prot · GH0938 · 1993-12-07 00:00:00 — Vi hamnar i en väldigt besvärlig situationom vi från statsmakternas sida skall gå in och prövaden här typen av alternativ, som så uppenbart hörhemma på den kommunala nivån.Som sagt: Ta gärna kontakt med dem som jobbarmed frågorna i . De skulle säkertuppskatta tips på hur man kan lösa de härproblemen.Anf. 218 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag skall verkligen göra det, och jaghoppas att jag också gör det med socialministernsgoda minne och att vi, om vi får anledning attkomma tillbaka i frågan, också kan påräkna ett stödför de här stackars människorna.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1993/94:250 om IMF-rapportenAnf. 219 Finansminister ():Herr talman! Bo G Jenevall har frågatstatsministern varför regeringen hemligstämplatIMF-rapporten och på vilka grunder. Frågan haröverlämnats till mig.Frågeställaren hänvisar till en rapport som skrivitssom underlag för en intern diskussion i IMF:sexekutivstyrelse rörande denekonomiska utvecklingen i . Efter att delarav rapporten refererats i massmedia, inkom tillregeringen en framställning från en enskild om attfå ta del av rapporten. Regeringen beslöt den 2september (dnr 3699/93) att avslå framställningenmed följande motivering:''Rapporten innehåller uppgifter som rör enmellanfolklig organisation. För sådana uppgiftergäller sekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen omdet inte står klart att uppgifterna kan röjas utan attdetta stör mellanfolkliga förbindelser ellerpå annat sätt skadar landet.Rapporten innehåller uppgifter vilka omfattas avsekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen.Regeringen avslår framställningen. ''Det var på dessa grunder som rapportenhemligstämplades, och Bo G Jenevalls fråga ärdärmed egentligen besvarad. Men låt mig tatillfället i akt att sätta in rapporten i sittsammanhang och förklara inriktningen avIMF:s verksamhet på detta område.För det första bör det framhållas att rapporten omSverige inte på något sätt var speciell ellerextraordinär. IMF skriver regelbundet -- minst engång -- liknande studier för vart och ett avsina 176 medlemsländer. Inte heller var det någonunik företeelse att rapporten hemligstämplades.Tvärtom är så gott som alla dokument som IMF gerut konfidentiella.Sekretessen är naturligtvis inget självändamål utanär en direkt konsekvens av den verksamhet somIMF bedriver. En grundläggande uppgift för IMFär att bedöma medlemsländernas ekonomiskapolitik och utveckling. Genom analys ochdiskussion skall medlemsländerna övertygas attföra en ekonomisk politik som både gynnar detegna landet och världsekonomin som helhet. Detligger i sakens natur att den dialog som då förs bliröppnare och rakare om den sker under förtroligaformer.För att åstadkomma en sådan förtroendefull dialoghar en praxis etablerats, där alla medlemsländerbehandlar IMF-dokumenten som konfidentiella.Medlemmarna skall kunna lita på att deninformation som man lämnar till IMF inte försvidare. När läckor uppstår skadas därför inte baradet enskilda landet utan också förtroendet för IMFsom organisation.Som ett relativt litet och öppet land i envärldsekonomi som alltmer präglas av ömsesidigtberoende, har mycket att vinna på att IMFkan fullgöra sin roll på ett effektivt sätt. Jagbeklagar därför att vissa delar av rapporten omSverige refererats i massmedia.Anf. 220 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret,som var ovanligt fylligt.Jag ser -- kanske felaktigt -- vissa likheter mellan deOECD-rapporter som vi kontinuerligt får ta del avoch denna rapport. Jag vet egentligen inte vad detär som skiljer IMF:s rapporter i det avseendet.Borde ändå inte finansutskottet ha tillgång till denhär rapporten? lyder ju dessutomunder särskilda sekretessbestämmelser och har juockså ett särskilt uppdrag att från sidahjälpa till att svara för ekonomi.En annan fråga är: Skapar inte den härhemligstämplingen i sig underlag för vissaspekulationer? Drivet till sin ytterlighet innebär judetta att vi, om finansministern och riksdagenskulle misslyckas med att reda ut våra ekonomiskaproblem, faktiskt kan hamna under IMF:sförmyndarskap.Anf. 221 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker nog att den liknelse Bo GJenevall gör mellan den här rapporten och är litet missvisande. Jag tycker faktisktatt man kan se båda de här typerna av rapportersom komplement till varandra, snarare änlikadana. Det ligger en poäng i att kan spridas vitt och brett och läsas avmånga. Men det ligger också en poäng i attValutafonden i sina rapporter kan ägna sig åtargumentation som kanske inte skulle finnas med ien publicerad utgåva. Jag tycker att det ärvärdefullt att dessa båda typer av organisationerhar olika praxis när det gäller publicering avrapporter.På frågan om finansutskottet skall få ta del avrapporten vill jag svara att representanter för allade 176 medlemsländerna, när de är här i sambandmed IMF:s regelbundna möten, träffar ett antalolika debattörer, politiker och intressenter i densvenska ekonomiska debatten. Jag är ganska säkerpå att de också träffar en del personer som ocksåsitter i finansutskottet. Men att ge hela underlagettill finansutskottet skulle inte stämma överens medden praxis som man har utarbetat och utvecklat idet mycket förtroendefulla samarbete som krävsför att Valutafonden skall kunna fullgöra denuppgift som både och andra länder tjänarpå att man fullgör.Anf. 222 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Som finansministern vet har jag suttiti finansutskottet . Under den tiden hadevi inte möjlighet till några kontakter med IMF. Jaghar ingen anledning att betvivla det som sägs här,men jag ifrågasätter om det inte redan är mångapersoner utanför land som får del av dessauppgifter och att de på så vis får en spridning. Jaghar i alla fall i olika sammanhang fått det intrycket.Anf. 223 Finansminister ():Herr talman! Som jag nämnde i mitt första svar ärdet praxis bland medlemsländerna i IMF atthemligstämpla rapporterna. Det innebär att ävenandra länders rapporter som vi kan komma ochstudera skulle bli hemligstämplade. Även om enrapport om skulle finnas i något annat land,eller en rapport om något annat land i ,tillämpar vi samma praxis. Det tycker jag också ärett gott skäl till att ha kvar hemligstämpeln. Den ärtill för att man skall kunna utbyta åsikter utan attriskera att de missbrukas eller hamnar i orättahänder. Jag tycker att det är ett värdefulltkomplement till de konstruktiva och publikaekonomisk-politiska diskussioner som förs medandra internationella organisationer och med enlång rad både ekonomer och politiker i detsedvanliga svenska etablissemanget.Anf. 224 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag är nöjd med det men jag vill befinansministern att till nästa gång överväga om intefinansutskottet ändå borde få ta del av nästarapport.Anf. 225 Finansminister ():Herr talman! Jag kommer att göra Bo G . Jag har inte för avsikt att bryta denetablerade praxis som är utvecklad.Överläggningen var härmed avslutad.35 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:108 Upphävande av vissa författningar1993/94:109 Fotografirättens integration iupphovsrättslagenFinansutskottets betänkanden1993/94:FiU4 Frågor om offentlig upphandling1993/94:FiU5 Ingripande mot otillbörligt beteendeavseende offentlig upphandlingLagutskottets betänkanden1993/94:LU9 Vårdnadshavares skadeståndsansvar1993/94:LU11 Tillsyn över stiftelser i vissa fallJordbruksutskottets betänkanden1993/94:JoU9 Strategi för biologisk mångfald1993/94:JoU11 Lagändringar på djurhälsoområdet1993/94:JoU12 Avgifter på vissajordbruksprodukter m.m.Näringsutskottets betänkanden1993/94:NU6 redogörelse för företag medstatligt ägande1993/94:NU8 Allmänna pensionsfondensverksamhet år 19921993/94:NU10 Ändring i Studsvikslagen36 § Meddelande om KU11 och LU8Anf. 226 KU11 och LU8 avser jag att i morgonföreslå kammaren att dessa ärenden redan då fårföretas till avgörande och sålunda avgöras efterendast en bordläggning.37 § Kammaren åtskildes kl. 18.44.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 16 § anf. 88 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 29 § anf. 185 (delvis)ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.