prot · GG0987 · 1993-03-31 00:00:00 — Jag återupprepar att Ny demokrati ärett gott exempel på att man med litet pengar kanklara att genomföra en valrörelse och att komma ini riksdag. Vad jag säger är att partistödetskall vara rimligt. För detta finns säkerligenförankring hos medborgarna i land, därföratt man inte vill att politiker skall kunna misstänkasför korrumption och för att gå andras ärenden. Detär därför fullt rimligt att skattemedel utgår tillpolitiska partier, men vi anser att beloppet kan varamindre.Anf. 125 ():Herr talman! Det är sant att Ny demokrati kom ini utan partistöd. Men det skedde väl inteutan priset av ett antal skulder? Man kan ha ganskagod glädje av det partistöd som man nu får iriksdagen.Det går att komma in i utan partistöd.Men går det att leva i utan partistöd?Anf. 126 (nyd)replik:Herr talman! Jag får med envishet säga till IngvarSvensson att jag inte säger att vi inte skall ha någotpartistöd. Jag säger att det skall vara rimligt, och attvi anser att ett rimligt partistöd är hälften av detsom är i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattade efter 14 §. )12 § Anslag till allmänna valFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU25 Anslag till allmänna val (prop.1992/93:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )13 § Anslag till betänkande1992/93:KU26 Anslag till (prop.1992/93:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )14 § Presstöd m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU27 Presstöd m.m. (prop. 1992/93:100delvis).Anf. 127 ():Herr talman! tillhör de länder i världen därman läser mest tidningar. Läsundersökningar visaratt nio av tio svenskar regelbundet läser endagstidning . Enligtde uppgifter som vi har fått står sig denna bildalltjämt.Det har förekommit larmrapporter om ett minskattidningsläsande . Någrabelägg för att det skulle förhålla sig på det sättettycks dess bättre inte föreligga. Man har sedanlänge vetat att äldre läser tidningar mer och medstörre regelbundenhet. I den åldersgrupp somligger lägst -- den -- harglädjande nog t.o.m. kunnat noteras en uppgång iläsandet. Att antalet prenumerationer har sjunkit idenna åldersgrupp har sannolikt sin förklaring ibl.a. den djupgående ekonomiska krisen.Dagstidningarna är alltjämt de centrala mediernaför den debatt som håller demokratin levande. Enbred svensk allmänhet vill att det skall förbli på detsättet. Allmänhetens breda uppslutning bl.a. för atträdda tidningen utgivning är ett gott bevisför detta.Tidningarna är viktiga för den fria och obundnanyhetsförmedlingen och opinionsbildningen.Demokratin förstärks och fördjupas genom atttidningarna informerar och kommenterar vad somsker i samhället, genom att de granskar makthavarebåde inom den offentliga och privata sektorn samtgenom att de främjar kommunikation mellan ochinom politiska, fackliga och andra ideella grupper.Dagspressen spelar också en viktig roll i kulturlivet.Att vi i har en kulturminister som intetycks inse vikten av detta får väl närmast betraktassom en paradox.Bakgrunden till det presstöd som vi har iSverige hänger intimt samman med det faktum attmångfalden i dagspressen genomgick en kraftigförsvagning . Utvecklingengick raskt mot en ökning av antalettidningsnedläggningar, mot tidningsmonopol påallt fler utgivningsorter och mot en ökadägarkoncentration.Staten hade förvisso länge stött dagspressen genomgenerella åtgärder. Men dessa hade främst gynnatde stora marknadsstarka tidningarna. Det nya meddet direkta presstödet, som infördes , var attdet var selektivt och att det gavs till tidningar sombefann sig i ett konkurrensmässigt underläge.Syftet med statens selektiva insatser påmedieområdet är att värna de grundläggandedemokratiska friheterna, främst informations-,åsikts- och yttrandefriheten. Mångfalden idagspressen spelar här alltjämt en framträdandedemokratisk roll, oberoende av hur man definierarordet mångfald.En grupp i samhället som också måste få sinbeskärda del av mångfalden är de synskadade. Dehar starka argument för att valfriheten också skallgälla dem. Det är också viktigt att garantera en högambitionsnivå i utgivning.Presstödet har från första början stått på en solidgrund. Uppslutningen i har varit stor närdet gäller stödets utformning och syfte.Regeringsskiftet 1976 och det faktum att Sverigehade borgerliga regeringar fram till hösten 1982ändrade inte på detta förhållande. ochsocialdemokratin har tillsammans utgjortstöttepelare för pressens mångfald i vårt land.Vänsterpartiet har intagit samma ståndpunkt. Detär min förhoppning att den gemensamma grundsynsom vi har skall bestå.För oss som värnar mångfalden i dagspressen vardet inte utan att det gick ganska kalla kårar genomryggmärgen när det efter förra valet stod klart attFolkpartiet och i regeringen skullefå ansvaret för presstödet.Hennes första presspolitiska proposition blev somväntat en attack mot presstödet. Med Centernshjälp lyckades vi socialdemokrater att förhindra ettförsämrat driftsstöd. har vi, jämförtmed innevarande år, lyckats stoppa denedskärningar på pressens område som planeradesfrån tvingades emellertid attkröka rygg i regeringen när det gällde utvecklings-och distributionsstödet. Detta var naturligtvisolyckligt. Jag tror att innerst innetycker likadant. När togställning till presstödsförordningen var vi heltöverens om att utvecklingsstödet var en viktigstrategisk del av presstödet.Stödet till bl.a. förpressinvesteringar, som infördespå grundval av dagstidningskommitténs förslag,byggde på förslag från ochSocialdemokraterna. Det var ju bl.a. medinvesteringsbidrag i förpressledet som mångatidningar skulle få chansen att överleva, och att pålängre sikt i mindre grad behöva ta ett ökatdriftstöd i anspråk.När vi debatterade denna fråga konstateradejag att om man inte snabbt återställdeutvecklingsstödet till den nivå som gällde när detinfördes, skulle långsiktigheten i presstödet gåförlorad. befinner vi oss där. Mot dennabakgrund är det beklagansvärt attutskottsmajoriteten har avvisat vårt förslag om attriksdagen skall till utvecklingsstöd till dagspressenanvisa ett reservationsanslag på 17,8 miljonerkronor, dvs. mer än vadregeringen har föreslagit.Vi socialdemokrater har krävt att regeringen skalltillsätta en parlamentarisk utredning omdagspressens villkor. Det finns enligt våruppfattning mycket starka motiv för detta. Ensådan utredning skall enligt vår mening syfta till attsäkra mångfalden i pressen och andra medier.Genom den aktuella situationen itidningsbranschen och de stora förändringar somförestår inom mediesektorn riskerar mångfaldenatt gå förlorad. Situationen inom tidningsbranschenkännetecknas av en fortsatt starkt fallandeannonskonjunktur och en utveckling motägarkoncentration och åsiktsmonopol inommediesektorn. Genom de risker som finns i dessahänseenden är det angeläget att stödet till pressenutreds. I ett sådant utredningssammanhang bör detockså bringas klarhet i fråga om mervärdesskatt pådagstidningar liksom i fråga om behovet avreklamskatt. Samdistributionen knakar i fogarnapå vissa håll. Även detta förhållande måste tas uppi en kommande utredning.Det är enligt vår uppfattning förvånande att denborgerliga utskottsmajoriteten har förkastat vårtförslag att skall med ett sådant innehållge regeringen till känna behovet av enparlamentarisk utredning om dagspressens villkor.Stödet till den svenska dagspressen utgörs dels avdirekta subventioner i form av presstöd och dels avskattelättnader. Det stöd till pressen som vi i dagskall besluta om är den lilla delen. Merparten av detsammanlagda stödet utgår i form avskattelättnader.Värdet av momsbefrielsen och annonsreduktionenkan uppskattas till ca . Ettstort antal av dessa miljoner går till de storadrakarna, många med god ekonomi. Detta visar enalldeles färsk rapport till Expertgruppen för studieri offentlig ekonomi, ESO.I två års tid har jag här i kammaren försökt initieraen debatt omkring detta. Konstigt nog har de somvill skära ner på presstödet inte varit särskiltinrtesserade av en sådan debatt. har givit oss svart på vitt.Mest presstöd får , och därnästkommer . Merparten av det samladestödet går till sex storstadstidningar. Vill man avstatsfinansiella skäl spara på stödet till pressen,borde man ju i första hand angripa de generellastödåtgärderna, som ger störst stöd till de tidningarsom har de stora upplagorna.Ni som i brukar inbjuda till huggsexa ommiljonerna till dagstidningarna, varför gör ni inteingreppen där? Där finns ju minst fyra gånger såstort utrymme för sparnit. Det skulle kunna görasutan att mångfalden inom dagspressen blir lidande.Att ta ett stadigt grepp i det stöd som ger DagensNyheter och och några andra rikaförstatidningar ett antal sköna miljoner vore välinte så farligt. dör inte av att mistanågra miljoner. Det skulle kunna bli ett tillskott istatskassan men inte leda till tidningsdöd. Dettavore väl någonting för en kommandeparlamentarisk pressutredning att ta tag i.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,3 och 6.Anf. 128 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder: Tabort presstödet. Jag har alltså rakt motsattuppfattning mot utgår som ett direkt presstöd på bortåt500 . Momsbefrielsen pådagspressen uppgår till ochsubventionen på reklamskatten till ungefär 500miljoner kronor. Det handlar alltså om ca 2,5miljarder kronor, som ges i stöd till dagspressen.Det finns all anledning misstänka att dessa särreglerför dagspressen har tillkommit inte i första hand föratt skydda det fria ordet och den friaopinionsbildningen samt konsumenternas bästautan som så mycket annat för att tillfredsställa destora särintressena.Även jag har med stort intresse tagit del av , som heter just Presstödets effekter. Denbekräftar just att det är partipolitiska intressen sompresstödet gynnar i väldigt hög grad.Momsbefrielsen och annonsskattereduktionengynnar framför allt liberala tidningar. av dessasubventioner gynnar den liberala pressen. Detgäller även subventionen till annonsskatten. Ävendär gynnas de liberala tidningarna.När det gäller det direkta stödets fördelning, alltsåde som vi pratar om ,säger rapporten att partierna har olika strategier fördet direkta partistödet. När om hur stödet går, talar han omstorstadstidningar och andra tidningar. Men mankan också tala om tidningar i partipolitiskbetydelse. Då visar utredningen attSocialdemokraterna styr sitt stöd tilllandsortstidningar. När det gäller moderatatidningar är det storstadspressen och när det gällerCentern är det fådagarstidningar som får stödet.Det finns ett tydligt mönster.Man kan av denna rapport och av tidigare rapporterom hur presstödet fungerar se hur presstödet harökat ägarkoncentrationen inom tidningsvärlden.Man kan säga att med presstödets hjälpsitter säkert i sadeln och att staten med presstödetshjälp medverkar till att skapa monopol.Vi i Ny demokrati anser alltså -- och vi har fått detbestyrkt -- att presstödet inte är tillkommet för attgarantera den fria obundna opinionsbildningen.Jag skulle gärna vilja veta vad med att presstödet är till för att garantera detobundna ordet eller den obundnaopinionsbildningen -- jag vet inte hur orden föll.Det är ju framför allt inte det obundna sompresstödet garanterar. Vi har uppfattningen attpresstödet inte gynnar det fria obundna ordet.Därför anser vi att presstödet skall avskaffassuccessivt under tre år.Herr talman! Vi har fogat fem reservationer tillutskottets betänkande. Men med tanke påkammarens arbete nöjer jag mig med att yrka bifalltill reservationerna 1 och 5.Anf. 129 ()replik:Herr talman! Jag har naturligtvis läst denfrågedebatt som förde medBirgit och där ni ventilerade fråganhuruvida partipolitiska intressen gynnas. HarrietColliander påstod att hon av utredningen kunde draden slutsatsen, medan drog enannan slutsats.Jag tänker överlåta den debatten till HarrietColliander och och låta dem slitaden tvisten.Vad jag egentligen begärde ordet för var följande.När vi hade debatten här i kammaren lovordade detförhållande som existerar på . Vi upplystedå från många håll henne om man hade pressstödetatt tacka föratt det var som det var på hademan presstödet att tacka för.Mot denna bakgrund är det nästan ofattbart attHarriet parti nu återkommer med kravpå att detta stöd skall avvecklas. Jag tycker attHarriet , som åtminstone i vissa lägenbrukar framstå som en logisk person, måstebetrakta det om hon nu för till torgs som ganskamotsägelsefullt.Men var står parti när det gällerhelheten? Är ni beredda att angripa de storasamhällskostnaderna, det generella stödet? Kännsdet inte litet osmakligt att skrota det selektivastödet, som oavkortat går till tidningar sombehöver det för sin överlevnad, men vara beredd attbehålla och gynna det stöd som framför allt går till,vilket hon själv sade, de redan starka? Jag skullevara mycket intresserad av att få svar på dessafrågor.Anf. 130 (nyd)replik:Herr talman! Jag får tacka föratt han anser att jag är logisk ibland.När det gäller tidningarna på tar jag demsom ett exempel på att man inom en tidning kanåstadkomma mångfald. Och kommer vi in påbegreppet mångfald och hur man definierar det --om det är antal exemplar eller om det är pluralismman menar. Där flyter begreppen. Det gäller därföratt göra klart för sig vad man anser med det ena ochmed det andra.Jag anser inte att antalet tidningar är det som ärviktigt, utan det som är viktigt är det som finns itidningarna. Då ser jag Gotlandsmodellen som enmodell, dvs. att man faktiskt kan samsas på olikasätt i en och samma tidning.Kurt och jag besökte bl.a.Sydsvenska Dagbladet, Arbetet och ytterligare enav Skånetidningarna i . Det är helt klart attvissa duktiga tidningar klarar sig utan presstöd. Detframgick också klart att presstödet konserverarrådande strukturer. Man har inte bemödat sig atthänga med sin tid, eftersom man vet att man fårpengar för att klara ruljangsen.Man måste också se tidningarna i en samladmediesituation. Jag tror att man får acceptera attsaker och ting förändras. Det går inte att hänga fastvid det gamla och stadigt ge bidrag somkonserverar.När det gäller momsbefrielsen har vi faktisktmotionerat om att den skall tas bort.Anf. 131 ()replik:Herr talman! Det som är intressant medGotlandstidningarna, , är kan samsas i en tidning om ledare på var sinsida, som står mot varandra -- det kan jag instämmai är bra. Det är inte ointressant. Men det är intedetta som vi diskuterar. Vad vi diskuterar är att detför att man över huvud taget skall kunna samsas omen ledare måste finnas en tidning. Utan presstödhade det inte funnits någon tidning på Gotland.Det som är intressant med just är att dethar varit möjligt för tidningarna där att överlevatack vare att de har kunnat fåpresstöd. Utan presstödet hade de inte funnits. Detär detta som och hennes partivill ta bort. skall det direktapresstödet, det selektiva presstödet, tas bort.Samtidigt uppfattade jag det på det sättet att de inteär särskilt intresserade av att göra något på deområden där man skulle kunna göra ganska godainsatser från samhällets sida. Utan att låtatidningsdöden drabba skulle man kunnaåstadkomma förändringar när det gäller dekostnader för presstödet som samhället har.Jag vet inte vem som är ideologisk grundfader iHarriet parti. Men det brukar iblandsägas att han heter . Men förragången som vi diskuterade presstödet förde jagdebatten med honom. Då sade han:Skall politiker genom bidrag stödja dem som skallkritisera politikerna? Vårt svar är nej.Jag måste säga, , att jag tyckeratt det är en mycket märklig uppfattning. Jag anseratt det är rimligt att vi har tidningar som får stödoch som verkligen nagelfar vad politikerna gör, vadsom görs inom offentlig sektor och vad som görsinom privat sektor. Men här har vi ert partisideologiska grundförklaring att icke ett öre skall gestill dem som kritiserar politikerna. Vårt svar är nej,säger . Vad ger svar på den punkten?Anf. 132 (nyd)replik:Fru talman! Ny demokrati har ingen egen tidning.Socialdemokraterna har en hel hoper tidningar.Det har alla andra partier också. Vi vet vad det villsäga att inte ha någon tidning, och vi vet vadpolitiker som inte har någon tidning blir utsatta föri vårt samhälle. Vi anser inte att det är rimligt attdet skall utgå stöd till politiska partier så att sägabakvägen via tidningarna. Det är precis detta somframgår av rapporten, nämligen att det finns ensärskild strategi för partierna när det gäller detdirekta partistödet. Socialdemokraterna har denstrategin i fråga om landsortstidningarna,har den i fråga om storstadspressen,och har den i fråga omfådagarstidningarna.Vi hävdar bestämt att vi inte vill ha denna knytningav tidningarna till politiska partier. I så fall skalltidningarna vara oberoende. Vi reagerar inte motatt man kritiserar politiker, om det är det som KurtOve tror. Det är helt i sin ordning granskar politiker och etablissemanget, meninte på det sättet att man har en partipress somutsätter andra för det som egentligen är regelrättförföljelse därför att man har en egen press.Jag skulle också vilja veta vad med att presstödet garanterar en obundenopinionsbildning. Jag har inte fått svar på det. Jaganser att den i allra högsta grad är bunden om denär någonting.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 133 TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu harsatts upp.Anf. 134 ():Fru talman! Dagspressen kan enligt vår mening inteersättas av andra medier när det gäller att fyllabehovet av kommunikation mellan människor ochge förutsättningar för en fungerande demokrati. Vikan fundera över hur det skulle vara omden politiska debatten fördes bara i radio och TV.Då kanske vi skulle få ersätta våra mappar medtidningsklipp med en trave band och enradiobandspelare eller kanske en video med enliten TV-apparat.Inte minst på lokalplanet spelar tidningar enligt våruppfattning en avgörande roll för rapportering,kommentarer och granskning av den politiskabeslutsprocessen. I mitt län, , finnsdet fyra dagstidningar. Utanpresstöd skulle två av dem försvinna. som inte kan hålla tillräckligt hög nivåpå annonsintäkterna skulle försvinna. Vi vet att60--av en morgontidnings intäkter består avannonsintäkter.Det här skulle också innebära att i ett område där60 % av befolkningen röstar påSocialdemokraterna eller på skulledet bara finnas en moderat tidning.I skulle en tvåspråkig tidning försvinnaeftersom den har en alltför liten upplaga för attkunna överleva. Där skulle alltså en pressrösttystna. Det är en av våra få tidningar som skriver påbåde finska och svenska. Detta skulle innebära enkraftig försämring av förhållandena för definsktalande i Tornedalen.Jag kan inte se på vilket sätt det skulle gynnaunderordnade och mindre köpstarka grupper i mittlän om dessa två tidningar försvann. Det är kanskeså att när det faller bröd i stor omfattning på bord faller det också en hel del smulor till defattiga.Jag har själv varit verksam med attstarta en tidning som stod för våra åsikter med hjälpav presstöd. Den möjligheten öppnades genompresstödet, men det var inte ett så omfattandepresstöd att den kunde överleva. Den fick försvinnafrån scenen. I det sammanhanget upplevde vi inteatt det egentligen var presstödets fel. Det varmöjligen vår oförmåga att driva tidningsföretaget.Presstödet i de sammanhang som jag nu harbeskrivit är inte ett stöd för etablissemanget. Detger en möjlighet för andra intressen än dedominerande att starta tidningar och göra försök iden här branschen.Sedan förra presstödsutredningen och sedanriksdagen fattade sitt förra beslut om utformningenav presstödet har det ändå skett en hel del påmedieområdet. Det har vi varit inne på . Vi är därför positiva till att en ny utredning nusätts i gång. Vi får hoppas att den får enparlamentarisk medverkan även från de mindrepartierna. Frågan om vilken inverkan reklamskattoch befrielse från mervärdesskatt har på pressenbör också klargöras i en sådan utredning.Vi menar också att utvecklingsstödet fyller en viktigfunktion och gör det möjligt just för mindretidningar att skaffa ny och arbetsbesparandeteknik. Därmed ges de också möjligheter attrationalisera driften och få den billigare. Vibetraktar den neddragning av utvecklingsstödetsom skedde under det löpande budgetåret somtillfällig, och man bör /94 kunna återgå högre nivå. Vi kommer därför att stödja s-reservationen på den punkten.När det gäller taltidningsstödet finns det fleramotioner som pekar på svårigheterna för riktigtsmå tidningar att upprätthålla den servicen.Tveksamheten inför att starta taltidningar ärmycket stor när antalet abonnenter på tidningen ärlågt. Vi föreslår därför ett höjt bidrag för tidningarmed upplagor under 10 000 exemplar. Vad vi harkunnat se av statistiken är det ingen tidning med sålåg upplaga som har kunnat drivataltidningsservice. Därmed går ett antalsynskadade människor miste om möjligheten tillkontakt med sådana tidningar.Jag yrkar därför bifall till vår meningsyttring vadgäller mom. 10.Anf. 135 Tredje vice talman ():Fru talman! Här har redan sagts mycket omdagspressens betydelse för den svenska demokratinoch för den fortgående samhällsdialogen. Jag kaninstämma i mycket, om än inte i riktigt allt, av vadsom har sagts. Det är självklart att tidningarnaalltfort har en mycket viktig roll att spela i en öppendemokrati. Det gör de på olika sätt, dels somgranskare och kritiker av vad som händer på detpolitiska planet men också i samhället som helhet,dels som opinionsbildare i sådana frågor somkanske har försummats av de samhälleliga organen.Här finns, som vi alla vet, en växelverkan mellanmedier och politik som är viktig.En förutsättning för att pressen skall kunna speladen här rollen är naturligtvis att tidningarna inteblir alltför få och att koncentrationstendensernasom vi ser i vårt samhälle, trots presstödet, intedrivs för långt. Det måste finnas utrymme för olikasynsätt i olika tidningar. Det måste också finnasmöjlighet för dem som vill delta i det politiskasamtalet att få ett och annat inlägg publicerat. Detär kärvt även för oss politiker när det gäller att få innågot i tidningarna. Man skyller på utrymmesbristosv.För min del har jag förmånen att leva i ett områdedär vi har tre tidningar, ,och Arbetet. Om man vet blir utesluten från en tidning, kanske på grundav det som står i den artikel man har skrivit, kanman göra ett försök hos någon av de andra. Somregel lyckas det, särskilt om man kan påpeka attden och den tidningen inte har tagit in det häralstret. Så är det ju för många människor som villdelta i det allmänna meningsutbytet. Det får intevara för få förmedlare av de opinioner och åsiktersom finns, om medierna skall kunna spela en viktigoch diversifierad roll.Innan vi fick presstödet hade vi en snabbtidningsdöd, som alla vet som har studerat det härämnet. I en del stora regionsstäder har vi fåttmonopoltidningar. Vi vet också hur de fungerar.Det är utomordentligt svårt för en delmeningsriktningar att över huvud taget komma tilltals i dessa monopoltidningar, särskilt i valrörelser.Det har jag själv upplevt i olika sammanhang. Mansäger: Vi har fullt , men efter valet kan vipublicera din artikel.Det är inte särskilt nyttigt för en demokrati ompressrösterna blir alltför få. Jag tycker fortfarandeatt presstödet har en viktig uppgift att fylla idemokratins tjänst.Om Ny demokrati skulle få sina tankegångarrealiserade skulle det betyda en mycket radikalutslagning av tidningar. Om jag inte missminnermig sade , när vi hadeföreträdare för denna nämnd hos oss i utskottet, atten reducering skulle innebära att 19tidningar slogs ut ganska . Tar vi bortpresstödet helt och hållet så rensar vi. Här iStockholm rensar vi t.ex. ut ,vilket jag tycker skulle vara synd. Det är bra att detfinns åtminstone två morgontidningar i Stockholmför balansens skull.Jag yrkar alltså avslag på Ny demokratisreservationer. Jag yrkar också avslag påSocialdemokraternas reservationer och bifall tillutskottets hemställan som helhet.När det gäller de socialdemokratiskareservationerna och utskottsbetänkandet somsådant, dvs.