prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Oron för den bristandesocialdemokratiska aktiviteten, som jag redovisadei talarstolen, härstammar från ett referat av enföreträdare för det danska Metall. Företrädarenvar utifrån sin utgångspunkt mycket bekymrad överdetta.Det finns en del kvar att göra frånsocialdemokratiskt håll, om vi tolkaropinionsundersökningar rätt. Jag är ingen expertpå hur socialdemokraterna skall föra sin internakampanj. Det tror jag att är bättreskickad än jag att göra, så jag tänker inte ge någragoda råd i den delen.Det är däremot viktigt att alla partier skall förafram sina egna kampanjer, frejdigt och klart. Avnaturliga skäl kommer vi inte att vara eniga i EG-frågan i alla delar. Vi har dock stora gemensammaåsikter i det fundamentala om medlemskapet ochom mycket av det som medlemskapet grundas på.Men det finns nyanser eftersom vi är skilda partier.Det skall inte beklagas utan tas vara på. Vi har allaett ansvar att föra kampanjen, var och en på sinkant och gentemot det svenska folket.Jag har en del synpunkter på detsocialdemokratiska programmet när det gäller deolika programmens innehåll - konstigt vore det välannars. Men jag beklagar inte att socialdemokratinger ut ett sådant program, tvärtom välkomnar jagdet.Anf. 24 () replik:Herr talman! Det var intressant att höra attmoderaterna bekymrar sig för det danska Metall.Om och regeringen bekymrade siglika mycket för Svenska Metallarbetareförbundetoch dess medlemmar och den svenskafackföreningensrörelsens situation, skulle kanskeEG-debatten i se litet annorlunda ut.En av de frågor som gör många inom den svenskafackföreningsrörelsen mest oroliga är detgeneralangrepp som man valt att göra mot densvenska fackföreningsrörelsen. Det gäller hurSverige skall klara av ett EG-medlemskap, om densvenska arbetsrätten rustas ned. Det vet GöranLennmarker också. Inom stora delar avfackföreningsrörelsen är man övertygad om att detmed den svenska arbetsrätten väl går att hantera defrågor som kan uppkomma på den inre marknaden.Men rustas arbetsrätten ned kan svenska anställdaoch fackföreningar komma i reella svårigheter närdet gäller att väl kunna utvecklas på den inremarknaden.Herr talman! I detta sena skede av försöken attrusta ned arbetsrätten uppmanar jag moderaternaatt lägga de här förslagen ordentligt på hyllan. Detär det bästa ni kan göra för ett ja i en svenskmedlemskapsomröstning.Anf. 25 ()replik:Herr talman! Vi skall väl först säga att frågan omarbetsrätten är en svensk fråga, inte en EG-fråga.Vi avgör detta i denna riksdag, inte på något annatplan. Däremot handlar det om, , attsvenska metallare, och alla som vill in på densvenska arbetsmarknaden, är intresserade av attdet skapas nya jobb. De är intresserade av att detförs en sådan politik, att det kan bli en kraftfullökning av framför allt småföretagen, de nyaföretagen, där de nya jobben med nödvändighetmåste komma att ligga.Återigen vill jag säga att detta som vi diskuterar ären inhemsk fråga. Det har inte med EG-medlemskapet att göra. Det går att gå bådavägarna. Arbetsrätten kan upprustas på det sättsom regeringen resonerar eller på det sätt som MatsHellström föreslår, utan att EG har med frågan attgöra. Detta är viktigt att markera i denna debatt.Anf. 26 ():Herr talman! Det är verkligen roligt attförhandlingarna om svenskt medlemskap i deteuropeiska förbundet nu är i full gång och börjar gesynbara resultat.Jag är nämligen helt övertygad om att mycket avden oro många i känner inför svenskmedverkan i ett kommer attförsvinna efter hand som resultatet avförhandlingarna kommer på bordet.Då går det inte längre för nej-sidan att så oro ochtvivel med hjälp av glidande formuleringar,halvsanningar och rena lögner.Tänk bara på vad som sades om vadEuroatomfördraget skulle tvinga till.Fördraget, sade nej-sidan, skulle hindra oss iSverige från att själva bestämma om vi skallavveckla kärnkraften eller utveckla den.Det kan de inte säga ! När förhandlingarnapå den här punkten realiter nu är klara, vet vi attinga andra än vi själva bestämmer om den svenskakärnkraftens framtid. Vi utvecklar eller avvecklarprecis som vi själva vill!Och tänk vilket nummer nej-sidan gjorde avkärnkraftsavfallet. Som medlem i EG, sade man,skall vi tvingas ta emot kärnkraftsavfall från andraEG-länder. EG kunde bestämma att göra Sverigetill lager för radioaktivt avfall från hela !Det var lögn när det sades, men det dög somargument för att skrämma upp många svenskar. Nuvet vi att inte har någon som helstskyldighet att ta emot andra länders atomsopor. Vistädar efter oss. De andra får städa efter sig. Dethar vi nu svart på vitt på!Jag är övertygad om att vi får se samma sak påandra områden efter hand som förhandlingarna görframsteg. Svenska snusare kommer att ha sin prillakvar, och vi som ibland vill ha något starkare änpilsner får ställa våra steg till Systemet, precis somvi alltid gjort. Den svenska allemansrätten ochoffentlighetsprincipen kommer inte att rubbas avvårt inträde i ett europeiskt förbund. Däremotkommer vi sannolikt att få mera resurser än nu föratt föra en aktiv regionalpolitik.Men viktigare än svaret på dessa frågor -- hurviktiga de än är -- är ändå skälen för att vi behöveroch vill vara med i . Det är deskälen vi nu måste lyfta fram.För mig handlar det då främst om några få, mengrundläggande, saker. En sådan är om Sverigessäkerhet som nation, våra möjligheter att möta hotfrån omvärlden och trygga vår egen och kommandegenerationers fred, blir större om vi samverkar näramed andra demokratier i eller om viisolerar oss. För egen del och på goda grunder ärjag helt övertygad om att min och andra svenskarssäkerhet ökar genom svensk samverkan med andrademokratier.En annan fråga gäller vårt välstånd. Kan vi försvaradet på en öppen marknad i konkurrens med länderdär arbetslönerna är en bråkdel av vad de är iSverige? Kan vi höja vår utbildningsnivå, öka vårakunskaper och ligga i täten när det gäller forskningoch utveckling? Klarar vi det behöver det inte gånågon nöd på oss. Men gör vi det bäst på vår egenkant, eller gör vi det bättre i nära samverkan medvälutvecklade demokratier i vår närhet?Blir vi starkare som nation om vi ställs utanför detnätverk av kontakter och samarbete som , ochdet i snabb takt, växer fram mellan forskare,företagare och vanligt folk i -- eller bör videlta fullt ut i denna process? För mig är svaretsjälvklart: Vi måste, och vi vill, vara med!Vilket ansvar har vi för framtid? Skall vivara med i arbetet att trygga demokratin och byggaupp fungerande ekonomier i -- ellerskall vi lämna den uppgiften åt länderna i deteuropeiska förbundet? Och bör vi vara med iarbetet på att röja undan de enorma miljöskadornai öst och komma till rätta med degränsöverskridande hoten mot miljön i ochi världen? Självfallet bör vi vara med!Det är av dessa och liknande skäl, och inte av svaretpå frågan hur det blir med snuset, som jag säger jatill svenskt medlemskap i det europeiskaförbundet. Det är också det budskapet Folkpartietliberalerna liksom jag själv vill föra ut till svenskafolket.Herr talman! Den tyska författningsdomstolensbesked om var en viktigmilstolpe i den europeiska integrationsprocessen.Domstolens besked öppnar dörren så att fördragetnu kan träda i kraft. Men det drar också uppgränser för hur långt integrationen kan drivas.Särskilt viktigt är att författningsdomstolenunderstryker nödvändigheten av att stärka dendemokratiska kontrollen inom det europeiskaförbundet och den roll som de nationellaparlamenten spelar i det sammanhanget.En stark demokratisk förankring av den europeiskabeslutsprocessen är något som vi i Sverigehelhjärtat ställer oss bakom. Det är därförvärdefullt att det inom redan underförhandlingsskedet förs en fortlöpande dialog påbred bas. Här spelar EG-delegation enviktig roll som samtalspartner och rådgivare tillregeringen.Delegationen ser som sin uppgift att inte bara hållasig informerad om gången imedlemsförhandlingarna utan också -- och det ärviktigt -- att som folkvalda företrädare för sinapartier ge regeringen sin syn på hurförhandlingarna bör drivas och vilka resultat som iförsta hand bör eftersträvas. Min uppfattning är attregeringen lyssnar noga på delegationen och att dendärigenom har ett reellt inflytande.Delegationen söker också skaffa sig ett brettunderlag för sina överväganden och har bl.a.genom resor i försökt informera sig om vadman i olika delar av landet anser vara särskiltväsentligt.Delegationen har vidare i olika former utvecklat ettgott samarbete med ochetablerat kontakter med i flertaleteuropeiska förbundsländer. Vi gör detta därför attvi vet att parlamenten i de länderna i slutomgångenkommer att vara avgörande för Sverigesmöjligheter att bli medlem. Alla måste ge sittgodkännande. Skulle något enda av dem säga nejhjälper det inte hur bra det än går i den svenskafolkomröstningen.Anf. 27 () replik:Herr talman! Det är bra att man gör framsteg närdet gäller förhandlingarna om kärnkraften ochEuratom. Huvudlinjen är tydligen att de delar avfördraget som ännu inte tillämpas i andra länder iEuropa inte heller skall tillämpas i . Men omman skulle besluta att tillämpa dem i andra länderskall de också tillämpas i Sverige.Det är inte bara nej-sidan som har känt oro förkärnkraftsavfallet. I en stor cirkelledarutbildning imitt hemlän bjöd man in , som varambassadör för EG i , för att få veta hur hansåg på de här frågorna. Han sade: Ni är duktiga ochanser att ni har löst avfallsfrågan, och ni har storavidder -- varför skulle ni inte kunna ta emotkärnkraftsavfall?Det var hans attityd. Det är bra att man har nåttresultat och kanske klarar detta, men folk tarnaturligtvis intryck av attityden inom EG.Jag skulle vilja ställa en fråga till , somjag känner som en person som månar omyttrandefrihet, tryckfrihet och demokrati.Fortfarande är överläggningarna ochomröstningsresultaten i ministerrådet i huvudsakhemliga. Förhandlingarna är sekretessbelagda omnågot land begär det. Hur skall vi då i allmänna vali kunna ta ställning till vilka politiskaställningstaganden ministrar i ministerrådet hargjort, om vi inte kan få full klarhet i hur de harröstat i samtliga frågor? Det är en demokratiskfråga.Det sägs att vi -- , ochregeringen -- skall få inflytande i EG. Men ikommissionen, centralbanksstyrelsen ochdomstolen sitter internationella tjänstemän, somskall vara oberoende av regeringar och parlament.Vad menar man då med att vi får inflytande?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det är helt uppenbart mycketolyckligt att man i ministerrådet i det europeiskaförbundet ännu inte har kunnat fatta beslut avinnebörden att allt vad man där bestämmer ocksåblir offentligt. Jag är starkt kritisk mot förbundet påden punkten.Jag är däremot positiv till att utvecklingen går åträtt håll, att de ändå har tagit steg i rätt riktning.Man jag vill gärna se att de tar snabbare steg åtsamma håll. Jag vet att vi, den dag ärmedlem, i hög grad kommer att medverka till att såsker.Bengt skall nu lyssna på mig när det gällerEuratom. Det är viktigt att vi klarar ut det här engång för alla. Det är , enligt vad jag förstår avförhandlingarna, fullständigt klart att somnation själv bestämmer helt om och när vi skallavveckla kärnkraften, eller för den delen om vi villbygga ut den. Ingen annan än vi själva fattar debesluten.Det är också fullständigt klart att ingen annan kantvinga oss att ta emot atomavfall från något annatland. Vi bestämmer själva över vårt avfall, och vikan sätta helt stopp för import av avfall från andraländer.Den lögnpropaganda som Nej till EG har bedrivitpå det här området bör nu vara slut. Om denfortsätter är det ett brott mot de demokratiskaspelreglerna; man skall inte fara med falsktvittnesbörd, inte mot sin nästa och inte mot någonannan.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag säger att det är bra om vi har fåttett klart förhandlingsresultat på den här punkten,men jag pekar också på de attityder som kan finnasinom EG.Men är nu beredd att kräva att svenskaministrars uppfattningar och röstningar iministerrådet skall kunna vara offentliga i ?Anf. 30 () replik:Herr talman! Ja, definitivt, absolut. Det skulle varaen skandal om svenska ministrar som deltar iministerrådets överläggningar -- vilket jag hoppasskall ske -- inte talar om hur de harställt sig och röstat. Därigenom får vi också godanledning att tro att även andras röstningarkommer att bli offentliga. Jag vill gärna se att debidrar till detta, inte bara för sin egen del, utanockså för hela ministerrådets del.Det skall självfallet inte vara så att de beslut som enförsamling fattar om lagar och regler -- det är detsom ministerrådet gör -- som skall tillämpas inomdet europeiska förbundet skall vara hemliga. 31 (nyd)replik:Herr talman! Sista delen av anförandehandlade om EG-delegationen och dess uppgifter.Det var intressant att höra. Jag skulle vilja frågaHadar , som är ordförande i delegationen -- detjobbet anser jag för övrigt att han sköter med storackuratess: att det är möjligt attEG-delegationen även kan fungera som ett slagsinformationsgivare till allmänheten? Finns detnågon möjlighet för delegationen att hjälpa till ochsprida kunskaper i faktafrågor som gäller EGungefär på det sätt som skedde i mitt replikskiftemed Europaministern?Anf. 32 ():Herr talman! Delegationens huvuduppgift är attvara samrådsorgan med regeringen. Det är enuppgift som vi försöker sköta så gott vi kan. Det harvi gjort -- inte utan viss framgång, tycker jag.Delegationen har också gjort resor i ,besökt länsstyrelser och bett dem ordna bredakontaktytor för samråd mellan å ena sidanpersoner, organisationer och intressegrupper ilänen och å andra sidan de företrädare för EG-delegationen som har besökt . Det harockså fungerat mycket bra. Vi har fått många godasynpunkter, och vi har genom de besöken fåttlyssna på den oro och de förhoppningar som finnsute i landet. Min tanke -- jag är säker på att dendelas av presidiet och andra i EG-delegationen -- äratt vi när förhandlingarna är färdiga skallåtervända, redovisa vad som har uppnåtts vidförhandlingarna och föra en diskussion och ettsamtal med dem som vi har mött tidigare.Sedan är det en annan sak att nästan alla som ingåri delegationen -- och det gäller också ChristerWindén -- tillhör de aktiva debattörerna i EG-frågorna, och de debatterna för vi då på olika plan,kanske inte i första hand som medlemmar avdelegationen utan som våra partiers företrädare iEuropafrågorna. På det sättet kanske vi gör denallra största insatsen för att föra ut information omde mycket viktiga förhandlingar som nu föroch om hur betydelsefullt det är för att blimedlem av det europeiska förbundet.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Tre kommentarer med anledning avdet föregående replikskiftet.För det första: Jag vill bekräfta att det resultat vihar nått i förhandlingarna rörande Euratom gör detkristallklart att ensamt bestämmer om eneventuell framtida avveckling av kärnkraften, attSverige ensamt bestämmer hur vi vill hanterakärnavfall -- det må vara svenskt eller inte -- och attSverige ensamt bestämmer, om vi vill ta emotutländskt kärnavfall eller inte. Det är Sverigesuveränt som kan säga nej till detta.För det andra: är EG:s högstabeslutande organ, , och där sitter ingaanonyma internationella tjänstemän -- där sitterfolkvalda representanter för de olikamedlemsländerna. Vilka ställningstaganden de hargjort bör -- det skulle jag gärna se -- offentliggörastill alla delar. Det kommer vi från regeringens sidaatt verka för, och jag hoppas att vi skall kommadithän.För det tredje: I avvaktan på detta kan jag försäkraatt den nuvarande regeringen i alla frågor där besluthar fattats i kommer att offentligtredovisa hur regeringen och har ställt sig påvarje enskild punkt.Anf. 34 ():Herr talman! När man ser ut över serman ett antal gengångaraktiga likheter medsituationen i efter ochföre . Vi ser ett i djupkris. Vi ser en Balkanhalvö som sönderslits av krig.Vi ser ett plågat av arbetslöshet ochekonomiska problem och med skrämmande provpå en växande rasism och växande motsättningarmellan extremistiska grupper.Det här är en bild som manar till eftertanke ochsom är ägnad att skapa en hel del förstämning. Mendet finns en väldigt viktig skillnad. Det äratt i finns det också instrument för attta tag i de stora gemensamma problemen --ekonomiska problem, ekologiska problem, socialaproblem. Det viktigaste instrumentet för detta ärfaktiskt EG.Man kan ha olika uppfattningar om hur väl EGhittills har förmått att ta sig an de här problemen.Men det är ändå en väsentlig skillnad jämfört medden situation som har varit i vid tidigaretillfällen: finns det fasta, etableradesamarbetsformer. Om EG skall kunna spela denhär rollen kräver det att viljan och engagemanget isociala frågor och miljöfrågor ökar, och det krävsatt EG tar ett allt vidare alleuropeiskt ansvar ochäven själv utvecklas i alleuropeisk riktning.Det är klart att EG kommer att spela den häravgörande rollen för hur stora problemlöses oavsett om är med eller inte. Men omSverige vill vara med och ta ett ansvar för Europasutveckling och om vill ha ett inflytande överavgöranden som kommer att bestämma mycket avvår egen framtid måste vi naturligtvis varamedlemmar i det är naturligtvis också så att ett svensktmedlemskap i den europeiska unionen måstebaseras på att vi känner att det också ger oss ettutrymme för att ta vara på väsentliga nationellaintressen. Det är viktigt att ett medlemskap innebärförbättringar och inte försämringar på viktigapolitikområden. Det är därför de nu pågåendeförhandlingarna är så viktiga. De kommer attklargöra vilket utrymme vi har att fortsätta att föraen progressiv nationell politik när det gällermiljöfrågor, när det gäller regionalpolitik, när detgäller sociala frågor, osv.Ibland klagas det på att har för långakravlistor, att vi har för mycket önskemål om olikaspeciella uppgörelser i samband med ettmedlemskap. Jag tror att de som klagar på det ärfel ute. Det är nämligen viktigt, inte bara förSverige utan för hela EG att visa att det går att varamedlem i den europeiska unionen och samtidigtföra en politik på hemmaplan som innebärförbättringar på vissa områden.Det arbete som vi nu lägger ned på att klarläggadetta är viktigt för oss och för hela det europeiskasamarbetet -- det är nämligen viktigt för det folkligaaccepterandet av den europeiska unionen. SkallEG/EU kunna spela den centrala rollen förEuropas framtid måste det också ha ettordentligt folkligt stöd. Vi i erbjuder ettsådant test genom den folkomröstning som skallavgöra om vi går med i den europeiska unioneneller inte. Ett ja innebär en förstärkning av helaEuropatanken och en folklig acceptans av att EG ärett bra sätt att samarbeta på.Ett svenskt nej kommer däremot att skada helaEuropasamarbetet. Därför är dessa förhandlingarviktiga både för vårt land och förEuropasamarbetet i dess helhet.Hittills har vi mest ägnat oss åt frågor som är avbetydelse för den inre marknadens sätt att fungera.Snart kommer vi att ta oss an de frågor som ocksåhar att göra med unionssamarbetet. Det är viktigtatt bibehåller möjligheten att framöver taställning till om vi skall ha en gemensam valuta ellerinte. Jag vill välkomna den debattartikel somfinansministern och den blivande statssekreterarenskrev i det ämnet.Vi kommer också att diskutera det utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbetet. Det är viktigt att vii är mycket tydliga i frågan om att vi skallbibehålla vår alliansfrihet som syftar till att vi skallkunna vara neutrala i händelse av krig i vårtnärområde. Jag vill gärna få bekräftat frånregeringens företrädare att det kommer att bli vårlinje i de diskussionerna.Anf. 35 (nyd)replik:Herr talman! talar entusiastiskt omett framtida . Det tycker jag är bra. Jagdelar den uppfattningen.Pär är också ordförande i referensgrupp. Där talarman om alternativ till EG. Man talar om ett s.k.nollalternativ. Ett nollalternativ skulle innebära återgår till den situation som rådde innan trädde i kraft. Skall jag tolka detta som attnoll för och innebär att manskall riva upp i den mån man inteskulle få ett ja i folkomröstningen om ettmedlemskap i den europeiska unionen?Anf. 36 () replik:Herr talman! Såvitt jag förstår har vi treframtidsalternativ när det gäller vår roll visavi deteuropeiska integrationsarbetet.Det första alternativet är fullt medlemskap. Det ärhelt klart att vår ambition i den förhandlingsprocesssom nu pågår är att nå dit.Det andra alternativet är att vi avstår frånmedlemskap men har kvar en EES-lösning. Detinnebär att vi får de flesta av de materiellafördelarna som ett EG-medlemskap kan ge. Mendet innebär också ett mycket starkt ensidigtberoendeförhållande till EG utan att vi är med närbesluten fattas.Det tredje alternativet är det som naturligtvis geross den största självständigheten. Det är att viockså lämnar EES-samarbetet. Men vi kan räknamed att det innebär stora ekonomiskapåfrestningar och att vi på många områden isoleraross från ett Europasamarbete.Detta är de tre alternativ som finns. Jag tycker attdet är viktigt att i utredningsarbetet ordentligtklarlägga vilka konsekvenser dessa tre alternativför med sig. Det är också viktigt att man frånnejsidan klargör vilket alternativsom man egentligen står för. Såvitt jag förstår harorganisationen till EG slagit fast att man intebara är motståndare till EG-medlemskap utanockså till EES. Mycket av argumentationen motEG är egentligen en argumentation mot den inremarknaden, alltså även mot . Det harsagts tidigare i debatten.Vi måste alltså räkna med att ett politiskt alternativär att vi ställer oss helt utanför. Det är ett mycketolyckligt alternativ. Men det är ett politisktalternativ, och det måste klarläggas vilkakonsekvenser det får.Anf. 37 (nyd)replik:Herr talman! pratar länge ochmycket, men han svarar inte på min fråga.Jag säger att ett nollalternativ är ett alternativ sominte innebär någon förändring. Säger man uppEES-avtalet eller går med i EG är det enförändring.Min fråga var ganska enkel och direkt. Jag ställerden igen: Är det och att vi skall säga upp om detblir ett nej i folkomröstningen om EG?Anf. 38 () replik:Herr talman! Vår strävan är att vi skall få ett sådantförhandlingsresultat att kan gå med i EGsom fullvärdig medlem.Centern har inte tagit ställning till vad som skallgöras om det blir nej i folkomröstningen, om då skall bibehållas eller om det skall sägasupp. Det blir en debatt som vi får föra då.Jag har pekat på de problem som bägge dessaalternativ för med sig. Om vi har kvar EES-lösningen blir det ett ensidigt beroendeförhållande.Om vi också säger upp innebär detekonomiska problem och isolering.Anf. 39 () replik:Herr talman! talade om vikten av ettmedlemskap.När vi lyssnar på våra vänner i EG hör vi attmodlösheten och problemen är mycket större därän här hemma. De anser själva att de harmisslyckats när det gäller arbetslösheten,och växelkursmekanismen som skulleleda till EMU-projektet.I New Statesman skriver två brittiska ekonomer attden europeiska växelkursmekanismen i självaverket var en massarbetslöshetsmekanism,eftersom den lade allt tryck på de svagasteekonomierna i Europa.EG har också hela GATT-problematiken framförsig. Men hoppet står till att man igen skall kunnaväcka entusiasmen, genom att man får in de fyraländerna som medlemmar. Det är den realistiskabeskrivning som man ger.I Le Monde diplomatique skrev man i en ledare iseptembernumret: ''Dessa uteslutandemonetaristiska kriterier som -- -- -- ska göra detmöjligt att överlåta makten över den gemensammavalutan till en centralbank oberoende av varjepolitisk myndighet och demokratisk påverkan. Detär en mycket tydlig försmak av medborgarnasframtida belägenhet, utlämnade till bankdirektörersom inte är redovisningsskyldiga inför någon. ''Le Monde diplomatique är ju inte vilket organ somhelst.I säger vi att vi måste gå med i EG för attfå vara med och bestämma. På vilket sätt får vi somkollektiv -- ordet vi måste ju avse ett kollektiv, t.ex.riksdagen, regeringen eller landet -- makt ikommissionen, centralbanksstyrelsen ochdomstolen?I dessa sammanhang talas det oupphörligen omdetta vi som får makt. Men människor som läserMaastrichtavtalet finner att så inte är fallet.