prot · GH0933 · 1993-11-30 00:00:00 — Det kommer naturligtvis att framgå avremissvaren hur man ser på detta. Skulle detframgå att en anmälningsplikt skulle krångla tilldet, öka byråkratiseringen och att den inte harnågot värde alls, kommer inte ett förslag omanmälningsplikt att läggas fram i propositionen.Jag skall uttrycka mig tydligt: Jag tar avstånd frånbyråkratisering inte bara av lantbrukets byggandeutan också av annat byggande.Anf. 128 ():Herr talman! Statsrådets intygande att man intekommer att medverka till att vi får ökad byråkratipå det här viktiga området känns betryggande. Hosflera människor mötte jag oron dels för ökadbyråkrati, dels för de ökade kostnader det kanmedföra att det t.ex. krävs anmälningsplikt.Jordbrukets ekonomiska situation är ganskaansträngd. Många blir då oroliga när det kommerpåståenden i tidningen. Man kan inte tro allt. Detkändes dock viktigt för mig att ställa den här fråganoch få det klargörande som jag har fått genomsvaret.Anf. 129 Statsrådet ():Herr talman! nämnde attkostnaderna kan öka. Det är klart att det i så fallblir en ökad pålaga. Det är sådana avvägningar viskall göra när vi går igenom remissmaterialet.Det har inte funnits någon inriktning i direktivenom att man över huvud taget skulle ökakostnaderna för dem som vill bygga i Sverige.Frågan gällde att man skulle förenkla och göra detmera förståeligt för medborgarna. Föresatsen är attpropositionen skall innebära förenkling ochavbyråkratisering.Anf. 130 ():Herr talman! Då är det bara att vänta och se vadpropositionen kommer att innehålla. Vi hoppas ochtror att den kommer att innebära minskadbyråkrati.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1993/94:197 om riksväg31/33Anf. 131 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stamvägnätetockså skall omfatta /33 sträckanJönköping------i linjemed beslut.Bakgrunden till frågan är att i sinremissutgåva av den nationella väghållningsplanenbl.a. har föreslagit att vägen --skall ersätta vägen --som stamväg. har ävenföreslagit att vägen --skall ersättavägen --som stamväg.Enligt vad jag har erfarit är motiv föratt frångå det beslut som har fattat att denu föreslagna vägarnas roll som stamvägarförstärks eftersom de knyter samman viktig sjöfartmed inlandet. Dessutom kan stamvägen --ses som en naturlig del av detTranseuropeiska vägnätet.Redan vid tidpunkten för regeringens propositionövervägde en sydligare dragning avstamvägarna i sydöstra . Erforderligtutredningsmaterial för ett definitivtställningstagande förelåg emellertid inte.Regeringen anförde därför iinfrastrukturpropositionen att ''Stamvägarna RV25och RV31/33 genom sydöstra kan ges ensydligare dragning om detta innebär att vägarnasroll som stamväg förstärks''.Den nationella väghållningsplanen remitteras förnärvarande. Den slutliga väghållningsplanen skallredovisas för regeringen senast den 31 januari 1994.Regeringen skall därefter godkänna planen.Regeringen har även för avsikt att i en skrivelse tillriksdagen särskilt redovisa innehållet i bl.a. dennationella väghållningsplanen. Om det är så attverkens planer avviker från den inriktning somriksdagen har beslutat, och regeringen finner attdet föreligger skäl till en omprövning av riksdagensställningstagande, kommer regeringen attunderställa frågan.Anf. 132 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag noteradei och för sig att kommer att få sista ordeti den händelse man genomför en /33 skall ingå i stamvägnätet. Det harriksdagen redan fattat beslut om. Det är logiskt ochnaturligt ur både trafiksäkerhetssynpunkt ochregionalpolitisk synpunkt och för att främja denekonomiska tillväxten. Det är de främsta motivensom redan har angett.Nu finns det naturligtvis en stor oro i bygden införde signaler som har kommit ifrån om ensydligare sträckning. Jag tror attkommunikationsministern på den här punktenandas en viss sådan acceptans och tveksamhet. Jaghar ställt frågan för att få ett lugnande svar. Därförundrar jag om kommunikationsministern verkligendelar uppfattning att stamvägnätetstärks genom den här förändringen.Jag vill också fråga på vilket sätt de tre uppsattamålen skulle förstärkas och samordnas om man togbort sträckan --, som går igenomdet område som regeringen helt följdriktigt harförklarat utgör ett tillräckligt stödområde. Är detinte mycket viktigt att man ser till att samordnaåtgärderna inom regeringen så att man får ensamlad positiv förstärkt effekt? Jag vill frågakommunikationsministern om han delar minuppfattning i det fallet.Anf. 133 Kommunikationsminister ():Herr talman! tycker att mitt svarandas acceptans och tveksamhet. Jag kan inte allshålla med om det. I mitt svar har jag försöktredovisa de argument för den här förändringen somVägverket har redovisat i sitt remissmaterial. Dethär materialet befinner sig ute på remiss. Detmedför att jag inte tänker gå in i detalj påeventuella överväganden från regeringens eller minegen sida.Jag tycker att det hör till att processen nu får ha singång, att alla berörda parter får yttra sig och att iförsta hand skall få det underlag somsedan skall komma in till regeringen. Därefter trorjag att både och jag kommer att haen bättre utgångspunkt för att ta ställning. Jag troratt processen tjänar på att vi låter remissomgångenfullföljas så att vi får in alla relevanta synpunkter.Anf. 134 ():Herr talman! Jag kan ha förståelse för det. Omkommunikationsministern tänker lyssna på allasynpunkter innan han tar slutlig ställning är detviktigt att man inte bara tar med sjöfartsintressenai beräkningen. Vi har en lika stor dimension påsjöfarten från . Trafiken mot hamnen iOskarshamn kommer från sydost.Kommunikationerna skall i det här fallet gå i öst--västlig-riktning. Det är mycket viktigt. Man måsteäven ta hänsyn till befolkningsunderlaget.Är kommunikationsministern beredd att väga in dehär aspekterna liksom de regionalpolitiska aspekterjag har nämnt här? Det gäller t.ex. deturistpolitiska aspekterna. Det finns en storturistsektor i och . Till skillnadfrån situationen i går det en järnvägmellan och . Ärkommunikationsministern beredd att väga in dessafaktorer?Anf. 135 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som svar på den sista frågan vill jagsäga att i första hand kommer att vägain alla relevanta faktorer. Det kommer vi också attgöra i regeringen innan vi fastställer planen ocheventuellt redovisar vår uppfattning för riksdagen.De synpunkter som för fram ärintressanta. Jag förutsätter att de kommer att finnasmed i det remissmaterial som flyter in. I så fallkommer de att vägas mot andra synpunkter. Tillslut måste det göras en helhetsbedömning för attstamvägnätet skall bli robust och tjäna helaSveriges intressen.Anf. 136 ():Herr talman! Jag har inte särskilt stort förtroendeför att skall kunna väga in alla dessafaktorer. På har man sett på frågan litetensidigt ur sjöfartspolitisk synpunkt. Men jag litarnaturligtvis mera på att kommunikationsministernskall väga in samtliga faktorer. Det ärutomordentligt viktigt.Kommunerna har framhållit just denna sträckningsutomordentligt stora betydelse för utvecklingen,tillväxten, regionalpolitiken och trafiksäkerheten idet här området. Jag utgår ifrån attkommunikationsministern nu visar denhandlingskraft som är nödvändig för att man skallkunna följa upp de beslut som regeringen redan harfattat för att stärka den här regionen.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1993/94:198 omkostnadsberäkningar för ÖresundsbronAnf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att nu redovisa aktuella ochfullständiga kostnadskalkyler för den planeradeÖresundsförbindelsen till riksdagen.I enlighet med vad anförde i beslutet år1991 om en fast förbindelse över harregeringen för avsikt att återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur projektetframskrider.I samband med den skrivelse till somregeringen har för avsikt att presentera i vår om denlångsiktiga investeringsplaneringen i trafikensinfrastruktur planerar regeringen att återkommamed en redovisning av projektets ekonomi.Redovisningen kommer att innehålla en fullständiggenomgång av aktuellaekonomiska kalkyler för den planerade fastaförbindelsen över Öresund.Jag erinrar också om att regeringen i en skrivelsetill informerat omhandläggningen av regeringens prövning omtillstånd till en fast förbindelse över enligtnaturresurslagen och vattenlagen.Anf. 138 ():Herr talman! Jag ber först att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Det kunde naturligtvis ha uttryckts ännu merkortfattat, eftersom svaret är ett blankt nej.Kommunikationsministern är inte beredd att nulämna en sådan redovisning som jag har efterlyst.I dag går det över och stora delar av Europaen våg av intresse för dinosaurier. Sett ur densynvinkeln kan man naturligtvis säga att bron överÖresund ligger i tiden. Men jag tycker att den merhör hemma i fantasins Jurassic Park än iverkligheten.Det är riktigt, som kommunikationsministernsäger, att vi har fått en redovisning av denmiljöprövning som pågår. Men det är lika angelägetatt man på det här stadiet tittar på de ekonomiskaförutsättningarna. Kommunikationsministern harför sin del i olika sammanhang uttryckt en klarambition att bygget av skall startaredan före årsskiftet. Jag undrar om det inte ärlämpligt att man för redovisar deekonomiska kalkylerna före en sådan byggstart.Mot den bakgrunden vill jag fråga han, och regeringen, inte är beredd att läggafram en sådan redovisning nu.Det råder en ganska stor osäkerhet om deekonomiska förutsättningarna. Om man följer vadsom står i tidningarna blir förvirringen inte mindre.I från står det attbroprojektet, enligt kommunikationsministern,kommer att gå med i vinstredan första året. I från i lördagskan man läsa att broprojektet, enligt Lundsuniveristet, kommer att gå med förlust undernästan 19 år.Jag tycker att det skulle vara nyttigt att förebyggstarten få ett opartiskt ekonomisktklarläggande av alla kalkylerna för detta projekt.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag bara göra en reflexion.Elving talar nämligen om dinosaurier.Det är möjligt att vissa av de arkitektoniskaförslagen till utformning av den här bron påminnerom sådana. Jag vet dock inte om menar att broar över huvud taget ärotidsenliga. Det skulle vara intressant att höra vilkabroar som är att likna vid dinosaurier och som ärangelägna och vilka broar som inte är angelägnaoch inte liknar dinosaurier.Nåväl, herr talman, frågan om ekonomin är ganskaväl redovisad också av konsortiet. Det är detta somvi har att hålla oss till. Vi har i olikasammanhang redovisat också det beredningsarbetesom nu pågår inom . Riksdagenfattade nämligen ett beslut . ärdet regeringens uppgift att driva projektet framåtgenom den miljöprövning som pågår och genom attkonsortiet arbetar med den fysiska delen avprojektet.Kostnaderna kan diskuteras. Det som refereradesfrån är dock enmissuppfattning från journalistens sida av det jagsade. Jag sade nämligen att det redan från förstaåret kommer att utbetalas i storleksordningen 200miljoner kronor till de respektive bolagen för atttäcka kostnaderna för landanläggningarna. Det haraldrig sagts att det totalt sett skulle uppstå en vinst.Undersökningen från , som bl.a.är redovisad i ,visar att det kommer att ta ungefär innan helainvesteringen, inklusive ränta, är återbetald. Detfinns egentligen ingen motsättning mellan dessauttalanden.Anf. 140 ():Herr talman! Det är bra att statsrådet tar avståndfrån uttalandet så som det är formulerat i DagensNyheter. Det är alltså ett felaktigt citat eller enfelaktig formulering.Statsrådet ber mig redovisa vilka broar som jaganser kan liknas vid dinosaurier. Det kan jag välförsöka göra. Mycket storskaliga projekt som ärskadliga för miljön, som är otidsenliga och somdessutom inte har en bärkraftig ekonomi börförsvinna -- liksom dinosaurierna en gång gjorde. Idet här fallet bör de försvinna frånplaneringsbordet.När fattade beslutet var en av deviktigaste förutsättningarna, jämte miljökraven, attprojektet företagsekonomiskt skulle stå på egnaben. Det skulle alltså inte satsas någraskattepengar. Men efter att ha studerat denna frågahyser jag en mycket stor farhåga för att det islutändan kommer att kosta de danska och svenskaskattebetalarna ganska mycket pengar att fullföljadetta projekt.Anf. 141 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig bara säga att de beräkningarsom finns, med demiljöoptimeringar som är gjorda -- man harminskat bromsningseffekten från , vilketvar det ursprungliga, till -- visar på enkostnad på för kust-till-kust-förbindelsen. Kostnaderna för de svenskaanslutningarna ligger på ca 2 miljarder.Med det siffermaterial som finns tillgängligt kanman konstatera att hela kostnaden för förbindelsenfrån kust till kust och för de svenskaanslutningsanläggningarna är återbetalda ,om realräntan är . har fastlagtmycket hårda krav. I värsta fall kan detta innebäramerkostnader på . Med5 % realränta ökar då avskrivningstiden till ungefär27 år. Om det däremot är en realränta på klararman även av detta på 22 år.Anf. 142 ():Herr talman! Kommunikationsministern hänvisartill konsortiets beräkningar. Jag har också studeratdem. Det vore dock intressant om regeringskanslietkunde göra egna beräkningar.Det finns anledning att ifrågasätta vissa delar somingår i konsortiets kalkyl. Det handlar t.ex. omtrafikflödet över bron. Jag ser inte att det finnsnågon saklig grund för en skönsmässig uppräkningav trafikflödet av personbilar med istorleksordningen . Det finns dessutom enmycket liten marginal för oförutseddakostnadsökningar i det här projektet.När det gäller den här typen av mycket storskaligainfrastrukturprojekt är det inte ovanligt att mandrabbas av kostnadsökningar på 50--. Manberäknar driftskostnaderna för bron bara till0,av investeringskostnaden. Normalt brukarVägverket räkna med 1--. Det finns alltså ettantal mycket allvarliga frågetecken.Tycker inte kommunikationsministern att det ärrimligt att vi får ett fullständigt klarläggande på alladessa punkter innan det fattas ett eventuellt beslutom byggstart?Anf. 143 Kommunikationsminister ():Herr talman! Inom regeringen, mellan berördadepartement under ledning avFinansdepartementet, pågår ett sådant arbete meden fullständig genomlysning av detta projektsekonomi. Jag tror att kan kännasig helt lugn på den punkten.Vi har en sådan ekonomisk situation i det härlandet att det inte finns någon som helst anledningatt starta något projekt där vi inte har grepp om hurekonomin utvecklas. Vår erfarenhet avupphandling av stora och mindre projekt är attkostnadsutvecklingen nu påmycket länge har gjort att projekten blir billigare.I dagens läge är det inte ovanligt att kostnadernaför olika typer av infrastrukturprojekt ligger mellan20 och under vad som är kalkylerat.Anf. 144 ():Herr talman! Jag tackar för beskedet att ettgenomlysningsarbete när det gäller ekonominpågår inom . Kan jag då tolkakommunikationsministern på det sättet att dennagenomlysning skall vara färdig och offentligtredovisad innan man eventuellt fattar beslut om attstarta byggprojektet?Anf. 145 Kommunikationsminister ():Herr talman! En beredningsprocess pågår inomregeringen. Den kommer att ligga till grund förregeringens beslut. Vilka delar av regeringensberedningsmaterial som kommer att redovisasoffentligt kan jag inte svara på . Men vårprincip har varit att visa maximal öppenhet. Såvittjag förstår finns inget hemligt i detta. Vi analyserarde uppgifter som har kommit in från konsortiet menockså de kalkyler och förslag som har kommit infrån andra intressenter. Allt detta vägs in ochanalyseras av arbetsgruppen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.24 § Svar på fråga 1993/94:167 om elallergiAnf. 146 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att medverka till för attproblemen kring elallergi uppmärksammas ochbringas närmare en lösning.Lennart hänvisar till att forskningsresultatlär finnas som inte kommit till praktisk nytta, vilketbl.a. skulle bero på oenighet mellan vårdgivare ochforskare. Den forskning som finns inom dettaområde har inte givit underlag för några säkraslutsatser. Forskare från i har isamarbete med yrkesdermatologen i Lundpublicerat forskningsresultat enligt vilka man intekunde visa på något samband mellan exponeringoch effekter, men inte heller utesluta att sådana kanfinnas.Arbetsmiljöinstitutet har också genomfört enstudie, omfattande elva rapporter, som behandlararbetsmiljö och hälsa. Inte heller enligt dennastudie har man kunnat påvisa några sambandmellan exponering och effekter. Vad man kommitfram till är att den elektriska miljön är en av mångafaktorer som kan påverka människors hälsa.I en studie från påvisas samband mellanexponering och effekter framför allt på pupillerna.Denna studie ifrågasätts dock starkt av andraforskare inom området, framför allt därför att depersoner som testats också hade andra former avöverkänslighet.Socialstyrelsen, som har ett övergripande ansvarför miljömedicinska frågor, avser att inom korttillsätta en utredning som skall penetrera el- ochmagnetfältsfrågan.Utredningen skall bl.a. analysera om det finnsvetenskapligt underlag för misstanken om ettsamband mellan lågfrekventa magnetfält ochförekomsten av maligna sjukdomar eller ettsamband mellan exponering för elektriska ochmagnetiska fält och andra effekter, t.ex. påreproduktionsförmågan, på huden eller pånervsystemet.Utredningen kommer också att försöka svara påfrågan om hur elöverkänslighet skall kunnadiagnostiseras om man finner att några sådanasamband föreligger. Syftet är att utredningen skallligga till grund för Socialstyrelsensmyndighetsutövning enligt hälsoskyddslagen ochhälso- och sjukvårdslagen.Boverket har tillsammans medArbetarskyddsstyrelsen påbörjat ett projekt medbenämningen Negativa hälsoeffekter i sambandmed elektriska och magnetiska fält, , för att belysa problemområdet.Inom ramen för allergiprogramhar det /93 bedrivits ett särskiltarbete för att bygga upp ett nationelltallergiförebyggande arbete inom allergins olikadelområden. Antalet allergiker har ökat de senastedecennierna. Generellt är orsakerna till ökningentämligen okända. har tillsatt en särskildforskningsgrupp med uppdrag att föreslå hurallergiforskningen inom olika delområden skallbyggas upp. Rapporten planeras vara klar föresommaren 1994.Det är naturligtvis viktigt att vårdpersonalen tar delav forskningsresultat på området och försökeromsätta de nya rönen i praktiskt vårdarbete. Vadgäller s.k. elallergi råder det stor osäkerhet ombåde samband, diagnostik och behandling. Jag haringen anledning att tro annat än att den relevantakunskap som kan bidra till att hjälpa de drabbadeförs ut och används i vården.Anf. 147 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga.Jag skall inleda min kommentar med att återge urett av höstens nummer av AMFO-info --Arbetsmiljöfonden informerar. Där sägerforskaren och docenten följande:Jag är beredd att äta upp min hatt om det visar sigatt de elöverkänsliga är inbillningssjuka. Rentstatistiskt är det föga troligt att så många som 2 000organiserad patienter kan vara vrickade.Olle är chef för enheten förexperimentell dermatologi vid Karolinskainstitutet.Jag håller med statsrådet om att man skall säga s.k.elallergi. Vi vet ju inte om el är en utlösande faktor,den enda orsaken eller om det fungerar som någotslags katalysator för människors reaktioner.Elallergi påminner om det som till en börjanolyckligtvis kom att kallas oral galvanism. Det hadeegentligen inte alls med galvanism att göra, utan äruppenbarligen någon typ av metallförgiftningrelaterad till plomber.Vi vet att de som drabbats av detta till en börjanbetraktades som galenpannor. Ingen tog dem påallvar. Jag har själv träffat flera av dem somdrabbats. är det allmänt accepterat att det,vilket de själva misstänkte, finns en relation mellanbesvär och plomber.Man måste ta dessa människor på allvar. Läkarehar under många perioder viftat bort kvinnorsklimakterieproblem genom att kalla dem förkärringverk och låta det vara bra med det.I TV-programmet redovisades förnågon månad sedan -- jag tror att det var den 27oktober -- en aktuell diskussion som oroar mig litetgrand. En överläkare påstod att det harförekommit oegentligheter vid redovisningen avhudprov från drabbade personer. Encheföverläkare påstår motsatsen. De är båda tvårelaterade till . Man hänvisar där till avvaktar en utredning. Ett pilotfall behandlasför närvarande i Försäkringsöverdomstolen.Anf. 148 Statsrådet ():Herr talman! Det vore mig fullständigt främmandeatt karakterisera personer som anser sig lida avelallergi som inbillningssjuka eller vrickade, för attanvända några av de ord som . Det finns ingenting i mitt svar somantyder en sådan inställning.Jag har så gott jag har kunnat försökt redovisa varvetenskapen står på detta område . Jag fickintrycket att delar bedömningen attdet inte finns några klara belägg för dessa samband.Det är självklart att denna grupp människor skalltas på allvar, för att åter använda . Jag redovisar i mitt svar t.ex. detfaktum att inom en mycket kortframtid kommer att sätt i gång en utredning för attpenetrera hela frågan. Det är precis det vi bör görai ett samhälle där frågan står under diskussion ochdär uppgift står mot uppgift. De hittillsvarandeundersökningarna i vårt land och på andra håll ivärlden har haft svårt att belägga det samband sommånga människor känner sig så övertygade om.Herr talman! Jag fann anledning att i svaret påLennart ursprungliga fråga ändå peka pådet faktum att jag för min del inte tror att det finnsnågra forskningsresultat tillgängliga som bevisarnågot intressant på området och som sedan intekommer ut.Anf. 149 ():Herr talman! Det statsrådet sade sist råder detdelade meningar om. Representanter för patient-och intresseföreningar och forskare som jag harträffat menar att man ofta famlar och har svårt attfinna gemensamma ståndpunkter på ett nyttområde som detta -- medan gräset växer dör kon.De drabbade upplever sin situation som mycketsvår, och man måste i alla sådana sammanhang utgåifrån hur de upplever det.Det faktum att de drabbade är så många tyder påatt det måste ligga någonting bakom påståendena.Det pekar också den forskare jag citerade urAMFO-info på. Det finns all anledning att man slårsina kloka huvuden ihop i stället för att för att barastångas med varandra.Det som redovisades i TV-programmet från den 27oktober oroar verkligen. Jag förstår dem som hardrabbats av elallergi. Det får inte vara så attinformation inte används därför att forskare ståremot varandra.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:200 av BirgittaHambraeus om lågfrekvent bullerAnf. 150 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom jag vill säkerställa att tillräckliga resurser ställstill förfogande för att undersöka det medicinskaproblemet med lågfrekvent buller så att behovet avatt sänka gränsvärdet uppmärksammas.Birgitta framhåller att människormånga gånger kan vara känsliga för dovt buller frånstörre anläggningar såsom från centralaventilationsanläggningar eller stora kompressorer.Om detta lågfrekventa buller också kan inverkamedicinskt och således ge skador på människor vetvi för litet om. Vi har som huvudsakligen beskrivningar av enskildafall att hålla oss till.Problemet med inverkan från lågfrekvent bulleringår emellertid som en del i den forskning ombuller som pågår. Lågfrekvent buller går mångagånger hand i hand med hörbart störande buller. Enminskning av bullernivån totalt sett betyder ofta attäven det lågfrekventa bullret minskar.Riksdagen uttalade ett önskemål omatt en samlad handlingsplan mot buller skyndsamtskulle föreläggas . En sådanhandlingsplan borde innehålla en bred analys ochett åtgärdsprogram beträffande buller i arbets-,boende- och fritidsmiljöer. I regeringsförklaringen1991 angavs bl.a. att buller skulle ägnas ökaduppmärksamhet.