prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — Då hade det jublivit majoritet för en kraftig kritik mot statsrådetFriggebo. Men det gjorde vi ju inte. Vi föll inte förBirger Hagårds frestelser. Eftersom vi hävdar attdet är fråga om kritik på konstitutionella grunder,ansåg vi att kritiken skulle riktas åt rätt håll, dvs.mot statsminister . Jag tycker därför attBirger Hagård skall vara litet försiktigare när hanså att säga gör den fortsatta analysen avpartipolitiseringen. Det är all right att vi kommerfram till olika ståndpunkter, men använd inte deord som använde i sitt anförande.Anf. 5 () replik:Fru talman! Helt säkert har det i det förgångnaförekommit övertramp också från borgerlig sidanär man har befunnit sig i opposition. Jag är denförste att medge att sådant har sagts som inte bordeha sagts, att sådant har skett som inte borde haskett. Men det innebär inte att man skall underlåtaatt se framåt.Jag ville ta fasta på vad jag tyckte var en början tillett sådant arbete, där man fick till stånd granskninguppifrån, där vi alla försökte att klättra upp pånågon sorts piedestal för att se ned. Jag tror inte attvi kommer att lyckas i alla sådana försök, men detkanske inte vore så dumt att pröva det.Jag tar definitivt inte på mig någon gloria, men jagkan konstatera en sak. I årets granskning hade videt stora Polenärendet uppe. Där kom vi på denborgerliga sidan, även inom Ny demokrati, fram tillatt det inte fanns några konstitutionella aspektersom man i det här fallet kunde säga att förrefinansministern hade brutit emot.Då drar vi naturligtvis en slutsats av detta.Samtidigt konstaterar vi att det har varit enanmärkningsvärd handläggning, med brådska hitoch dit. Dessutom har två företag, som varitinvolverade under ett par års tid, helt plötsligt sattsåt sidan.Jag förmodar att detta kommer att tas upp underden särskilda punkt där de här frågorna skalldebatteras . Jag vill bara redan nu konstateraatt vi väl aldrig kommer att få reda på exakt vadsom hänt, eftersom tyvärr vår tidigare ambassadörJean-Christophe inte längre finns bland oss.Rent generellt står det jag har sagt kvar, nämligenatt jag önskar att vi för framtiden skall kunna få enmer saklig och mindre partipolitiserad granskningav arbetet, där inte strävandena till varje pris skallgå ut på att pricka ett statsråd. KU:s arbete är förvärdefullt. KU skall vara ett utskott somrespekteras för sin integritet, för sin förmåga, sinvilja att föra demokratin framåt genom att angeolika vägar, vägar som vi också har angett när detgäller t.ex. jävssituationer och andra bindningar tillstarka intressen eller olika organisationer. Jag troratt vi alla, var och en på sitt håll, får dra ett strå tillden här stacken för att vi skall få en bättre tingensordning.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningatt förra årets granskning var behagligare på mångasätt, om nu KU:s granskning skall vara behaglig.Atmosfären var bättre i KU under förragranskningsomgången. Jag vet inte riktigt vad somhar insmugit sig i rum avökade motsättningar och konfrontationer. Jag skallgärna så här i inledningen till åretsgranskningsdebatt ta regeringspartiernas främsteföreträdare i hand och säga att visocialdemokrater är beredda att fortsättaansträngningarna för att KU:sgranskningsverksamhet skall vara så saklig ochseriös att både och svenska folket fårförtroende för den. Det finns vissa bockar från åretsgranskningsverksamhet som det kommer att pekaspå . Dem skall vi naturligtvis inte skylaundan.Birger Hagård sade att i Polenärendet hade deborgerliga och Ny demokrati inget skäl förkonstitutionell kritik. Trots detta, trots att ni insågatt det inte fanns några skäl för en konstitutionellkritik föll ni för frestelsen att uttala kritik både motförre finansministern och mot densocialdemokratiska regeringen. Det var efter detuttalandet som vi i den socialdemokratiska gruppenhöjde på ögonbrynen och frågade oss hur ni hadelyckats med den bedriften. Vi räknade faktiskt medett enigt utskott på den här punkten. Trots alladokument och utfrågningar, som pekade åt ett endahåll och där vi var överens ombakgrundsbeskrivningen, lyckades ni medbedriften att utforma en kritik.Birger Hagård tog illa vid sig för att jag kritiseradeCarl Bildts uppträdande i KU. Jag är nog inteensam om det. Det är många som har hört av sig,som har upplevt det så. Jag skall ge enrekommendation till . Förutom atthan är ledamot av KU är han också en erkändstatsvetare och forskare. Läs igenom utskrifterna,! Jämför dem med utfrågningar medtidigare statsministrar! Jag hyser full tillit till ochförtroende för att med sinastatsvetenskapliga kunskaper skall kunna draslutsatser från en sådan genomgång.Anf. 7 () replik:Fru talman! När det gäller Polenärendet vill jagbara upprepa att det inte fanns någon anledning tillkonstitutionella anmärkningar. Däremot fanns detolika, skall vi säga händelser i samband medhandläggningen av ärendet som var förvånande.Jag talade tidigare om den brådska det var fråga omnär det gällde BITS. Det gällde också denomständigheten att två företag kopplades bort.Säkert kan många missförstånd ha förekommit,beroende på hur personer i det här sammanhanethar agerat. Vi har alltså inte riktat någonkonstitutionell kritik mot . Det ansågvi inte att vi kunde göra.Till utfrågningen med . har sitttemperament, han har sitt sätt att framträda. Därskiljer alla vi människor oss åt. Han har lätt för atttala och det ena med det andra. Men det var enoffentlig utfrågning. Jag har då inte märkt något avden kritik som ordföranden nu säger sig ha fått delav. Tvärtom har man till mig sagt: Vilket lysandeframträdande detta var. Men det kanske ärnaturligt att man i olika sammanhang till mig sägerså. Nog om det.Jag tar till mig det som förde fram,att vi tillsammans kanske skall kunna få till stånd enändring av en del av arbetet. Vi kommer säkert inteatt bli överens på alla punkter. Men vi kan varaöverens om hur vi skall bära oss åt för att inte varaöverens, så att säga, om själva arbetssättet. Kanskekan vi i vissa fall gå in i vår kammare och tänka efterlitet grand och säga oss att vi i det gemensammaarbetet bör se mer på frågorna från administrativ änpolitisk utgångspunkt, just det som Stjernquist ochHolmberg bl.a. tar upp i våra grundlagar.Anf. 8 ():Fru talman! I en demokrati är kontrollmakten enviktig funktion. Den yttersta kontrollen utövasnaturligtvis i de allmänna valen, men ocksådessemellan har medborgarna ett berättigatintresse av att se hur den överlämnade maktenförvaltas.Ordföranden i KU nämnde offentlighetsprincipen.Även de borgerliga ledamöterna i har dennaprincip som en omistlig del i vår demokrati. Ingenav oss har någon som helst avsikt att tillåta attmedborgarnas möjlighet att granska makthavarnagenom offentlighetsprincipen skulle kringskäraseller minskas.Under de senaste åren har vi kunnat notera hur denallmänna kontrollen ökar. KU:s inflytande harstärkts, revisorers granskning har blivitmera djupgående och mer uppmärksammad. Denallmänna opinionen har blivit mer alert ochreagerar snabbare när makten inte förvaltas påavsett sätt.Jag anser att orsakerna till att man lägger ökad viktvid kontrollen framför allt finns att söka i tvåutvecklingstendenser. För det första har vi denökade decentraliseringen, som ju innebär att dehögsta beslutande organen med förtroendeöverlämnar ett ökat ansvar till organ på regionalaoch lokala nivåer att efter egen modell nå deuppsatta målen. I en sådan styrningsmodell ökarsjälvfallet behovet av att kontrollera om målenförverkligats och om det skett på ett acceptabeltsätt.För det andra är det färre medborgare somengagerar sig politiskt. Det innebär bl.a. att deutövar sin kontroll på ett mer offentligt sätt ärtidigare, då man t.ex. var aktiv i ett politiskt partioch där framförde sina synpunkter. Ett utslag avdetta är t.ex. att man vänder sig till olika medier föratt uppnå sina syften. Massmedierna har svarat påden utmaningen. TV-kanalerna har mängder avs.k. granskningsprogram, och pressen är full avfallstudier där makthavarnas hantering av enskildaärenden nagelfars.Resultat blir att den enskilde medborgarenaktiveras och bildar påtryckar- ochkontrollgrupper. Det är utmärkt att så sker så längeman inte tappar bort de principer som skallgranskas. Det finns en risk för att det till slut integår att få sin sak prövad hos en myndighet om maninte har ett massmedieuppbåd bakom ryggen,ibland uppstår tvivel. Därför blir också denformella kontrollen allt viktigare i vårt samhälle.Även granskning av denexekutiva makten, dvs. regeringen, har ökat ibetydelse. Här gäller det också ett ansvar somriksdagen har överlämnat för att få sina beslutförverkligade.En stor del av vårt betänkande upptas av engranskning av maktutövandet i vardagen, dvs. Här finns det en storenighet i utskottet. Vi kan också se hur utskottetsuttalanden och tillkännagivanden får effekt mycketsnabbt.I takt med att de internationella kontakterna harökat har KU sett att det tidigare hos ett stort antalmyndigheter fanns internationella överskommelseroch avtal som inte fanns registrerade någonstansoch om vars existens det inte fanns någon samladkunskap. Efter påpekanden från KU kan vi nukonstatera att det arbete som inleddes av UD förraåret har följts upp med en rad instruktioner tillmyndigheterna om en redovisning av avtalen på ettenhetligt och överskådligt sätt, vilket vi ocksåvälkomnar.Det sägs att man i säger:''ser oss.'' Det verkar dockinte ha haft någon effekt när det gällerförfattningsutgivningen. Detta område harförsämrats på ett helt oacceptabelt sätt. Inte mindreän av författningarna kom ut mindre än tvåveckor före ikraftträdandet. Det är mycketuppseendeväckande att så många som nästan 70stycken utkom från trycket som deträdde i kraft eller t.o.m. efter ikraftträdandet. Hurskall det vara möjligt för medborgarna att följagällande lagar och förordningar när de inte ensfinns tillgängliga i skrift?Det är uppenbart att förhållandena har blivitsämre. Utskotten förväntar sig att regeringen vidtaråtgärder. Vi pekar t.ex. på att det är möjligt attsenarelägga lagars ikraftträdande om man befararatt tiden för behandlingen är för knappt tilltagen.Det är också möjligt att sprida ut ikraftträdandenaöver året och inte koncentrera dem tillhalvårsskiften som föregås av långa helger.Andra delar av KU-arbetet rör granskningen avenskilda fall för att ge riktlinjer för framtiden. Härär det särskilt viktigt att man harhanteringen av principerna i tydlig åtanke och inteförfaller till personförföljelse. Det harSocialdemokraterna gjort när det gällergranskningen av statsrådens aktieinnehav.Statsråden i den här regeringen har, till skillnadfrån tidigare socialdemokratiska regeringar, frånbörjan redovisat sitt eget och sinafamiljemedlemmars aktieinnehav. De haröverlämnat dem till oberoende förvaltning.Dessutom har regeringen tillsatt en etisk kommitté.Allt har varit öppet för granskning från början. Denborgerliga regeringen har spelat med öppna kort.Man har inte, som en tidigare socialdemokratiskregerings statsminister, hävdat att statsrådensaktieinnehav är ett problem först när medborgarnafår reda på det. Trots all offentlighet och vidtagnaförsiktighetsmått framhärdar Socialdemokraterna ien reservation riktad mot statsråden.KU:s majoritet har dock hållit sig till principernaoch lagt fast en klar modell för hurförmögenhetsredovisningen skall gå till i framtiden.Där skall allt finnas med, såväl aktieinnehav ochtillgångar av annat slag som pensionsutfästelser ochbindningar till organisationer och fackföreningar.Detta bör ge klara riktlinjer för framtiden så attinga tveksamheter uppstår.Ett tydligt exempel från tidigare granskningar ärkrigsmaterielexporten. Där har våra riktlinjer letttill att det inte råder någon tveksamhet när detgäller hanteringen.Till kommer också en radanmälningar som till sin natur är sådana att det äruppenbart att de tillkommit för att ge anmälarentillfälle till ett politiskt utspel. I detta sammanhangvill jag citera utskottsordföranden som i förra åretsgranskningsdebatt sade följande:''KU är inte ett forum för granskningsanmälningarmed partiegoistiska syften. Sådana frågor kan medfördel av i interpellationsdebatter ochfrågestunder. ''Det vore en fördel om herr ordföranden spred detuttalandet också till sina partikamrater. Det finnsnämligen en tendens till att man försöker drivaoppositionspolitik genom KU-anmälningarna. Detgagnar inte KU:s granskningsuppgift, och inteanmälarna heller.Fru talman! Jag kommer senare i debatten att taupp frågan om roll i och densocialdemokratiska regeringens hantering avbiståndet till . kommer attdelta i debatten om flyktingpolitiken. Därför villjag nu endast yrka att KU:s betänkande medgillande läggs till handlingarna. Ett undantag ärreservation 4, som jag yrkar bifall till. Dessutomyrkar jag avslag på övriga reservationer.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det fanns mycket i som jag tyckte om. Jag var faktiskt påväg att resa mig upp och instämma i hennesanförande. Men sedan kom hon emellertid med enplump i sitt anförande när hon beskylldeSocialdemokraterna för personförföljelse. Det varett litet onödigt uttalande.Ingen har beskyllt näringsministern ochutrikeshandelsministern för att medvetet fattabeslut som skulle gynna de företag där de har storaaktieposter och därmed dem själva. Desocialdemokratiska ledamöterna i har intemisstänkliggjort dem på något sätt. Det sade jag imitt anförande, och det har vi sagt under KU-behandlingen. Vi har också sagt det i offentligutfrågning.Vad däremot inte berörde ikopplingen till just detta uttalande, ärhuvudorsaken till att vi har granskat och diskuteratdetta ärende. Jag skulle bli glad om jag kunde få etttankeutbyte med om detta.Regeringsformen talar om att statsråd inte fårinneha uppdrag eller utöva verksamhet som kanrubba förtroendet för honom eller henne. KU har skyldighet att granskastatsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning.Ylva vet att det i vårt land pågår envälgörande debatt om förtroendet för dem som harfått uppdrag i näringsliv, finansvärld, banker ochpolitik. Efter vad som har hänt i bankvärlden frågarmånga människor sig vem man egentligen kan litapå. Folk upprörs av fallskärmsavtal och doldaförmåner och över att personer med viktigaförtroendeuppdrag sitter på två eller flera stolar.Jag sade i mitt anförande att politik främst är enfråga om förtroende. Jag vill fråga YlvaAnnerstedt: Tror verkligen inte folk i allmänhet funderar över att det är möjligtatt sitta i och fatta beslut om deföretag som man har ägarandelar i? Tror inte YlvaAnnerstedt att redan misstankar är tillräckliga föratt skada förtroendet?Konstitutionsutskottet uttalade i 1983/84 årsgranskning bl.a.: ''hur nödvändigt det bedöms varaför det politiska arbetets anseende att allmänhetenkan ha förtroende för att statsråden stårsjälvständiga gentemot ovidkommande intressen''.Jag vill fråga : Delar hon vadKU uttalade ?Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag tycker definitivt attSocialdemokraternas hantering av detta ärendevisar att man försöker misstänkliggöra de statsrådsom det är fråga om. Reservationen har ju ocksåfått den effekten.Thage G talar om att det är viktigt attförtroendet inte rubbas. Ja, det anser också vi. Detär oerhört viktigt att man kan ha förtroende fördem som handhar makten i vårt land, och vårutredning har faktiskt visat att det inte finns någrasom helst omständigheter som skulle göra att dettaförtroende rubbas.Vi kan inte utforma uttalanden bara på misstankar.Det är därför som KU gör en ordentlig genomgångoch granskning av alla tillgängliga fakta. Vi harockså möjlighet att få ett underlag som inte i andrafall står till buds, dvs. när man i allmänhet talar omolika företeelser i samhället. Vi har alla handlingarpå bordet, och de visar klart och tydligt att det intefinns någonting i hanteringen av detta ärende somskulle misstänkliggöra statsråden eller rubbaförtroendet för deras möjligheter att hanteraregeringsmakten.Anf. 11 () replik:Fru talman! gör mig nyfiken.Vilken hantering av detta ärende skulle visocialdemokrater ha gett som innebärpersonförföljelse? På vilken punkt skulle vi i vårtuppfyllande av grundlagens åläggande att utövakontroll ha gått till väga på ett sätt som innebärpersonförföljelse?Vi har i utskottet varit fullt eniga om att vi skall hautfrågningar, och de har genomförts offentligt. Intehar det i något läge riktats kritik mot något enskiltstatsråd för att han eller hon medvetet skulle förstoch främst se till personliga intressen. Vi är förövrigt i bakgrundsbeskrivningen överens omhanteringen av de dokument som vi har fått framoch som vi har varit eniga om att rekvirera frånregeringskansliet.Jag menar därför att är skyldigkammarens ledamöter och de socialdemokratiskaledamöterna i en närmare förklaring av påvilket sätt vi skulle ha gett detta ärende enhantering som gör att vågar talaom personförföljelse. Vi är överens ombakgrundsbeskrivningen, och vi har genomfört alladessa utfrågningar. Sedan har vi kommit fram tillolika slutsatser. Jag sade i min polemik med BirgerHagård att jag inte finner det så onaturligt att vi kandra olika slutsatser.Men det som man bortser från, och därav minafrågor till , är följande fråga:Rubbas medborgarnas förtroende för en ledamot iregeringen, om man tillåter att det härdubbelstolsittandet får fortgå?Ylva svarar nej på mina frågor. Hontycker inte att det finns någon anledning till oro, tillatt sätta upp gränser och till att fastställa någraregler för statsrådens aktieinnehav. Det är ett ärligtsvar som har gett mig. Jag är intesäker på att det är ett så särskilt klokt svar medhänsyn till den debatt som pågår hos svenska folket,där man känner för en utveckling som vi harsett i andra länder i Västeuropa.Vi socialdemokrater menar att det är mycket bättreatt öppet ta upp en diskussion i dessa frågor ochdärmed klart markera var vi står. Det här har intebara en konstitutionell utan också en moralisk ochetisk dimension.Anf. 12 () replik:Fru talman! försöker ge sken avatt majoriteten i utskottet inte skulle vilja ställakrav på att det skall finnas regler för hurförmögenhet skall förvaltas som manär statsråd. Vi lägger tvärtom fram en ganska långlista på vilka regler som skall gälla . Vitalar om att man skall överlämna värdepapperingående i förmögenheten till offentlig förvaltning.Vi pekar på de regler som finns i flera andra länder.Vi pekar på möjligheten att ange procentsatser förbegränsning av olika hanteringar. Vi pekar på attdet också är angeläget att man redovisar depensionsutfästelser som finns från gamlaarbetsgivare. Vi pekar på att man måste redovisabindningar till organisationer eller fackföreningar.Vi pekar alltså på en lång rad regler ochhanteringsmodeller som vi menar bör komma tillstånd.I vår granskning har det också visat sig att destatsråd som det är aktuellt att titta på, från förstastund har överlämnat sin förmögenhet för externförvaltning. Inget av de här statsråden hanteraralltså själv sin förmögenhet. Det skall helt klart ochtydligt fastslås att det inte finns någon kritik attrikta mot den hantering som har skett avförmögenheterna i den här regeringen.Tvärtom visar vår granskning att de har varitförsiktiga i överkant -- vilket vi faktiskt också sägerpå några ställen -- just för att inte skapa någongrund för misstro. Det finns alltså ingen sådananledning att rikta misstro mot de statsråd som äraktuella.Jag förstår inte vad syftar på närhan säger att vi inte skulle vara villiga att ställa uppnågra regler. Vi pekar på en lång rad sådana iutskottsmajoritetens skrivning.Anf. 13 Tredje vice talman ():Fru talman! Jag har suttit och lyssnat på de äradeutskottskollegernas meningsutbyte och gjort någraanteckningar.Jag måste först säga att jag blev förvånad överinledningen till det anförande som utskottets äradeordförande höll, där han försökte framställa detsom om Socialdemokraterna skulle ha något slagssärskild inställning till offentlighet ochmeddelarskydd och som om det skulle finnasföreträdare för majoriteten som vore ute för attinskränka offentligheten och meddelarskyddet.Jag har märkt denna tendens i några andra debattersom vi har haft, men de frågorna är inte uppe tillbehandling . Jag tycker att det är synnerligenanmärkningsvärt att ordföranden inleder medinsinuationer kring ett ärende som inte ens ärföremål för behandling , dessutom fullständigtgrundlösa. Socialdemokraterna har sannerligeninget monopol på vakthållningen omkringoffentlighetsprincipen i vårt land.Jag har själv suttit med i en utredning där viförsökte utvidga en del av de moment somgrundlägger offentlighetsprincipen till att gällaäven inom den privata sektorn. Vi kom långt, ochvi lade fram ett förslag. Men det vågade inte densocialdemokratiska regeringen lägga fram. med armarna om halsen påvarandra sade nej till det, och därmed blev detingenting. Jag har i alla de utredningar jag harmedverkat i på det här området sannerligen försöktatt slå vakt om offentlighetsprincipen och alla dessförutsättningar.Jag har varit med om den diskussion som försom KU:s uppgifter . Jag vågar nog påståatt den definition som återgav urStjernquists och grundlagskommentargrundar sig på en inställning som var vanlig i slutetpå 60-talet och när det gälldeKU. Man trodde att KU:s granskningsverksamhetskulle om inte helt somna in så i varje fall få en merkameral inriktning när det gällde förvaltningspraxisoch sådana saker som finns i början av vårtbetänkande och som i och för sig kan vara viktiga.Det visade sig sedan att konstitutionsutskottetsgranskning till mångas förvåning levde upp i börjanpå 70-talet. Jag skall inte närmare här gå in påorsakerna till det -- det har jag många tankar omannars. Den blev mer och mer omfattande, mer ochmer intressant och stäckte sig över allt vidareområden. Den inriktningen har, oavsett vilkaregeringar som har haft makten, hållits vid liv. Dettycker jag är bra.För min del tror jag inte att det skulle vara särskiltlyckat att återföra KU till något litet bås där mansitter och enbart tuggar på regler. Då har vi missatden unika möjlighet som KU har som ett organ igränslandet mellan juridik, statsrätt och politik.Det är just den positionen som gör det möjligt förKU att göra insatser, ta fram material och kommatill slutsatser som ingen annan instans i samhälletkan åstadkomma. Det är själva finessen medkonstitutionsutskottet som granskningsorgan,vilket många missuppfattar. Det kritiseras gubevarsi pressen. Jag tycker att det är precis därkonstitutionsutskottet skall finnas.Vi kan naturligtvis beskylla varandra för attpolitisera och för att inte politisera. KU ärnaturligtvis ett politiskt organ. är ettpolitiskt organ. Det är inte så konstigt om mankommer till olika slutsatser i frågor som är en del avhela det politiska livet. Det som är så värdefullt föralla som är intresserade av tillståndet i riket är juden faktaframställning som finns i utskottets s.k.recit. Vi brukar vara ense om den. Även om det harvarit litet gnöligt ibland har vi dock lyckats att bliense om sakbeskrivningen.Det har gjorts mycket gedigna utredningar i en långrad viktiga frågor . Jag vill gärnainstämma i beröm av vårt kansli,som har lagt ned ett fantastiskt fint arbete somvanligt. Jag är inte ett dugg överraskad; det brukarvara så. Kansliet har också i allra högsta gradbidragit till bakgrundsbeskrivningarna, vilka maninte skulle kunna få fram på annat sätt.Man kan naturligtvis säga att det är märkligt att detfinns utrymme för konstitutionsutskottetsgranskning i en parlamentarisk demokrati där allaviktiga beslut fattas i , oavsett om detgäller statsfinanserna eller om det gällerlagstiftning, och där regeringen är heltunderordnad . Regeringen är ett slagsförberedande och verkställande utskott förriksdagen om vi ser det ur konstitutionell synpunkt.Jag tror att det var som var inne pådet faktum att regeringen ständigt är utsatt förutfrågningar av olika slag här i kammaren och förgranskning av annan karaktär. Sedan har vimassmedierna som ständigt är på alerten, även omde ibland hugger fel.Trots att det finns en stor öppenhet i det svenskastyrelsesystemet har det visat sig att det finns enplats för granskning som ärviktig att fylla.