prot · GG0996 · 1993-04-21 00:00:00 — 17 (styrelseledamöters personliga ansvar)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 23för motion A722 av i motsvarandedel. 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 18 (insyn i banker)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot130 för reservation 2 av m.fl.Mom. 19 (kapitalförsörjningen)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 32för reservation 3 av . 21 (bankernas räntemarginaler)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 32för reservation 4 av . 24, 27 och 28 (kontroll av nedskrivningarna,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 11för det av under överläggningenframställda yrkandet. 1 ledamot avstod från attrösta.Mom. 29 (krav på rationaliseringar m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 21för reservation 5 av . 10 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkandeSfU14Mom. 1 (kompensationsnivån i sjukförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 6 (utvärdering av egenföretagarnassjukfrånvaro)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 21för reservation 1 av . 8 (sjukpenningförmåner vid psykiatrisk vårdm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 21för reservation 2 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 9 (allmän sjukförsäkringsavgift)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot132 för reservation 3 av m.fl.Mom. 17 (tillfällig föräldrapenning till annannärstående än förälder)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 22 (höjt pensionstillskott)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 24 (basbeloppet)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 21för reservation 7 av momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU22Mom. 1 (anslag till skatteförvaltningen)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 122 röster mot 11 för meningsyttringen av LarsBäckström i motsvarande del. 164 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 168röster mot 131 för reservation 1 av . 6(eftertaxering)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21för reservation 2 av . 7 (skattetillägg)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21för reservation 3 av . 11 (betalningslagen och utländskaförsäkringar)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot130 för reservation 7 av m.fl.Mom. 12 (lagen mot skatteflykt)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot131 för reservation 8 av m.fl.Mom. 13 (betalningssäkringslagen ochbevissäkringslagen)Först biträddes reservation 9 av m.fl.med 145 röster mot 21 för reservation 10 av PeterKling. 132 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 147röster mot 131 för reservation 9 av . 20 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 16 (lägenhetsregister)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 20för reservation 11 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkandeSkU21 samt justitieutskottets betänkanden JuU23och JuU24, fick avgöras i ett sammanhang närdebatten i dessa ärenden var avslutad.8 § betänkande1992/93:SkU21 Företagsskattefrågor.Anf. 95 ():Herr talman! Till det här betänkandet har visocialdemokrater lämnat ett särskilt yttrande.Socialdemokraterna föreslår i den skattepolitiskamotionen Sk354 hur skattepolitiken bör utformasför att ge tillväxt, rättvisa och sunda statsfinanser.De avsteg som den borgerliga regeringen harbeslutat om ger precis rakt motsatt effekt.Vi vill slå vakt om den skattereform som har verkatoch visat sig vara bra. Det är för tidigt att nu börjaslå sönder den. Krisuppgörelsen mellanSocialdemokraterna och regeringen i septemberförra året innebar att viktiga principer iskattereformen hävdades.Vi delar inte motionärernas uppfattning. Deavgörande skälen för vårt avstyrkande avmotionerna är följande:Flera av motionerna gäller resultatutjämnings- ochreserveringsmöjligheter, kvittning av underskott ienskild näringsverksamhet mot tjänst,skattestimulanser till nyföretagande m.m.,återinförande av brutet räkenskapsår, förlust påkonkursaktier och avdrag för att underlättaomarrondering.Detta skulle betyda att vi skulle ta bort defundamentala delar av skattereformen som denbyggdes på.Vi sänkte skattesatsen i förening med slopade ellerstarkt inskränkta reserveringsmöjligheter. Det harskapat ett neutralt och ekonomiskt effektivt systemför beskattning av företagsvinster.Om man avskaffar dessa skattereformensgrundläggande principer skulle det skada en sundoch seriös företagsverksamhet.Herr talman! Därför är vi starkt kritiska tillmajoritetens motivering för sitt avslagsyrkande.Man hänvisar till den tillsatta utredningen och detpågående arbetet i och antyder pådetta sätt att förslaget kan komma att tillstyrkas iett senare skede. Detta vittnar om en saknad avlogik och en kortsiktighet som inte kommer attgagna den svenska företagsamheten.Som redovisats i utskottsbetänkandet harregeringen planer på att återkommamed ett förslag till en genomgripande omläggningav företagsbeskattningen och beskattningen avegenföretagare. Vi kan emellertid redan nukonstatera att ett sådant förslag strider mot denkrisuppgörelse som Socialdemokraterna ochregeringspartierna ingick i september förra året.Herr talman! Skammens rodnad torde lägga sigöver partiföreträdare för en regering som mer ännågon annan behövt samarbeta. Regeringen visarän en gång att den inte kan förvalta det för landetbehövliga samförståndet. För att uttrycka mig iklartext vill jag säga att svek på svek leder tillmoraliskt sönderfall. Det är inte vad Sverigebehöver nu.Anf. 96 (nyd):Herr talman! I skatteutskottets betänkande 21behandlas bl.a. frågor rörande skogskonto. Där harvi i Ny demokrati reserverat oss till förmån för skall sänka beskattningen på skogskonton.År 1990 blev det ju som bekant skatt påpensionsförsäkringskapital och på s.k. skogskontonmed . Skatten på pensionsförsäkringarnasänktes , men skatten på skogskontonligger kvar på . Skogskonton kan mer ellermindre betraktas som en form av pensionssparandeeller pensionsförsäkring för skogsägare. Vi i Nydemokrati anser att all skatt på pensionssparandei framtiden skall slopas när det ekonomiska läget iSverige tillåter det.Om vi skall konkurrera med utlandet när det gällerprivat pensionssparande måste vi anpassa oss tillutlandet. Där har de inga beskattningar påpensionssparande. Det är också ett sätt attstimulera privatpersoner att spara till sin pension.Låt mig fortsätta med avdrag för kapitalförluster isamband med rån. Ny demokrati tycker att det ärhorribelt att man skall betala moms,arbetsgivaravgifter, inkomstskatt och punktskatternär man har blivit bestulen vid ett rån i t.ex. enbutik. Om någon gör ett rån på skallman ändå betala arbetsgivaravgift, moms ochinkomstskatt på den summan. Var och en förstår juatt man inte kan betala för något som man inte harfått in. Vi tycker att det borde finnas avdrag förförlorade medel vid rån.Regeringsrätten slog i en dom 1991 fast att bankerfår göra dessa avdrag vid kapitalförluster i sambandmed rån. Vi i Ny demokrati ser självfallet attsmåföretag som blir utsatta för rån skall ha sammaförmåner som en bank. Bankerna har ju inte pånågot sätt varit bra i . Vi tycker att det ärhorribelt att inte småföretagarna som kämpar ochstår i skall ha samma regler som en bank. Det ärklart att de måste få det omgående.Jag skall något beröra yrkesfiskarnassituation i . Vi har också avgett enreservation om detta.Vi anser att yrkesfiskarna i bör få sammavillkor vid beskattningen av sin verksamhet sområder i de övriga nordiska länderna. Deraskonkurrenter i , och harbättre beskattningsförmåner. Självfallet måste vårasvenska fiskare få samma villkor som de andrafiskarna i Norden.Vad beträffar det småföretagarpaket sombehandlas i skatteutskottets betänkande 21, ber jagatt få hänvisa till min kollega . Hankommer om att gå upp i debatten och talaom detta. Jag är rädd för att att få sig påskrivet av mina kolleger iskatteutskottet att dessa förslag skulle kosta enförfärligt massa pengar. Det gör de också. Våraförslag till detta betänkande, herr talman, kostar5,2 miljarder.Det är alltså fråga om skattesänkningar föregenföretagare på 5,2 miljarder. Jag vill i sambandmed detta hänvisa till Ny demokratisbudgetmotion. Där finns dessa förslag om ensänkning på 5,2 miljarder med. Totalt settfinansierar vi detta med besparingar. Vi har visat påen kraftig besparing, trots att vi vill gesmåföretagen en skattelindring på 5,2 miljarder.Herr talman! Ny demokrati står givetvis bakomsamtliga reservationer. Men jag yrkar endast bifalltill reservationerna 1, 4, 5 och 6.Anf. 97 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande omföretagsbeskattningen konstaterar utskottetsmajoritet att den skattereform som riksdagenfattade beslut om 1990 innebar omfattandeförändringar. Det är sant. Utskottet säger attreformen byggde på sänkt skattesats i förening medslopade eller beskurna reserveringsmöjligheter.En av idéerna med det hela var att reformen skullevara neutral. Den skulle skapa en mer likformigbeskattning, vilket skulle motverkainlåsningseffekter. Kapitalresurser skulle styras såatt de gjorde bäst nytta. Vi skulle få ett effektivarenäringsliv. Allt detta skulle ske med oförändradeskatteintäkter.Hur blev det? När man gjorde skatteomläggningari andra länder med system som liknar det svenska,lät man sänkningar av inkomstskatten delvisfinansieras genom ett ökat skatteuttag frånföretagssektorn. Men så var inte fallet i Sverige.Man tog inte ut mer från företagen. Men det var åandra sidan meningen att man inte skulle ta utmindre.Vad hände i verklighetens värld? Jag tittade i denskrift som säkert alla ledamöter i skatteutskottetofta använder, Riksrevisionsverketsinkomstberäkningar , den höst dåbeslutet fattades. Det året gavinkomstbeskattningen av juridiska personer 23miljarder. Man hade en prognos om attinkomstbeskattningen av juridiska personer år 1992skulle ge 32 miljarder. Den boken är nu en slitenupplaga. Vad hände?Om man tittar i den nya upplagan får slags facit. Vi ser då att inkomstskatterna frånjuridiska personer för beräknas ge 18miljarder. Men prognosen var ju 32 miljader. Iverkligheten blev det 18. räknarRiksrevisionsverket med att man skall få in 14miljarder. 14 miljarder är ungefär hälften av 32miljarder.Detta är den reform som skulle vara intäktsneutraloch ge oförändrade intäkter. Intäkterna frånskatten har de facto halverats. Man kan mena attdet beror på lågkonjunkturen, och det gör detsäkert. Men jag är övertygad om att det också berorpå skatteomläggningen. Den betyddeskattelättnader, särskilt för de större företagen.Vi har inte ett neutralt system, och det vetutskottets företrädare i denna debatt. Vi har ettsystem som gynnar större företag och missgynnarmindre. Systemet skapar fortfarande vissainlåsningseffekter genomskatteutjämningsreserven.Vi i har föreslagit attdenna skatteutjämningsreserv skall avvecklas. Detkan inte ske från ett beskattningsår tillett annat. Men den kan avvecklas. Det har vi yrkatom. Till en del går utskottet oss till mötes ibetänkandet.På s. 4 i betänkandet skriver utskottet attFöretagsskatteutredningen i delbetänkandetFortsatt reformering av företagsbeskattningen harlagt fram förslag som rör grundläggande delar iföretagsbeskattningen. Bl.a. har föreslagits ettslopande av systemet med skatteutjämningsreserv.Man har insett att detta system inte är bra urallokeringssynpunkt när det gäller att styraproduktionsresurser och kapital dit där de gör bästnytta. Men sedan fortsätter utskottet med att sägaatt detta föreslagits i kombination med sänktbolagsskatt. Förslaget skall alltså finansieras. Tarman enbart bort reserven blir det en skattehöjning.Varför skall man sänka bolagsskatten? På sammasida säger utskottet:''En studie som gjorts inomOECD bekräftar också att den svenskaföretagsbeskattningen är konkurrenskraftig vid enjämförelse med företagsskattesystemen i de andraOECD-länderna.'' Ja, den är inte barakonkurrenskraftig, den är lägst! Det finns någraländer som ligger i närheten av -- ,och . Det är inte länder somhar kännetecknats av lysande ekonomiskutveckling. Det finns inget samband mellan enextremt låg bolagsskattesats och ekonomiskutveckling.Jag tror däremot att det finns ett samband mellanstora budgetunderskott och en dålig ekonomiskutveckling. Stora budgetunderskott skaparförväntningar om en dålig ekonomisk utveckling.Jag tror inte att man kan ta bortbudgetunderskottet genom att ta ut hela kostnadenfrån företagssektorn, men man kan ta ut en del.Vi säger i vår meningsyttring att man bör få ettskatteuttag för företag i som blir mer liktvad som är vanligt inom EG, eller Europeiskaunionen. Det innebär att skatten skall höjas. Manär ju i andra fall så noga med att anpassa tillEG-reglerna, så varför icke göra det i detta fall? Ensådan skatteökning som vi föreslår kan över tidenge 5--6 miljarder i årets penningvärde. Det är intenågon gigantisk inkomstförstärkning. Men det ärden summa som man reducerade ersättningarna tillde arbetslösa med. Man skulle där spara in 6miljarder.Vi menar att det är rimligt att vi har sammabolagsskatt som i EG. Då skulle vi ha kunnat slippadenna försämring för de arbetslösa. Vi hade inteförsämrat konkurrensläget gentemot omvärlden,utan vi hade ställt den på samma bas. Hur man änredovisar dessa siffror vet vi att ärkonkurrenskraftigt. Företagsbeskattningen ärlägst.Det finns en utmärkt skrift frånFinansdepartementet med titeln , Europaoch skatterna. I tabell efter tabell redovisas läget.Det spelar inte någon roll hur man räknar. Jämförman de nominella skattesatserna ligger Sverigelägst. Jämför man den effektiva skattebelastningenpå utdelade vinster ligger lägst. Tar manhänsyn till dubbelbeskattning ligger lägst.Det spelar inte någon roll vilken variabel manväljer: har den lägsta bolagsbeskattningen.Jag menar att vi inte skall konkurrera med en lågbolagsbeskattning. Det ger ingen uthållig tillväxt.Vi måste ha en vinstnivå som står iöverensstämmelse med den i konkurrentländerna.Den kan för min del gärna vara högre. Men denskall inte kompletteras med en exceptionellt lågbolagsbeskattning av inkomsterna. Det finns detinte någon anledning till.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring avseende mom. 2.Anf. 98 (nyd) replik:Herr talman! sade här att han helstvill höja skattesatserna för bolagen. Jag skullekunna tänka mig att t.o.mförespråkar en höjd arbetsgivaravgift. LarsBäckström vet ju mycket väl att dessa pengar tas utpå konsumenterna. Det leder till prisökning, ochdet i sin tur till att man begär lönelyft. Så är vi innei karusellen igen. Vi kan inte sälja våra varor, ochdärmed kan vi inte producera dem.All beskattning som läggs på företagen betalarkonsumenterna. Jag ser inte att det är något fel atthålla nere bolagsskatterna. Om man nu skallrelatera till omvärlden, skulle jag möjligtvis kunnatänka mig att beskatta vinsten litet bättre. Men kominte med generella skattehöjningar över lag förbolagen! Det leder till att konsumenterna får betalahögre priser. Jag vet det själv som egenföretagare.Höjs arbetsgivaravgiften , höjer mantimpengen med x antal kronor och tar ut det avkonsumenten. Konsumenten är löntagaren somskall betala detta med skattade medel.Här finns en mycket mycket ond spiral. Men omman kan hålla nere bolagsskatten och samtidigttrycka på när det gäller företagen och be dem att gesjutton i att höja kostnadsläget, vinner alla på det.Jag tänker då, , framför allt påkonsumenterna och löntagarna.Anf. 99 () replik:Herr talman! utgår från det faktum attalla vet att en höjning av bolagsskatten går ut överkonsumenten.Nej, , alla vet inte det. Jag är en av demsom inte vet vad vet.Vi i skatteutskottet har ju varit i . Där träffadevi ledande ekonomer. Av en kongressrapport somjag fått och som jag läst framgår att man harstuderat just frågan om vem som betalarbolagsskatten. Rapporten heter ''Revising theCorporate Income Tax''. Kongressens byrå förskattestudier uttalar: ''In the short run, economictheory holds that an increase in the corporate tax ispaid by the corporation. ''Vidare sägs det i rapporten:''-- -- -- that all ownersof capital bear vitually all of the tax in the long run. ''hävdar att det är ägarna avföretagen som både på kort sikt och i det långaloppet får betala företagsskatten. Det är denvetenskapliga ståndpunkt som man i intar. intar en annanståndpunkt. Men många intar samma ståndpunktsom jag. Jag vill dock inte höja bolagsskatten.Något sådant har jag inte sagt. Jag sade att vi skallta bort skatteutjämningsreserven. Det innebär enhöjning av det effektiva skatteuttaget, och det ärinte samma sak som en höjd skattesats.Sverige har den lägsta bolagsskatten. Jag tyckerdärför att vi skall klara av konkurrensen medEuropa på villkor, inte genom att vara ettlågskatteland.Anf. 100 (nyd) replik:Herr talman! är vi i , , påväg mot en hyfsad företagarskatt. Det betyder ettbättre konkurrensläge.Själv är jag egenföretagare. Om jag kan hålla nerekostnaderna i mitt företag, t.ex. timdebiteringen,är chansen mycket stor att jag får mer arbete. Folkhar ju då råd att anställa mig som installatör. Det ärvad det handlar om. Rätt som det är har jag så passmycket jobb att jag kan anställa ett par personertill.Om timpengen höjs år för att täckaskattekostnader förhåller det sig annorlunda.Lars hänvisar här till en bok. Men allaskattehöjningar som gällde för det bolag som jaghade innan jag kom in i har jagkompenserat mig för genom att höja timpengen ochmaterialkostnaden. Någonstans måste ju pengarnatas igen när det inte finns något utrymme för andraåtgärder.Samtidigt vill jag betona att man, om kostnadslägetsänks i form av minskade arbetsgivaravgifter --vilket vi vill skall genomföras -- måste hållatummen på ögat när det gäller företagen och sägaatt de får lov att följa med och gå ner i pris. Annarsblir det kanske så att pengarna konfiskeras ochhamnar i den egna fickan. Därför har vi sagt attSPK skall vara ett starkt instrument, precis somamerikanarnas, för att skydda konsumenterna ochdärigenom få litet snurr på samhällsekonomin.Anf. 101 () replik:Herr talman! redogjorde i sin replik föranledningen till att hans första teori inte stämmer.Den fungerar alldeles uppenbart inte i det härmotsatta läget.Svenska företag har fått oerhört mycket bättrekonkurrenskraft genom att värdet på kronan fallit.Det rör sig om . t.ex.har kronans värde försämrats i förhållande tillecuvalutorna med . Meninte har priserna sjunkit med 50 procentenheter.Det finns alltså inte några raka och enkla sambandhär. Avgörande här är i stället en rad andrafaktorer -- konkurrensförhållanden osv. Dethandlar om hur man kan vältra över kostnaderna.Generellt sett tas företagsskatt ut av företagsägarenoch mervärdesskatt av konsumenterna.Vidare är det viktigt att betänka att svenska företagföre sänkningen av arbetsgivaravgiften låg påsamma nivå som genomsnittet i . ärnivån lägre här. Företagsskatten i är alltsålägre än vad motsvarande skatt är i vårakonkurrentländer. I det läget säger attvi är på väg mot en hyfsad skatt. Menföretagsskatten i är, som sagt, lägst! Omdefinitionen när det gäller begreppet hyfsatskatteuttag är att vi alltid skall ligga lägst, kommerdet att bli så att andra länders parlament totaltbestämmer över svensk skattepolitik.Under de år då nivån var litet högre var tillväxten iSverige oerhört god. Det är alltså inte på det sättetatt låg skatt ger god tillväxt -- en mycket förenkladteori som inte håller i verkligheten.Återigen: Det är rimligt att har sammakonkurrensvillkor som konkurrenterna i Europa.Då är det rimligt att avskaffaskatteutjämningsreserven, som leder tillinlåsningseffekter i ekonomin.Vårt förslag är konkurrensneutralt och ger ökadeinkomster. Dessutom blir det en bättre styrning avkapitalresurserna i samhället.Anf. 102 ():Herr talman! Det är de fyra regeringspartiernasbestämda föresats att vända den utveckling sombetytt att arbetstillfällen flyttats ut ur ellerförsvunnit genom nedläggningar. Detta kräverförändringar i politiken på flera områden. Ett av deviktigaste är det som vi nu debatterar, nämligenskattepolitiken.Skattereformen var en början. Denna reformbygger ju på en kraftigt sänkt skattesats i sambandmed slopade eller begränsadereserveringsmöjligheter. Av skilda orsakerfördröjdes arbetet med en liknande reform förbeskattningen av fysiska personersnäringsverksamhet, den s.k.egenföretagarbeskattningen. Efter dennafördröjning under den tidigare socialdemokratiskaregeringen är det de fyra regeringspartiernas avsiktatt lägga fram förslag, så att beslut kan fattas medikraftträdande den 1 januari 1994.Efter detta beslut kommer att ha etteffektivt system för beskattning avnäringsverksamhet. skattetänkande, somofta ledde till ineffektiva transaktioner och ettimproduktivt beteende, kommer förhoppningsvisatt försvinna.Det är också vår avsikt att genomföra vissaförbättringar och förenklingar iföretagsbeskattningen. Detgäller bl.a. att slopa SURVEN i kombination medsänkt bolagsskatt samt att förbättra möjligheternatill förlustutjämning.Ett förtroende för denna politik visar sig faktiskt idessa dagar genom ett ökat intresse för att ta hemverksamheter till och för att skatta förvinsterna i vårt land.Det enda parti som oroar sig över dessa positivasignaler är . Ett enda förslag har mani det här betänkandet, nämligen om attbolagsskatten på nytt skall höjas. Tillsammans medpartiets övriga skatteförslag inleds på nytt denperversa skattepolitik som mycket aktivt bidragittill dagens svårigheter.Denna envisa strävan att dra nerindustriproduktionen i är för mig totaltobegriplig. Jag vill därför rikta en bön till LarsBäckström: Gör åtminstone ett försök att förklaravarför det är så fel att jobben återvänder till Sverigeoch att företagen bidrar till vårt välstånd genom attåter skatta för sina vinster i vårt land! I avvaktan påatt har lyckats förklara detta yrkarjag avslag på meningsyttringen.Lars anförde några exempel. Hannämnde vissa år och talade om skattereformensutslag. Men först och främst undrar jag om han intevalde år då reformen över huvud taget inte hadeträtt i kraft. I varje fall gäller det år då företagensbeteende över huvud taget inte hade påverkats avdetta, dvs. år då skattereformen inte varfullständigt genomförd.Under utskottets behandling av motionerna haråtta reservationer framställts -- samtliga från Nydemokrati. Det är omöjligt att frigöra sig frånkänslan att partiet i sin strävan att profilera sig somett företagsvänligt parti slår in öppna dörrar.Låt mig, herr talman, kommentera några avreservationerna. Men jag är något bryd. Jag vet attBengt Dalström också kommer att gå upp idebatten, och jag har inte någon större lust attbegära replik på hans anförande. Därför är detkanske lika bra att jag går igenom några saker ireservationerna, så att vi åtminstone har klarat utde frågorna.I reservation 1 säger demokrati att det intebehövs några regler för negativt eget kapital. Skäletär, menar man, att bokföringsreglerna innebär attskulder skall tas upp i den del där de rätteligen hörhemma.Detta är i och för sig riktigt. Det är också denordning som gällde före införandet av s.k. negativtkapital. Detta hindrade dock inte då ett omfattandemissbruk av reglerna och ständiga konfliktermellan skattemyndigheter och skattskyldiga.Vidare säger man att kapitalunderlaget börnollställas vid ingången till det nya systemet. I ochför sig är det inte en orimlig tanke för mig. Men detfinns en liten hake. Det var ju just detta som skeddenär skattereformen genomfördes.Att man nu på nytt skulle nollställa det för dem sompå denna korta tid lyckats skaffa sig ett nytt negativtkapital är för mig en gåta. Om harnågra bra skäl för detta att framföra tycker jag atthan skall göra det.Reservation 2 är faktiskt intressant -- främst ur etthistoriskt perspektiv.