prot · GH0945 · 1993-12-16 00:00:00 — Jag vill inte förneka att den kommeratt kräva redovisning och kontroll.Som bekant pågår ett utredningsarbete för attförenkla skattelagstiftningen. I detta sammanhangskulle jag vilja peka på den datoriseraderedovisningens möjligheter till förenklingar.Räkenskapsutdragen har ju förenklatdeklarationsarbetet på ett uppseendeväckandesätt. Man måste, menar jag, hålla dessa möjligheteri minnet då man går vidare i förenklingsarbetet.Komplicerade beräkningar i boksluts- ochdeklarationsarbetet kan ske med samma tekniksom SRU-kontona och räkenskapsutdragen, ochförenklingarna i boksluts- och deklarationsarbetetkan då bli ytterst betydande. Detta gäller också förkontrollarbetet och skattemyndigheternashantering av de här frågorna.Dagens beslut, herr talman, innebär ocksåmöjligheter för egenföretagarna att lågbeskattatavsätta expansionsmedel till kommandeinvesteringar, men också till rörelsekapital.Härmed lindras den kanske mest besvärandeeffekten av dagens skattesystem, som i praktikenomöjliggör detta. Soliditeten kan därför stärkasoch ökat låneutrymme skapas i samma eller snararedubbel takt.Möjligheterna att obeskattat avsätta avårsvinsten till periodiseringsfonder införs också.Varje års avsättning bildar en fond och skallåterföras till beskattning . Möjlighetenatt rulla systemet framför sig finns sålunda.Periodiseringsfonderna kommer också att fungerasom ett resultatutjämningssystem.Kvittningsmöjligheter införs också för företagare.Men observera att det endast är i nystartade företagunder för att underlätta tillskapande av nyaföretag. Underskott i rörelsen kan då kvittas motlöner och andra arbetsinkomster. För att förhindramissbruk av detta införs fullständigt rigorösa regler.Låt mig gå tillbaka till bolagssektorn, herr talman.Socialdemokraterna skriver i sin motion:''Regeringens förslag omfattar inte baraföretagsbeskattningen utan även viktiga delar avkapitalbeskattningen, framför alltaktiebeskattningen. * Bolagsskatten sänks från till . Surven slopas och ersätts med en nyreserveringsmöjlighet i form avperiodiseringsfonder. *Företagens avdrag för utdelningar pånyemissioner slopas (Annell-avdraget). * Flera ändringar i aktiebeskattningen genomförs:* utdelningsskatten slopas,* reavinstskatten på aktier sänks till . ''Jag noterar att ni socialdemokrater skriver imotionen att ni tycker att dessa förslag är viktiga.Men tydligen är de inte viktigare än att ni försökerleda i bevis att de inte har några som helst positivaeffekter på investeringarna. Även här skiljer sigSocialdemokraternas uppfattning ifrånregeringspartiernas. Men framför allt skiljer den sigifrån näringslivets uppfattning. Jag vågar nog lugntpåstå att man inte väljer socialdemokratiskföretagsbeskattning framför den borgerliga när detgäller att investera.Tillåt mig, herr talman, att jämföra regeringensförslag och Socialdemokraternas förslag . Jag tror att en sådan jämförelsekan vara ytterst belysande.Regeringen föreslår att bolagsskatten skall sänkastill . Socialdemokraterna föreslår att den skallvara 30 %.Halva skatteutjämningsreserven (SURV) fårskattefritt överföras till eget kapital enligtregeringens förslag. Avskattning får ske under femår. Socialdemokraterna föreslår att hela SURVskall skattas av . Det är en mycket hårdavtappning av kapital från näringslivet.Regeringen föreslår att av årsvinstenskattefritt får avsättas till periodiseringsfonder.Socialdemokraterna föreslår att avsättningarnaskall beskattas.Regeringen föreslår avskaffad skatt påaktieutdelningar. Socialdemokraterna säger nejoch vill utreda utökat Annellavdrag just med tankepå risken för skatteplanering, säger man.Regeringen föreslår att reavinster vidaktieförsäljningar skall beskattas med 15 %.Socialdemokraterna vill bibehålla , dvs. ävenrena inflationsvinster skall beskattas.Uppräkningen visar klart att Socialdemokraternasalternativ är klart negativt för näringslivet. Det ärett stort misstag om man tror att detta kan uppvägasav tillfälliga direktavskrivningar på investeringartill 70 %.För att åstadkomma en begränsadinvesteringsökning blir man tvungen att ocksåmedge direktavskrivning på investeringar som ivilket fall som helst skulle ha kommit till stånd.Endast en knapp tredjedel skulle falla pånytillkommmande investeringar.I den knapphet på resurser som råder är detett slöseri, och det betyder färre jobb för pengarna.Herr talman! menar att vi borde haläst oppositionens motioner med öppet sinne. Jaghar läst de här motionerna med mycket stortintresse. Men när man slår upp Vänsterpartietsmotion är det första man möter ett blankt avslagoch tre villkor som skall uppfyllas för attVänsterpartiet över huvud taget skall kunna varamed och säga ja till en ändrad företagsbeskattning.Såvitt jag begriper blir kontentan av de tre villkorsom man ställer att inga skattesänkningar kan görasinom företagsbeskattningen om de inte finansierasmed förmögenhetsskatter. Det är vad jag harkunnat komma fram till när jag har funderat överdetta.Lars talar om att man skulle kunnakomma fram till ett bättre system för att klaraneddragningar i skolan, omsorg, osv. I själva verketskulle förslag fungera precistvärtom.Vänsterpartiet har fått företagsbeskattningen påhjärnan. Den skall till varje pris försämras. Manhar t.o.m. krav på att bolagsbeskattningen skallhöjas tills nivån hamnar någonstans i ett OECD-genomsnitt. Det skulle vara mycket intressant omLars kunde tala om för mig på vad sättdet skulle öka intresset för att investera och byggaut näringslivet i . Vi skall ner till tabellensmitt, dvs. till en genomsnittlig OECD-nivå, om niskall bli nöjda.Det är min och övriga regeringspartiers mening attSverige skall vara ett toppenintressant land attinvestera och driva företag i -- inte ett medelmåttigtland, som ni i vill.Herr talman! Jag vet inte hur jag skall kunna föraen meningsfull dialog med i dennafråga. Jag försökte göra det , ochjag trodde att det möjligen hade gjort något intryckpå . Men jag noterar att så inte ärfallet. Förklara vad kan ha att vinna på attvi förstör företagsbeskattningen, !Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 130 () replik:Herr talman! Jag tänkte börja med en litenpersonlig fråga till och genomfördetillsammans den stora skattereformen. Den har nuvarit i funktion . sätter ni igång att bryta upp viktiga principer som handlar omlikformighet och rättvisa. ochSocialdemokraterna var överens om att deprinciperna skulle upprätthållas. Vi tog varandra ihand på detta, och vi gjorde det för att få envaraktig beskattning av bl.a. företag.Min fråga till är: Är det ändå intelitet besvärande att nu riva upp dessagrundläggande principer? Känns det inte på någotvis besvärande? Är det inte t.o.m. så att KjellJohansson skäms litet grand, eller är han såhårdhudad att han struntar i ett handslag mellan tvåolika politiska partier?Kjell är själv företagare. Han vet säkerthur viktigt det är för företagarna med fastaspelregler. Men ni river upp dessa fasta spelregler.Sedan klamrar sig likt endrunknande fast vid halmstrået och säger: Nisocialdemokrater har också rivit upp viktigaprinciper.Vi socialdemokrater föreslår att man skall höjamarginalskatten för inkomster över brytpunkten.Det måste vi göra som en fördelningspolitiskmotvikt till era sanslösa skattesänkningar förkapitalägare, aktieägare och höginkomsttagare. Viär tvungna att göra det.När det gäller den differentierade momsen, KjellJohansson, var ni med på den. Ni var med på attgöra den differentieringen. Trots mycket karskauttalanden gick ni med på det.Kjell angriper och hansvokabulär. sade att regeringenskärper skatten för småföretagarna med 3 miljarderkronor. Sedan säger att det inte ärnågon skatteskärpning utan enlikviditetsindragning. Men det är precis samma sak.Det är en tvist om profetens skägg, KjellJohansson. Det drabbar småföretagen precis likahårt.Ert tal om att ni står på småföretagens sida äringenting annat än tomt prat när ni drarin över 3 miljarder kronor.Anf. 131 () replik:Herr talman! Det senaste som sades är fullständigtotroligt. Jag tror inte att vet vad hansjälv har sagt och vad har sagt. Detvar som sade att man skärper skatten,och det var som sade att det var enskattehöjning.Förslaget innebär att man i februari och marsbetalar hälften av det man annars totalt skullebetalt i preliminärskatt . Det delas upp på tvåmånader, och så fortgår det . Denlikviditetsbelastning som man får i slutänden är även betalar in skatt , vilket maninte har gjort tidigare.När man sedan kommer till januari ärinbetalningarna fullständigt balanserade. Men närman kommer till december har man betalat inmindre i skatt, eftersom vi har sänkt skatten föregenföretagarna. En del av inkomsterna får nubeskattas som kapital. Den totalapreliminärskatten kommer att vara lägre än vadden skulle varit om vi inte hade gått med påförslaget.Att kalla detta för en skattehöjning, och att tala omen skärpning, är fullständigt otroligt. Med dettänkesättet skulle vi kunna göra världens reform försmåföretagen. Vi skulle kunna hapreliminärskatteuppbörden . Med ert sättatt tänka vore detta en skattesänkning -- det skullevara en skattesänkning med hela skatten omuppbörden läggs . Det är fullständigtorimligt!Ni försökte slå blå dunster i ögonen påsmåföretagarna i debatten i går, och ni fortsättermed det. På samma sätt har ni gjort när det gällerutdelningar för kapitalägare. Det är samma typ avresonemang som ni för.Jag brukar alltid som exempel ta de tidningsklippsom ni refererar till. I detta klipp talas det omutdelningshöjningar, men i rubriken precis understår det: Fortsatt kräftgång. Vad är det fortsattkräftgång för? Jo, det är . Denborde väl nu vara på väg uppåt i racerfart när detblir skattefria utdelningar och gåvor i mängd frånoss här i riksdag. Men det är inte på detviset.Detta kapital behövs i företagen för att skapa nyajobb. Det är inte alls säkert att det kommer att blidessa våldsamt stora utdelningsökningar som nisäger. Tvärtom tyder allt på att det inte kommer attbli det. En del kommer att behöva det. En del avdessa rika personer -- som ni utmålar det -- har deti dag mycket besvärligt.Anf. 132 () replik:Herr talman! Jag hävdar fortfarande att KjellJohanssons långa och invecklade resonemang omde 3 miljarderna är en strid om profetens skägg.Det är 3 miljarder som tas bort frånsmåföretagarna, vilka så väl behöver dessa pengari det konjunkturläge som vi just nu befinner oss i.Det strider mot era tidigare uttaladeföretagarvänliga åsikter. Ni säger en sak och görnågonting helt annat.Jag förstår att inte svarade på denpersonliga frågan om hur det känns. Är det intebesvärande, , att riva uppnågonting som vi befäste med ett handslag för tvåoch , nämligen skattereformen?Är det inte besvärande att skapa så oredigaspelregler för företagen? Det var tänkt attskattereformen skulle åstadkomma just fastaspelregler, och det förstör ni på detta vis.Låt mig få ställa en fråga till när jag ändå har ordet.Hur känns det, , att som gåvor delaut miljarder kronor till aktieägare som redan nutjänar mycket pengar på stigande kurser? Det harunder senare tid varit mycket starkt stigandekurser. Trenden går uppåt. Hur känns det att delaut ytterligare pengar till dem som nikraftigt höjer skatterna för låginkomsttagarna?Är det inte det minsta besvärande? Är ni inte räddaför den polarisering som detta skapar i samhället?Låginkomsttagarna får det ständigt sämre, ochhöginkomsttagarna får det bättre. Är ni inte allsrädda för detta hårda och polariserade samhälle?Anf. 133 () replik:Herr talman! Jo, , jag är rädd fördetta. Jag är rädd för det resonemang som ni nuexploaterar, resonemanget om att vi försöker gödakapitalägare på de fattiga människornas bekostnad.Vi försöker skapa rättvisa och ett system som skallgöra det lika intressant att investera kapital iföretagen i form av aktiekapital som att göra andrainvesteringar.I motion står det faktiskt att detfinns en risk för att man kommer att köpaobligationer i stället för aktier. Det är intressant attnotera att det är så dålig lönsamhet på detta --dessutom har man en dubbelbeskattning -- att mangör så här.Detta sker alltså för att vi skall kunna bygga utsvenskt näringsliv, för att vi skall flytta de pengarsom är inlåsta i en del andra företag och skapa nyttriskkapital i företag med framtidsutsikter. Där harde här förslagen en tredubbel effekt eftersom deockså ger låneutrymme. Detta kommer helasvenska folket till godo. Där skulle ni kunna göraen insats genom att tala om för människor att det ärnär vi får i gång svensk företagsamhet, närmänniskor får jobb, som vi kan tjäna pengar somnation betraktat. Det gör vi inte med er politik ochdet missnöjesresonemanget som ni odlar. Ni skadartvärtom som nation genom att odla detta.Ni gör det för att det skall gå bra i valet. 134 () replik:Herr talman! frågar mig vad vi haratt vinna på att öka skatteuttaget från aktiebolag.Det vi har att vinna är väl rimligen inkomster. Manfår inkomster av skatter, och dem använder man tillutgifter. Märkvärdigare än så är det inte. Det äringet krångligt med det.Varför ställer vi då förslaget att man över tiden skallförsöka att närma svenska företagsskatter till deneuropeiska nivån? Jag har suttit på middag hosSAF. De säger alltid samma sak. De säger att deinte begär några fördelar. De begär bara rimligavillkor. De vill inte ha några fördelar, men rättvisavillkor jämfört med sina konkurrenter. Jag är sånaiv att jag tror att de menar vad de säger. De begäringa fördelar, utan bara samma villkor somkonkurrenterna. Tror att de menarnågot annat? Jag tror att de är beredda att kämpapå lika villkor som konkurrenterna.Då finns det utrymme för att höjaföretagsskatterna. vet, jag vet ochalla som kan något om företagsskatt vet att nu harman utvärderat det här. har studerat det härnogsamt med ett system som alla accepterar. 103 i deras skrift Skatter på vinster i en globalekonomi står det: , , ,har det mest generösa systemet förbolagsskatt medan , ,och har system som innebär enhög skattebörda på marginella nyinvesteringar.Sverige har alltså, innan den här propositionen ochtack vare skatteöverenskommelsen mellanFolkpartiet och Socialdemokraterna, världens mestförmånliga bolagsskattesystem. säger att vi måstesänka världens lägsta skatt ännu mer för att få fartpå . Även partiledare sadei valet att vi kanske måste göra det. Det är enprimitiv syn på näringslivet som ni då redovisar.Detta är bara en av många detaljer som styrföretagens investeringsbeslut. Hur skattesystemetser ut är inte den viktigaste. Har man redanvärldens lägsta skatt står man nog ut med den. Dåtror jag att vi tar fasta på vad de säger i SAF,nämligen att de vill ha rimliga och rättvisa villkor,samma villkor som konkurrenterna. Det är mittsvar.Anf. 135 () replik:Herr talman! Vi skall självfallet ha lika villkor. Detär detta vi åstadkommer . Vi skapar ytterligtstrikt lika villkor för svenska företag. Det blir vikritiserade för från annat håll.Sedan talar om attföretagsbeskattningen bara är en liten del av dethär. Ja, det är den. Den är en av ganska mångaolika faktorer som reglerar villkoren förföretagsamheten. Det gäller ocksåtjänstebeskattningen, infrastruktur, socialavälfärdssystem -- hur vi skall kunna klara det somLars talade om, t.ex. sjukvård,äldreomsorg osv. --, nivån på utbildningssystemetoch villkor i arbetsmarknadslagstiftningen. Menkan förklara för mig vilket ellervilka av dessa områden som det är en fördel att viförsämrar? På vad sätt stärker vi Sverigesmöjligheter som investeringsnation om viförsämrar dem till något slags OECD-genomsnittoch blir medelmåttor på alla områden?Jag vet inte hur jag skall förklara det här, herrtalman. Jag får väl ta till idrotten. På vilket sätt skulle det stärkaintresset för blåvitt och deras affärer om de låg somen medelmåtta i allsvenskan. De har ju haft enfantastisk period. Men det berodde inte på att dehade inriktat sig på att bli OECD-medelmåttor.Det berodde ju på att de var bäst. Det är denpolitiken vi vill föra. som nation skall varabäst. Det är då som intresset för utländskainvesteringar i vaknar i utlandet. Det är dånäringslivet kommer att blomstra och folk kommeratt satsa, inte om vi blir några OECD-medelmåttor.(Applåder)Anf. 136 () replik:Herr talman! Det intressanta med av begreppet bäst är att han då menarlägst. Lägst skatt är bäst. Detta är den primitivasynen på företagsamhet. Det finns inte någon störreföretagsledare som fattar beslut om att bygga enindustri genom att fråga var skatten är lägst ochsedan, när han får rapport om det, lägger industrindär.Om låg skatt var en säker väg till ekonomisk tillväxtskulle just nu ha en enastående ekonomisktillväxt eftersom vi har lägst skatt på företagssidan.Empirin, verkligheten och praktiken säger att KjellJohansson har fel. skall vara bäst medproduktivitet och teknisk forskning. blirbäst när det finns en hemmamarknad somefterfrågar någonting över huvud taget. Då kansvenskt näringsliv utvecklas.Med en primitiv metod som enbart syftar till att vifår bra företag om vi har låg skatt kan vi kanske åkanågonstans på den afrikanska kontinenten och hittaett land med mycket låg skatt som vi tror kommeratt ha en enastående ekonomisk framtid. Detta ärKjell teori. Jag tror att komplett fel. Jag vet att harkomplett fel. Vi har redan i världens bästa bolagsskatt. Mentillväxten är låg, har ju talat om varför det ärfel. Jag är inte ekonom av facket. Jag är inte hellergöteborgare. Men jag kan mycket väl inse att maninte stimulerar investeringarna i ett läge somkännetecknas av höga vinster och lågainvesteringar genom att göra det skattemässigtfördelaktigt att dela ut vinsterna till aktieägarna,särskilt inte som folkpartiregeringemitterar ut obligationer och säljer statsskuldväxlarmed säker vinst. Då är det lönsamt att spekulera istatsskuld i stället för i produktion.Det är detta era ständiga skattesänkningar ledertill. Ni har skapat underskott och en dåligekonomisk tillväxt. Det är inte bara ert fel. Men nihar bevisligen inte fått fart på svensk ekonomi. Erstora devalvering satte möjligen fart på ekonomin,men det var ju ert stora misslyckande.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag trodde att det skulle gå bra attgöra en liknelse med blåvitt, men det gick inte detheller. Det bästa vore att och jaghade varsitt land, men det är tyvärr ogörligt. Därfick göra sina medborgare tillmedelmåttor och anpassa systemet tillmedelmåttorna och jag fick göra mina system till debästa i världen. Det gäller också beskattningen. Dåskulle vi se hur det gick. Det kanske säger något om vilket systemsom skulle ha framgång.Liknelsen med idrotten fungerade inte. Jag hadetänkt att dra till med och tennisen ochden dynamik vi fick. blev en tennisnationsom hela världen beundrar, har intresse för och tarefter. Efterfrågan på svenska tennisspelare harfaktiskt ökat ganska markant jämfört med innan.Det är väl inte lönt att göra den liknelsen nu.Jag trodde att jag skulle hitta någon röd gubbe somkunde intressera. Jag tänkte att en röd gubbe måsteimponera på . Eftersom det nu ärjul och han själv nämnde jultomten får det väl blijultomten.Om vi skall lyckas att få jultomten att komma medbra presenter till så att bilfabrikernahamnar i och inte ute på kontinentenkrävs det att vi är bra och helst bäst. Då kommerhan säkert. Den som är bäst kommer han till.Om hade haft replikrätt hade hannaturligtvis sagt att jultomten kommer till den somär snällast. Jag är inte säker på att jultomtenfunderar över vem som har varit en riktig OECD-medelmåtta och ger vederbörande en fin present.Jag tror faktiskt att han väljer den som är bäst.Anf. 138 får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 139 Statsrådet ():Herr talman! Det var helt förutsägbart att LarsHedfors skulle hålla det anförande han gjorde. Detvar ett politiskt taktiskt anförande och inte ettsakligt inlägg i diskussionen om hur vi skallförbättra situationen för de arbetslösa. Det kan jagförstå. Allt han och hans parti är inriktade på förnärvarande är att genom demagogi, tystnad och endel andra inslag försöka vinna nästa års val.Jag träffade ett stort antalinvesterare i . Deras farhågor vad gälldeinvesteringar rörde risken för att detskall bli en ny regering i efter valet. Jagförsäkrade dem om att mycket talar för att dennuvarande regeringen kommer att kunna fullföljaden politik vi har inlett för att rätta till allt negativtsom åstadkommits under de senaste tvådecennierna.För 14 dagar sedan var jag i för att tala omden föreslagna företagsbeskattningen för ett antalföretagare. När jag kom till den lokal jag skullevara i möttes jag av ett trettiotal arbetslösa som varupprörda och som krävde nya riktiga jobb.I går demonstrerade ett stort antal människor iStockholm. Såvitt jag förstår var huvudbudskapetfrån dem att det måste skapas nya riktiga jobb. Jagdelar deras uppfattning. Jag tycker att det är bra attde uttalar att de politiska beslutsfattarna måste hamod och förmåga att genomföra reformer som kange dagens arbetslösa nya jobb. Jag förstår denvrede de känner över den 80-talspolitik som gjortatt de förlorat jobben.Egentligen inleddes misstagen . Den offentliga sektorn fick expandera, ochskatterna höjdes på ett dramatiskt sätt. Dessutomvar skattestrukturen sådan, att de investeringarsom hade behövts för att behålla tillräckligt mångaarbeten missgynnades.Under har vi också haft enkontinuerlig kostnadskris. Ständiga devalveringarhar rättat till problemen. Finanskrisen somåstadkoms under det spekulativa 80-talets andrahälft fördjupar dagens problem genom att så mångahushåll och företag anpassar sin skuldsättning tilleffekterna av den yra som fanns ochframåt. Det leder naturligtvis till dramatisktminskad inhemsk efterfrågan.På 80-talet och i viss mån också under decennietdessförinnan begicks de avgörande misstag som hargjort att ett oacceptabelt antal människor har blivitarbetslösa.Det är rätt intressant och beklagligt att LarsHedfors helt undviker att tala om det 80-tal somhan själv hade så stort ansvar för. Det var då StigMalm betecknade en del människor somfinansvalpar och spekulationskarusellen kom igång.Vi måste naturligtvis ändra på de förutsättningarsom då gällde för ekonomin. I stället för detsocialdemokratiska 80-taletsfastighetsspekulationer måste vi nu skapaförutsättningar för produktiva investeringar somger de nya riktiga jobb som de arbetslösa och deungdomar som träder in på arbetsmarknadenbehöver.Var kan då dessa nya jobb växa fram? Kan det somunder de senaste två decennierna ske genom attindustrisektorn och det privata näringslivet fårminska och den offentliga sektorn suga upp demsom annars hade tappat jobben? Nej, alla inser attdet inte kan ske så. Jag är övertygad om att LarsHedfors inte kommer att säga att de nya jobbenskall ordnas inom den offentliga sektorn och att deskall vara skattefinansierade i debatten här i dag.Möjligen säger det, men inte LarsHedfors.Lars inser att det är den privata sektornsom måste få förutsättning att skapa nya jobb. Detär väldigt viktigt att vi kan vara överens i detavseendet.Det finns ett problem för , LarsBäckström och alla de som tror på det kollektivabeslutsfattandet. riksdag och Sverigesregering kan inte kommendera fram jobb i denprivata sektorn. Det har gjorts försök i denriktningen. Jag kan erinra om två exempel. Detgäller Volvos Uddevallafabriker och SaabsMalmöfabrik. Vi vet alla hur det gick när man lätpolitiskt beslutsfattande och politiskapåtryckningar gå före rationella ekonomiska besluti näringslivet. Det fungerar inte. Det skapar intenågra nya riktiga trygga jobb.Förutsättningen för expansion och nya jobb i denprivata sektorn är att de tusentals enskildamänniskor som sitter i olika funktioner i dagensföretag och de tusentals enskilda människor somkan tänka sig att starta morgondagens nya företagkänner förutsättningarna för att fatta sådanabeslut.Det enda vi i regering och riksdag kan göra är attskapa tillräckliga förutsättningar för att de riktigabesluten skall fattas. Vi skall skapa en tillräckligtbra miljö.