prot · GH095 · 1993-10-12 00:00:00 — Misstankar finnsom en ökad koppling till internationell brottslighet.Enligt uppgifter från ekorotelhar antalet anmälda fall av ekonomisk brottslighetökat med 1991--1993, detta sompolisens resurser för att bekämpa ekobrottslighetenhar minskat. Även den övriga rättsapparaten harkänt av minskande eller oförändrade resursersamtidigt som ekobrottsligheten ökar.I den särskilda enkät om momsbedrägerier ochmomskontroll som gjorts inom ramen för dengranskning av den ekonomiska brottsligheten somriksdagens revisorer just nu genomför, redovisarman att det förekommer att skattemyndigheternahåller tillbaka sina anmälningar därför att man vetatt polisen saknar utredningskapacitet. En sådanunderlåtenhet är visserligen inte tillåten enligt lag,men har ändå förekommit i många län.Enligt alla berörda myndigheter finns ocksåen stark tendens till att brottsligheten blir svårare --både mera komplicerad, svårare att upptäcka ochutreda och av allt att döma mer omfattande i pengarräknat.AnstaltssituationenKriminalvårdsstyrelsen bedömer att detgenomsnittliga antalet intagna ianstaltsorganisationen , 1993/94--1995/96, kommer att ökamed omkring 1 000. De nya reglerna om villkorligfrigivning ger en beläggningsökning på omkring600, varav merparten redan under budgetåret1993/94. En fortlöpande beläggningsökning tillföljd av att antalet långtidsdömda och strafftidernaökar, en prognos på konsekvenserna av en nyrattfyllerilagstiftning samt vissa andra faktorermedför en ytterligare beläggningsökning påomkring 400. Sammantaget innebärbeläggningsökningen att anstaltsorganisationenmåste tillföras ytterligare över 1 400 platser,merparten slutna, för att platsutnyttjandet igenomsnitt inte skall överstiga den nivå () somregering och riksdag har förespråkat.Vid häktena sker också en fortlöpandebeläggningsökning, bl.a. beroende på att antalethäktningar och vistelsetider på häktena ökar.Kriminalvårdsstyrelsen bedömer att antalet platservid häktena måste utökas relativt kraftigt under denärmaste åren, men pekar också på behovet av enöversyn av formerna för straffprocessuellafrihetsberövanden.PolisverksamhetenUnder den närmaste treårsperioden skall polisenspara . Det skall ske genom attgrundutbildningen av poliser blir en vanligstudiemedelsfinansierad högskoleutbildning ochatt antalet polisdistrikt minskas.Just nu pågår beredningen av dessa sparbeting utei de olika polisdistrikten och länen. På många hållär man obenägen att vidta de åtgärder som behövsför att klara sparkraven. Nedläggning ochsammanläggning av polisdistrikt är dockofrånkomligt, om man skall kunna undvika att sägaupp polismanstjänster.Den ökade internationaliseringen och ett svensktnärmande till den europeiska gemenskapen ställerkrav på nya och utvecklade samarbets- ochsamverkansformer mellan polis och tull m.fl. Föratt studera dessa frågor föreslår bl.a.Rikspolisstyrelsen att en parlamenteriskkommission tillsätts.Den internationella brottsligheten ökar. Den måstemötas med såväl personella resurser som medeffektiva arbetsmetoder. I detta perspektiv är detviktigt att skapa klarhet för framtiden omRikspolisstyrelsens roll. måste ha ennationell kriminalpolis av hygglig storlek. Det ärockså angeläget att pröva möjligheterna attbygga upp och använda s.k. förspaningsregister.Mot ovanstående bakgrund vill jag frågajustitieministern:Vilka konkreta åtgärder avser regeringen att vidtaför att minska den grova brottsligheten?Vilka konkreta åtgärder avser regeringen att vidtaför att komma till rätta med det oprovoceradegatuvåldet?Vilka konkreta åtgärder avser regeringen vidta föratt komma åt den ekonomiska brottsligheten?Vilka konkreta åtgärder avser regeringen att vidtaför att uppnå målet om beläggning vid vårakriminalvårdsanstalter? Kommerdubbelbeläggningen att fortsätta?Vilka konkreta åtgärder avser regeringen att vidtaför att åstadkomma en effektivare polisverksamheti framtiden?1993/94:13 av () till socialministernom bostadsbidragen:Bostadsbidragen utgör en viktig del av den svenskavälfärdspolitiken. Bostadsbidragen har haft tillmålsättning att stärka de ekonomiskt svagahushållen för att minska trångboddhet och för attge möjlighet även för dessa familjer att efterfrågabostäder efter behov.Hyreskostnaderna har stigiti en rasande fart, och antalet bidragsberättigade harökat, i takt med kostnadsökningar och ökadarbetslöshet.I regeringsdeklarationen fastslogs att ettvårdnadsbidrag nu skall införas till nästaår. Arbetsgruppen för vårdnadsbidrag säger i sittförslag till den tekniska utformningen attvårdnadsbidraget också kommer att påverkabostadsbidraget. Det kan innebära ett minskatbostadsbidrag på ända för enfamilj och ge negativa effekter för många familjer.Av anslagsframställan framgår det attbostadsbidragen urholkas och täcker enallt mindre del av bostadskostnaden. harockså undersökt hur bostadsbidraget , meddet nya beräkningssättet, kommer att slå. Analysenvisar att över hälften, av bidragshushållen, fåren ytterligare försämring 1994, och det är hushållmed inkomster runt som förlorarmest.Med tanke på de ytterligare kostnadsökningar somkommer att drabba boendet, och med tanke på denarbetsmarknadssituation som råder, där någonminskning av arbetslösheten tyvärr inte kan väntas,är detta en oroande utveckling som drabbarfamiljer med små inkomster mycket hårt.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attfamiljer med små inkomster skall kunna bo kvar,eller om de är trångbodda, skall kunna förbättra sittboende?Skall bostadsbidragen även i fortsättningen vara ettbostadspolitiskt instrument som främjar ett braboende, eller kommer dessa undan för undan attomvandlas till ett allmänt konsumtionsstöd?den 11 oktober1993/94:14 av () tillkulturministern om asylrätt m.m.:Efter den största flyktingströmmen sedan andravärldskriget visar västländerna en tydlig tendens attinföra allt fler restriktioner i lagar och praktisktillämpning bl.a. genom skärptaavvisningsbestämmelser och visumtvång.I ex-Jugoslavien har 3,5 miljoner människor blivithemlösa, tvångsförflyttade eller flytt till ett annatland. Majoriteten av de omkring 700 000asylsökande har vägrats uppehållstillstånd ivästländerna. Många av dem väntar ännu på att bliutvisade. Ett stort antal vistas illegalt i olikavästländer.Hundratusentals människor på flykt lever illegaltutan att registrera sig som asylsökande. En stor delav dem som vägrats uppehållstillstånd tordefortfarande bo kvar i väst- och centraleuropeiskaländer då myndigheterna inte verkställtutvisningsbesluten eller inte kunnat göra det.Det finns nästan dubbelt så många flyktingar ivärlden , ca 19 miljoner, som sedan.Ca 20 miljoner människor har tvångsförflyttatseller själva flytt inom sina egna länder.Trots många generösa flyktinginsatser i olika delarav världen bemöts allt oftare människor som sökerasyl med misstänksamhet och fientlighet.Den utmaning vi står inför är att finna lösningarsom garanterar en human och deltagandeinställning utan att skapa instabilitet och svårakonflikter. Första steget måste vara förståelse förde orsaker som driver människor att fly, att lämnasina hem. Enligt min mening flyr de främst därföratt de tvingas till det, inte därför att de vill.Långvariga flyktingproblem orsakas av regionalakonflikter och auktoritära förtryckarregimer.Förföljelsen förvärras i många fall av fattigdom,miljöförstöring och befolkningstryck. Det är ingenslump att de flesta flyktingar och tvångsförflyttadepersoner finns i de fattigaste delarna av världen.En stor del kan betecknas som flyktingar enligt1951 års och tilläggsprotokolletfrån 1967. Den definition som avses är ''välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion,nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp ellerpolitiska åskådning''.I ryms många fler inom den bredaredefinitionen års , vilkeninkluderar ''-- -- -- varje människa som tvingatslämna sitt hemland, på grund av yttre aggression,ockupation, utländsk dominans eller händelser somallvarligt stört den allmänna ordningen i en del aveller hela landet -- -- --. ''FN:s flyktingkommissarie har framhållit tretraditionella lösningar på flyktingsituationer:1) Frivilligt återvändande, vilket är den mestönskvärda lösningen, även om det kan dröja åratalinnan förhållandena i hemlandet tillåter attflyktingarna tryggt kan återvända;2) Lokal integration, som medger att flyktignarnastannar i asyllandet och3) Omflyttning till tredje land, vilket oftast tillåtsendast i begränsad omfattning.På grund av de nära sambanden mellan politiskakonflikter och ekonomiska och sociala problem ärdet ibland svårt att skilja på flyktingar ochimmigranter. Flyktingar flyr för att rädda sina livoch immigranter flyttar för att förbättra sinalevnadsvillkor. Skillnaden kan vara svår atturskilja, särskilt när människor flyr från länder därfattigdom är en direkt konsekvens av det politiskasystemet, som innebär ett allmänt förtryck.Det är därför lätt att förstå att OAU har breddat sindefinition av en flykting. Detta innebär också attgränserna är öppnare för asylsökande i . Detär hög tid för det internationella samfundet attöverväga vilka förändringar som kan införas i andradelar av världen.Europa behöver en konvention om asylsökandesom inte ryms inom ramen förGenèvekonventionen, men som behöver skydd.Europarådets parlamentarikerförsamling harsedan lång tid föreslagit att konkreta åtgärdervidtas.Det behövs också en form för temporärauppehållstillstånd för skyddsbehövande i akutamassflyktsituationer. Men det gäller att finna enlösning som inte inkräktar på asylrätten.Bland humanitära icke-statliga organisationer finnsen stark och berättigad oro att olika mellanstatligaåtgärder för att skydda de yttre gränserna för EGoch anslutna EFTA-länder får negativa effketer påtillämpningen av asylrätten.Amnesty International har analyserat problemen ien rapport, ''Europeisk harmonisering avasylpolitiken'', . Man vädjar tilleuropeiska länder att anta en juridiskt bindandeöverenskommelse om ett minimum av normer ochgarantier för handläggningen av asylärenden.Amnesty befarar att utan en sådanöverenskommelse kommer samarbetet mellaneuropeiska regeringar att leda till allvarliga bristeri skyddet av flyktingar och asylsökande i Europa.Europaparlamentets senaste årliga rapport är idetta samamnhang av stort intresse. Allvarlig kritikriktas mot EG-regeringarnas nuvarandeflyktingpolitik, som ''gradvis har börjat reducerarättsskyddet och den sociala tryggheten förasylsökande''.EG-parlamentet, som dess värre saknarbeslutanderätt, reagerar mot att ''utvecklastill en fästning mot medborgare från icke som diskrimineras enligt de principer somEG:s normer baseras på''.EG-parlamentet anser att ''handläggningen för attutreda asylansökningar till att börja med börharmoniseras på basis av de regler om rättvis ochhumanitär behandling, som fastslås i 1951 årsGenèvekonvention och som utvecklas vidare i deslutsatser som antagits av och ien rekommendation från Europarådetsministerkommitte''.EG-parlamentet uppmanar medlemsstaterna att''garantera strikt tillämpning av dessainternationella överenskommelser och, framförallt, att stoppa alla avvikelser, missbruk ochöverträdelser vid handläggningen som följer efterden första asylansökan vid ankomsten tillvärdlandet; återsändande avasylsökande och vägran att ge rättshjälp närsökande utfrågas första gången utgör olika brottmot mänskliga rättigheter enligt internationellaöverenskommelser''.Vidare kräver EG-parlamentet att Gemenskapenoch medlemsstaterna antar en ''internationellöverenskommelse om miniminormer för rättvis ochtillfredsställande asylhandläggnig''.Enligt EG-parlamentet bör EG-kommissionenöverväga om en överstatlig myndighet kan skapasför att på EG-nivå och i samarbete med UNHCRsvara för att ge sin uppfattning före ett slutligtbeslut om att avslå asylansökningar.Det är nödvändigt att agera mer aktivt inte bara föratt försvara asylrätten utan också för att förbättrainternationella regler, nationella lagar ochtillämpning. Det är brådskande att uppnå eneuropeisk överenskommelse, som fördelaransvaret mer rättvist mellan länderna, för att skapaen säkrare och bättre tillvaro för flyendemänniskor.I anledning härav får jag ställa följande frågor tillstatsrådet . På vilket sätt vill regeringen internatinellt ochför del verka för försvar av asylrättenliksom för en förbättring av denna och andrainternationella regler på detta område?2. Avser regeringen verka för att EG-parlementetsavgivna årsrapport läggs till grund för europeiskflyktingpolitik?3. Avser regeringen verka för förändringar i linjemed OAU:s flyktingkonvention?4. På vilket sätt vill regeringen verka för en nyflyktingöverenskommelse och/eller konvention iEuropa?5. Avser regeringen att vidta någon åtgärd för eneffektivisering av CAHAR:s verksamhet?6. På vilket sätt vill regeringen stärka UNHCR:sverksamhet?7. Bör visumtvång användas för att regleraflyktinginvandring och i så fall i vilkenutsträckning?1993/94:15 av () tillkulturministern om flyktingpolitiken:Lagstiftning, praxis och attityder till flyktingarnahar skärpts på ett närmast otäcktsätt.Ny demokrati fiskar i grumliga vatten i sin strävanefter makt.Expressen slår sina tidigare bottenrekord medhästlängder för snöd skull.Den socialdemokratiska partikongressen antar ettinvandrarpolitiskt program som utgår ifrån att fåner statens kostnader och inte ifrånmedmänsklighet.I medierna får vi ta del av upprörandeutvisningsfall. ''Tannos'' från får inteuppehållstillstånd trots att hennes man, vars barnhon skall föda , beviljats detta.Familjen kom till i januari1991. fick fem kulor ikroppen på grund av sin aktiviteti det politiska partiet Unión Patriótico. Jag harsjälv sett hans sår. Han vägrades uppehållstillståndi . Hans politiska aktivitet ochmordförsöket på honom är dokumenterat. Detborde vara en självklarhet att han får stanna iSverige.Avslaget måste grunda sig på en felaktig bild avförhållandena i . Formellt är endemokrati, men i verkligheten riskerar var och ensom är aktiv i ''fel'' parti eller fackligt aktiv attdödas.Colombia är ett samhälle genomsyrat av våld.Förutom det kriminella våld som präglar allasamhällen med stor fattigdom och storaklassklyftor, utövas omfattande våld av:Militär, polis och paramilitära grupper.Narkotikakarteller.Lejda gatubarnsmördare.Gerillarörelser.De uppföljningar som gjorts av MR-organisationervisar att emellan 1988 och registrerades 2 289politiska mord, 6 263 förmodade politiska mordoch 744 försvinnanden med politisk bakgrund.1987 skrev överste : ''Gerillanär bara ett bihang till de omstörtande krafterna ochmindre viktig än man allmänt anser den vara. Detfarligaste i en omstörtande verksamhet är det somde upproriska kallar det politiska och psykologiskakriget. Detta krig har till uppgift att ta överkontrollen av folket, att med extremistiskaideologier göra folk fanatiska, att bygga upporganisationer som åtar sig att manipuleramassorna -- -- --''De revolutionära krafterna ''börjar med enoidentifierbar infiltrationsprocess inom stat ochsamhälle. De bildar grupper inom fackföreningar,landsorganisationer, bland lärare och påuniversitet, inom massmedia, rättsapparaten -- -- --''. Den slutsatsen drogs 1988 av general ansikte syns tydligt i de militärahandböckerna:''All den verksamhet som i längden gynnar fiendenmåste kontrolleras av underrättelsetjänsten.Samhället måste försvara sig och därför måstespeciella grupper sättas in för att kontrollera dennaobeväpnade fiende''.Man måste slå till mot ''de organisationer somtjänar som fiendens fasad'' och ''den del avbefolkningen som frivilligt eller inte stöderfienden''.Överste rekommenderar i detta syfte''förhör, husundersökningar, öppna och hemligaoperationer''. Även tortyr accepteras som en lagligmetod i detta ''smutsiga krig''. I en av dencolombianska arméns handböcker återges denfranske översten åsikter omtortyren: ''Men det är viktigt att fången intebehandlas som en vanlig brottsling eller som enkrigsfånge. Vad de styrkor som arresterat honom ärute efter är inte att bestraffa ett brott -- -- -- utansom i alla krig, att krossa fiendens armé eller atttvinga den att kapitulera. Fången skall utfrågas omsin organisation -- -- --. Under dessa förhör skallhan inte vara biträdd av någon advokat. Om hanlämnar de begärda upplysningarna skall förhöretomedelbart avslutas, om inte, måste specialistermed vilka medel som helst försöka tvinga ur honomhemligheterna. Fången bör, som alla soldater, dåkonfronteras med det lidande och den säkra dödhan dittills kunnat undgå''.Redan 1986 sade den dåvarande riksåklagarenCarlos Jiménez Gómez: ''I finns det intebara en utan två grundlagar, den som säljs ibokhandlarna -- en häftad upplaga avsedd förmedborgarna -- och en annan som efter hand tysthar smugit sig in i statens hjärta. Man vet inte när,hur eller vem som är reserverad för de väpnadestyrkorna. ''I en rapport avlämnad av en undersökningsgrupppå uppdrag av EG-parlamentet konstateras attsituationen när det gäller de mänskligarättigheterna är minst sagt bedrövlig i Colombia.Avser invandrarministern att vidta några åtgärderså att personer, som bevisligen utsatts för attentat isitt hemland, inte utvisas till ett sådant land?1993/94:16 av () tilljordbruksministern om jaktarrendena:Jakten i är folklig landsbygdskultur. Dettabekräftas nu senast i en relativt färsk undersökningom den svenske jägaren. Över hälften av jägarnabor i glesbygd. Jakten har fortfarande en starkanknytning till jord- och skogsbruk. Drygt 20 %hade sin sysselsättning inom denna bransch jämförtmed riksgenomsnittet som bara är . Nästan60 % av jägarna är icke-markägande.Riksdagen har vid åtskilliga tillfällen uttalat att detär viktigt att denna folkliga tradition i den svenskajakten bevaras. Men vad händer nu när staten viaDomän AB har gått i bräschen för helt oskäligaprishöjningar och kortsiktiga arrendevillkor?Priserna har i vissa fall mer än fördubblats ochsystemet med fällavgifter upphör. Det innebär enövergång till ett prissystem som inte tar hänsyn tillden verkliga tillgången på vilt och vad som ärförenligt med en god viltvård att beskatta.Att låta ett kortsiktigt ekonomisktmarknadstänkande styra viltvården står enligt minmening i strid med de riktlinjer för en god jakt- ochviltvård som uttryckt genom 4 § ijaktlagen: ''I viltvården ingår att genom särskildaåtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd ochatt anpassa jakten efter tillgången på vilt. För attåtgärderna utförs och anpassningen sker svararmarkägaren och jakträttshavaren. ''Priset för arrende av jakt på statens marker hartidigare bildat en norm för vad som kan betraktassom en skälig prisnivå. Detta har varit ett allmäntaccepterat synsätt eftersom jakt- och viltvårdeninte lämpar sig för ett ohämmat marknadssystem.Domäns nya prispolitik, från att vara normgivandeför skäliga arrendepriser till att bli prispådrivandeinnebär att andra stora markägare nu kommer attfölja efter. Detta kommer ofelbart att leda till attendast ekonomiskt starka personer från Sverigeoch utlandet får möjlighet att jaga. Domänshantering av jaktarrendepriserna sätter hela densvenska jaktkulturen på spel och dess karaktär avfolklig landsbygdskultur. Den har också väckt enstorm av protester från jägare i hela landet. På densocialdemokratiska partikongressen kom detta tilluttryck genom ett beslut att ge densocialdemokratiska riksdagsgruppen i uppdrag attmotverka Domäns och kyrkans extrema höjningarav jaktarrendena.Mot denna bakgrund vill jag frågajordbruksministern om han är beredd att medverkatill att priser och andra villkor för upplåtelser förjakt på statlig och annan allmänt ägd mark återigenblir normgivande för vad som anses skäligt.1993/94:17 av i (m) tillkulturministern om asylpolitiken:Den svenska asylpolitiken är enligt mångasuppfattning ryckig och saknarverklighetsförankring. För att lyckliggöra bådehjärta och hjärna används omväxlande hårda ochmjuka metoder. Bristen på en konsekvent ochgenomtänkt politik leder enligt min mening tillständigt felaktiga beslut. När sedan verklighetengör sig påmind, tvingas nya beslut fram för att rättatill de begångna misstagen. Besluten kommerdärmed aldrig i fas med utvecklingen utan kommeralltid för sent.Den 10 oktober 1992 infördes ett visumtvång som ipraktiken var riktat mot kosovoalbaner. Dessaansågs plötsligt inte längre vara i samma behov avskydd som tidigare, detta trots att 50 000kosovoalbaner då redan fanns i . Samtidigtupphörde visumtvånget för bosnier, vilket ledde tillatt 40 000 bosnier ansökte om asyl i . Den24 återinfördes ett visumtvång förbosnier. Bedömningen var således att denna gruppinte längre hade samma behov av skydd. Samtidigtmeddelades att de som hunnit komma till Sverigekunde räkna med uppehållstillstånd. I Danmarkges bosnier endast tillfälligt uppehållstillstånd ochavsikten är att förbereda flyktingarna förrepatriering.De svenska besluten innebär att ca 100 000 bosnierbeviljas asyl . Detta motsvarar antaletinvånare i en medelstor svensk stad. Kostnadernaför skattebetalarna blir enorma. De svenskabesluten togs utan någon föregående debatt, trotsatt det kommer att leda till utgifter på fleramiljarder kronor.Är statsrådet beredd att föreslå förändringar iasylpolitiken så att huvuddelen av den svenskahjälpen lämnas hjälpsökande runt om i världen istället för att som i huvudsak komma dem till delsom på olika sätt lyckats ta sig till ?1993/94:18 av () tilljustitieministern om kriminalpolitiken:Svensk kriminalpolitik håller på att förändras igrunden. Det framgår av en utkommenskrift från , Att renovera enförfallen kriminalpolitik.Den nya kriminalpolitiken sägs vara ett försök attreparera Socialdemokraternas missriktade politik.Regeringen 1982--1991 läggs bl.a. till lastinförandet av halvtidsfrigivningen med åtföljandeökad brottslighet, fortsatt utbredning avnarkotikamissbruket samt en ökning av denanmälda brottsligheten med 216 000 brott.Den brottsförhindrande effekten av ökandeinspärrning i fängelse har emellertid avforskningen, senast i två avhandlingar frånStockholms universitet och avUngdomsbrottskommittén (SOU 1993:35),bedömts som marginell. Det gäller även effekternaav halvtidsreformen 1983. Påtagliga effekter påbrottsnivån genom inspärrning av gärningsmän kaninte uppnås utan att fängelsebeläggningenflerfaldigas till en kostnad av åtskilliga miljarderkronor. För övrigt förekommer principen omvillkorlig frigivning efter halva tiden eller t.o.m.tidigare i ett flertal europeiska länder och infördesi t.ex. av en konservativ regering.Narkotikamissbrukets utbredning pekar enligttillgängliga källor på att nytillskottet är begränsatoch att allt färre unga blir missbrukare. Dettaframgår av årliga undersökningar av skoleleversoch värnpliktigas användning av narkotika, avstickmärken bland arrestanter på häkteoch av åldersfördelningen bland lagförda förnarkotikabrott. Minskningen i antalet debutanter inarkotikamissbruk var dessutom särskilt starkunder 1970-talet.Vad gäller brottsutvecklingen har antalet anmäldabrott ökat med 24 000 perioden --1991.Siffran kan dock jämföras med motsvarande för deborgerliga regeringsåren --1982: 31 000 per år.Justitieministern har valt att renoverakriminalpolitiken genom bl.a. följande --genomförda och planerade -- skärpningar av straffoch verkställighet:-- Höjning av fängelsestraffen för 18brottsbalksbrott (och minskning för två);-- Höjning av fängelsestraffen förtrafikonykterhetsbrott;-- Införande av fängelse i straffskalan förkonsumtion av narkotika;-- Avskaffande av halvtidsfrigivningen.Dessa lagändringar är den huvudsakliga orsaken tillatt nu uppskattar att 1 400nya anstaltsplatser -- främst slutna -- måste byggas.Nybyggnadskostnaden för så många slutna platserkan beräknas till ca ochdriftskostnaderna, om alla platser fylls, till ca 700miljoner kronor . Till detta kommer växandekostnader för häkten, som äröverfulla.I de olika propositionerna görs inte troligt attstraffskärpningarna skall få en brottsminskandeeffekt. Justitieministern tar inte ställning tillempirisk kunskap om påföljders effekter påbrottsutvecklingen.