtvis höjning av den här typen av skatter ochavgifter på sådant som bidrar tillkoldioxidutsläppen.Inom ett område av den industriella produktionenanvänder man på ett område rent kol,nämligen vid järnframställning ochpelletstillverkning, där kolet används somreduktionsmedel. En del av de överskottsgaser somuppkommer i dessa processer kan utnyttjas förkraftvärmeproduktion. De mängder som dethandlar om i denna verksamhet motsvarar ungefär10 % av de totala koldioxidutsläppen.