prot · GG0998 · 1993-04-23 00:00:00 — I hela var dentotala arbetslösheten . Denöppna arbetslösheten var . var det16 000 människor i hela -- norra ochsödra -- som inte hade något arbete.När vi lämnade över regeringsmakten till deborgerliga var arbetslösheten hälften så stor. Denvar för stor också då, men den har under denborgerliga regeringens tid fördubblats.Prognoserna i vårt län talar om att det i augustikommer att vara en total arbetslöshet på 13,5 %och en öppen arbetslöshet på . En sista prognossom jag helst inte skulle vilja nämna, men jag måstegöra det, talar om att den öppna arbetslöshetenvåren 1994 kan överstiga . Läget är alltsådystert. Det finns inget ljus i tunneln.I min länsdel, , är visserligensituationen inte lika allvarlig som i norra. Men denär självfallet allvarlig. Tekoindustrin har gått ibotten. Den kan inte komma längre ner.Byggnadsindustrin tycks vara utan botten. Där harman en arbetslöshet på och enprognos på . Att vår postorderindustri iBoråstrakten -- som brukar öka sin försäljning ilågkonjunkturer, eftersom folk köper billigare pådet sättet -- inte ökar sin försäljning utan minskarden är ett tecken i skyn på hur illa ställt det är.Därmed visas det tydligt att situationen ärutomordentlig allvarlig.Landsting och kommuner förlorar, som ni hörde,arbetstillfällen. Det är förfärligt många jobb som vialdrig kommer att få igen.I finns det också många invandrare.De finns säkert även i de andra delarna, men vi haren ganska invandrartät struktur. Det finnsdessutom många kvinnor som sitter väldigt illa till.Jag ringde till i går för attinformera mig om en del saker. Då sades det att detinte kommer några ytterligare pengar tillLänsarbetsnämnden ikompletteringspropositionen. Jag blev väldigtöverraskad. De pengar som finns räcker ungefärtill att sätta en tredjedel av de arbetslösa i åtgärder.Visst har regeringen ett ansvar när man kraftigtdrar ner stödet till kommunerna. Det är fråga omenorma miljardbelopp. var det 7,5miljarder. är det ännu mer. Det är en rundgångsom slutar med att vi i stället får betala utarbetslöshetsersättning och socialbidrag.Byggpolitiken har blivit lika med byggstopp.Näringspolitiken har blivit lika med att det inteskall föras någon sådan. Den ekonomiska politikenhar i alltför stor utsträckning blivit lika medåtstramning. Detta kan inte vara rätt, BörjeHörnlund. Det behövs andra insatser. Det behövsen aktiv statlig näringspolitik, som innebär att manvågar ge sig in i de svåra branschfrågorna och vågarpeka på utvecklingsmöjligheter. Det behövs ingenPer som talar om att det inte skall förasnågon näringspolitik. Det behövs satsningar påolika åtgärder. En åtgärd som har givit alldeles förlitet utdelning är utbildningsvikariaten. Där behövsdet göras mycket. I vår bygd, som är underförsörjdnär det gäller utbildning, behövs det naturligtvisstora utbildningssatsningar.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Hur kandet komma sig att jag, när jag ringer till minlänsarbetsnämnd, får beskedet att det inte blirnågra ytterligare pengar till ikompletteringspropositionen? Vad har den fråganför svar? Vad kan arbetsmarknadsministern säganär det gäller åtgärder för att hjälpa invandrarnaoch kvinnorna att få arbete?Anf. 83 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är ett visst problem när sexpersoner ställer frågor och jag har en sjättedel avtiden för att svara på dessa. Men jag vill inleda medatt säga att det inte finns någon viktigare uppgift änatt arbeta för att vi så snart det bara går skallkomma tillbaka till en fullgod ordinariearbetsmarknad.Jag tror faktiskt att vi är eniga om att var och enskall försörja sig själv. Jag är övertygad om attingen tror att jag på egen hand klarar av deninternationella lågkonjunkturen.Det handlar också om vissa hemmalagade problem.Vi måste väl litet till mans erkänna att det inte blevriktigt bra . Då fannsspekulationsekonomin, som gör att den nuvaranderegeringen löser in flera tiotals miljarder kronor.Det handlar om affärer som alla är gjorda föreregeringsskiftet.Jag anklagar inte den tidigare regeringen, men jagvill bestämt säga att den nuvarande regeringen interegerade när spekulationen och inflationen pågicksom mest.Sedan vill jag dela upp frågan i två delar. För detförsta har företagen som jobbar med export aldrig imodern tid haft så bra kostnadsläge. Det beror påsänkta arbetsgivaravgifter, avsevärdaproduktivitetsökningar, låg sjukfrånvaro ochkronkursen. Det är oerhört bra bäddat i detavseendet. Det här faller dock inte ut till fulloförrän den internationella konjunkturen kommertillbaka. Vi har hopp om ett flertal länder, medandet t.ex. ser litet värre ut i . Vi hoppas attde har en inneboende styrka och får ett starkareläge så att de orkar ta tag i sinaproblem.För det andra gäller det budgetunderskottet. Jagtycker inte att det är att leka med. Om vi tar medunderskotten i de två fonderna på mitt område --arbetsmarknadsfonden och lönegarantifonden --börjar det nästa budgetår att röra sig om 250miljarder kronor, eller över 60 000 på var och enarbetande, som ges ut men inte tas in. Jag vet inteom det budskapet innebär en så stark åtstramning.Bara räntan på detta budgetunderskott kommernästnästa budgetår att vara ,som då måste finansieras på något sätt. Jag ser detsom ett stort gemensamt intresse att vi orkar ta osssamman även i besparingspolitiken.Det är bra om besparingarna faller ut närkonjunkturen blir litet bättre. I paketet finnsbesparingar som kommer 1995, 1996 och framöver.Det är ett budskap som jag också har hört mångaledande socialdemokrater komma med. Problemetmed Socialdemokraterna är att de mörkarbesparingar. Så har ett parti aldrig någonsin gjort iSveriges riksdag. Hemligheten skall väl inom korttas fram till beskådande.Det här med att visa långsiktigt, betyder en hel delför ränteläget. Ränteläget måste ner. Då skapasinvesteringar och möjligheter att klara mycketskuldtyngda företag.Jag vill också ta upp frågan om avtalsrörelsen, somberör det stora näringslivet och det stora skeendet.Jag har sagt, bl.a. i , att jagt.ex. tycker att Handelsanställda ocharbetsgivarorganisationerna inom handeln har tagitett bra ansvar genom att teckna avtal fram t.o.m.första kvartalet 1995. Det ger en säkerhet iplaneringen. Kan andra avtalsområden kommaefter på samma sätt kommer det att betyda månganya jobb i stället för förlorade jobb, och det ärviktigt.Arbetsmarknadspolitiken är viktig på kort sikt.Året som ligger framför oss är nog det mestbekymmersamma året. Därför har det lagts framett paket som, om man ställer upp på alla platsermed utbildning m.m., sammantaget gäller nästan440 000 människor. I det här sammanhanget fick vit.o.m. några små erkännande ord. Det är av arbetskraften. Har någon socialdemokratiskregering gjort halva den satsningen? Om ni är ärligafår ni nog erkänna att vi i alla fall har viljan. Jagtycker att man skall vara ärlig i riksdag.På infrastrukturens område är det nu fråga om enfyrdubbling jämfört med de socialdemokratiskaåren.Ingvar tog upp frågan om de mindreskolorna. Han vet så väl att jag verkligen villbredda verksamheten vid de mindre högskolorna.Det har också blivit en mängd nya platser i mindrehögskolor. Jag vill icke betrakta den processen somavslutad. har vi också fått vissforskningsanknytning.Anf. 84 ():Herr talman! Jag fick inget svar på den fråga somjag tyckte var mest central, nämligen frågan omregeringen är på väg att ge upp kampen för attlandet skall drivas vidare genom att vi har enindustri som även fortsättningsvis skall bygga påhög teknologi.Sedan till frågan om högskolorna. Regeringen gickhäromdagen ut med ett pressmeddelande somvisade att årets resultat var tillLund och 3 miljoner till vår högskola. Ikompletteringspropositionen står det ingenting omfördelningen. som har gått sedanregeringsskiftet har jag lärt mig att varje gångregeringen avviserar pengar till högskolan men integör någon fördelning, håller regeringen fortfarandepå och slåss om huruvida det skall bli några pengartill de små högskolorna eller inte. Jag önskarcenterpartisterna i regeringen lycka till i kampenmot Per . Det är mycket viktigt att man iområden med mindre högskolor får möjligheter attutvecklas.Börje säger att vi nu har sänktkostnaderna så mycket i industrin. Jag kan taytterligare ett exempel med den förträffliga bil, somjag talade om . Det är klart attdet sänker kostnaden. Men om man skall bliframgångsrik kan man inte bara leva på export, somLisbet Calner antydde om den inhemskakonsumtionen. Människorna i det här landet måsteockså ha råd att köpa de produkter som svenskindustri plockar fram och som är av god kvalitet.Den extrema åtstramning som man nu gör avkonsumtionen kommer att vara ett hinder i arbetetmed att skapa flera jobb. Jag tycker att det är synd.Det finns många områden på vilka den härregeringen har fattat beslut som direkt motverkarstimulans av den tekniska utvecklingen. Varför ladeni exempelvis ner den verkstadstekniskadelegationen? Det är ett beslut som är ett direktsabotage emot de ansträngningar som görs för attt.ex. höja kompetensen hos underleverantörernatill bilindustrin.I dag går regeringen ut till de arbetslösa och sägeratt de skall starta eget. Det kan vara en lösning förnågon. Man kan emellertid inte få låna pengar föratt starta ett nytt företag. Inte ens regeringens egnaråd duger för att hjälpa dem som har drabbats avarbetslöshet.Anf. 85 ():Herr talman! Jag skulle vilja instämma i vad BörjeHörnlund sade om att avtalsrörelsen är viktig. Jagär glad över att tog uppgörelsen påhandelsområdet som ett exempel. Jag hoppas attBörje också talar om det här fördirektörerna i SAF när han i sin egenskap avminister träffar dem. Jag tror väl attarbetsmarknadsministern träffar dem litet då ochdå.I dagens samhälle finns det röster som menar att defackliga organisationerna skulle vara det störstahotet mot ökad sysselsättning och en bättreutveckling. Det är häpnadsväckande och rent utsagt hutlöst gentemot de fackliga organisationerna.Vilka var det som tog sitt ansvar i samband medRehnbergavtalet? Jag vet att ochBörje ställde upp på idén medRehnbergavtalet. Det sitter emellertid åtminstonetvå partier i den nuvarande regeringen som kalladedet för ''lekstuga'' och ''flum'' att hålla på attförsöka komma till rätta med problemen påarbetsmarknaden och med inflationen. Det blev enuppgörelse, där de fackliga organisationernaverkligen tog sitt stora ansvar för framtiden och föratt komma till rätta med inflationen. Det är deberedda att göra även . Det är att derasmotpart inser detta och slutar förneka dem rättenatt teckna avtal.Som ministern säger är det mycket som kommerupp, när det är många som ställer frågor. En frågasom ministern ändå borde ha svarat på ställdes avBerndt : Kommer det några nya pengar tillvåra län? Det kan behövas. Vi tackar för de extrapengarna till regionalpolitiken. Åtminstone ärlänsstyrelsen i mitt hemlän ganska nöjd. Även omni prutade 3 miljoner, blev det i alla fall 7 miljoner.Men blir det några nya pengar tillarbetsmarknadspolitiken? Finns det mer pengar?Sanningen är ju den, , att det anslåsmindre pengar i kompletteringspropositionen tillarbetsmarknadspolitiken än vad som anslogs ibudgetpropositionen -- det anslogs i varje fall intemer pengar i kompletteringspropositionen. Jagskulle vilja ha en förklaring avarbetsmarknadsministern, en allmängiltigförklaring och också en som är viktig för våra fyralän. Hur kommer alla dessa nya platser till och huruppstår de nya effekterna? Var är de 46 miljardernasom arbetsmarknadsministern skrev om i DagensNyheter i går?Anf. 86 ():Herr talman! Nej, , ni regeradeinte när spekulationsekonomin var som värst. Mensåvitt jag kan minnas reagerade ni inte heller inågon större utsträckning. Hur var det medoppositionens ansvar , det ansvar somregeringen med så stor inlevelse kräver avoppositionen ?Så över till tjatet om besparingar, som man nu förtiden av någon underlig anledning kallar förnedskärningar. sade att vi skullevara ärliga, men inte skapar de 11,9 miljardernanågra fler jobb.Börje säger i sitt svar till attäven den offentliga sektorn kan på ett bättre sätt idet korta perspektivet stå för fler arbetstillfällenmed ett ansvarsfullt tvåårsavtal. Mycket intressant,måste man säga. Vid kompletteringspropositionenspresentation i går sades det av såväl finansministernsom statsministern att den offentliga verksamhetenskall saneras. Har det kommit in ohyra i dengemensamma sektorn? Är det som skalltillkallas? Så associerade jag när jag hörde dettauttryck, som kanske inte är det mest lyckade. Vadskall ni sanera härnäst?Vad är det som gäller? Skall det anställas flermänniskor i kommuner och landsting, eller hararbetsmarknadsministern några förslag som kan gekommunerna resurser, så att de inte behöveravskeda de 80 000 personer som de nu måsteavskeda till följd av den förda politiken?För och läns del är det ca 4 400personer som riskerar att förlora sina jobb ikommuner och landsting, trots att behoven avderas insatser kvarstår. Nog är det en konstigpolitik alltid, inte minst med tanke på vad jag i mitttidigare inlägg sade om kostnaderna förarbetslösheten. Vill arbetsmarknadsministern varvänlig att bringa litet reda i vad som skall ske?Kommer den offentliga sektorn att stå för flerarbetstillfällen, eller är detkompletteringspropositionens prognoser omminskad offentlig verksamhet som gäller?Anf. 87 ():Herr talman! Tiden är knapp,arbetsmarknadsministern. Men det hade ju varitfint om det hade funnits med en enda liten meningom eller t.o.m. om . Dethade varit fantastiskt.Jag skall ta upp en sak somarbetsmarknadsministern berörde i sitt inlägg. Dethandlar om hur budgetunderskottet bara påarbetsmarknadsministerns område tar sig uttryck iform av bördor för den arbetande befolkningen.Underskottet är perarbetande. Med en väldigt enkelhuvudräkningsoperation finner man att med alltfärre arbetande ökar detta underskott. Det ärtämligen katastrofalt för var och en som lämnararbetslivet för att i stället höra till dem som berörsav underskottet när det gällerarbetsmarknadspolitiskt stöd, a-kassa osv.Regeringen företrädare talar ofta om mörkläggningoch att vi socialdemokrater hemlighåller vårasparförslag. Den hemligheten delar vi med helasvenska folket, förutom regeringen. Om människorfår arbete och betalar skatt, kan de vara med ochdela bördan. Då lättar situationen betydligt för ossallihop. Så enkelt är det med den hemligheten. Vihar försökt att inte knussla med denna hemlighet,utan vi har vid många tillfällen försökt att ge bådeord och bild åt den.När det gäller arbetsmarknadspolitiken blir det litetkonstigt om man från regeringens ocharbetsmarknadsministerns sida går ut och säger attvi socialdemokrater aldrig någonsin har lyckats tafram så många arbetsmarknadspolitiska åtgärdereller satsningar i infrastruktur som regeringen nuhar gjort. Nej, det beror på att det aldrig någonsinunder någon socialdemokratisk regering fanns såmånga arbetslösa att ta framarbetsmarknadspolitiska åtgärder till. Det var viväldigt glada för. Vi strävade åt andra hållet,arbetsmarknadsministern, och det var det som varvitsen.De 44000 människor som finns iarbetsmarknadspolitiska åtgärder leder migofelbart in på tanken på de 400 000 jobb somThorbjörn skulle fixa, men som han i ställettog bort. Sedermera tillskapade densocialdemokratiska regeringen under 80-talet400 000 riktiga jobb. Det tycker jag är någonting attframhålla.När det återigen gäller underleverantörerna trorjag att vi skall få god hjälp och goda förutsättningargenom en bättre konjunktur. Men problemet är attunder tiden medan vi väntar på att detta skall slåigenom för de svenska företagen, slås de ut. Dendagen det vänder kommer det inte att finnas någrakvar, arbetsmarknadsministern. Hjälp oss innandet är för sent.Anf. 88 ():Herr talman! Någonsade att tiden är knapp. Det är den förvisso. Menframför allt är tiden knapp för att man skall kunnakomma till rätta med det svåra problemet medarbetslösheten, som vi diskuterar i dag.Visst fanns det problem . Men detfritar ju inte på något sätt regeringen från att nu tasitt ansvar. Regeringen försöker visserligen, menman har inte det rätta handlaget för att lyckas medsina insatser. Det var mycket som var riktigt i detsom sade om företagen,exportläget och kostnadsläget, men vi skall integlömma att det är en misslyckad borgerlig politiksom har lett till att kronkursen har fallit -- för attinte använda konstiga ord.Arbetsmarknadsministern sade att vi skall hatillbaka en fullgod arbetsmarknad. Det är klart attvi socialdemokrater ställer oss bakom detta. Dethar tidigare talats om sanering, och för att man skalllyckas med att skapa en fullgod arbetsmarknadborde nog den ohyra som finns inom regeringensaneras. Jag tänker då inte påarbetsmarknadsministern, utan på en del andrakolleger, t.ex. Per , som jagapostroferade i mitt förra inlägg. Med den politiksom Per gör sig till tolk för -- dvs. inte skall föra någon näringspolitik -- blirföljden mycket allvarlig. Det kan jag se i minahembygder när det bl.a. gäller dagens tekopolitik.Man måste ta näringspolitiken på allvar, men detgör faktiskt inte regeringen.Regeringen skryter gärna med sinainfrastruktursatsningar. Den socialdemokratiskaregeringen föreslog 100 miljarder efter sommaren1991. Vad föreslår den borgerliga regeringen? Jo,100 miljarder. Det är varken fråga om enfördubbling eller en fyrdubbling.Jag tror att regeringen säkert försöker, men man ärinte konsekvent i sitt arbete. Olika delar iregeringen strävar åt olika håll. Man kan inte drivapolitik på det sättet. Regeringen måste uppträdasamlat. Jag vill upprepa den fråga som åtminstonetvå av oss här har ställt: Hur ligger det till medkompletteringspropositionen och stödet tilllänsarbetsnämnderna? Den frågan måste få ettsvar.Anf. 89 ():Herr talman! Jag lade särskilt märke till en sak iarbetsmarknadsministerns svar. Det var att var ochen skall försörja sig själv.Situationen är nu sådan att 70 000--80 000människor inom kommun och landsting riskerar attrationaliseras bort . Det ären oerhört allvarlig prognos. Men det verkar somom den högst prioriterade frågan för regeringenspolitik när det gäller kvinnorna ärvårdnadsbidraget.Jag fick ju inte svar på någon av mina frågor, vilketjag har en viss förståelse för. Det är därför som jaghelt kort upprepar dem.Min första fråga var: Tyckerarbetsmarknadsministern att vårdnadsbidraget ärett bra sätt för var och en att försörja sig själv?Min andra fråga var: Hur skall man få ungdomar attsatsa på teknik? minskarandelen ungdomar som väljer tekniska linjer pågymnasiet. Om skall fortsätta att vara enindustrination är detta förhållande mycketallvarligt.Min tredje fråga var: Finns det någrastimulansåtgärder för att få i gång ROT-programmen? Det var bra att fattadebeslut om , men det kommer inte i gång. Finnsdet några planer på sådana åtgärder?Det som jag slutligen skulle vilja ha besked omgäller frågan om VA-ledningarna. Det krävsnågonting för att kommunerna skall få i gångutbytestakten. Ledningsnäten för vatten ochavlopp har underhållits mycket dåligt.Utbytestakten är så låg att rören inte bytsoftare än . De håller normaltinte längre än . När det gäller vissamaterial håller de inte längre än i åttio år.Reinvesteringarna skulle ha bekostats med avgifterpå VA-taxan, men har kommunpolitikernavarit mycket ovilliga att höja dessa taxor för attinvestera i de här näten. Anledningen är attkostnaderna drabbar konsumenterna.Kommunpolitikerna har därför varit ovilliga atthöja dessa kostnader.I dag uppgår investeringarna till knappt 2,5miljarder . För att få en rimlig nivå borde detvara möjligt att öka dem med . Det finnsen viss orättvisa i systemet, eftersom tätbefolkadeorter har betydligt kortare ledningssträckor perinvånare än de glest befolkade. Dessa ledningsnätgår oftast sönder genom påverkan utifrån, eftersomvatten ofta rinner lättare i dräneringsdikena än imarken runt omkring. Eftersom marken är sur,fräts ledningarna sönder.Eftersom tillverkningen av dessa ledningar ärinhemsk, oavsett om det är cement- ellerplastledningar, tycker jag att det skulle vara ettutmärkt projekt dels för att skapa jobb iproduktionen, dels för att anlägga och byta ut dessaledningar.Anf. 90 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag ber att få erinra om att denna interpellationhandlar om arbetsmarknadsläget i , ochatt det inte är en interpellation omarbetsmarknadsläget över huvud taget.Anf. 91 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag skall svara på frågan om tekniskautbildningar. Min övertygelse är att dessa måste blimer lättillgängliga. Därmed vill jag understrykaden roll som också mindre högskolor har att spelanär det gäller betydelsen för den regionalautvecklingen.Kompletteringsbudgetens anslag tilllänsarbetsnämnder belöper på 37 606 000 000,varav en del avsätts till Arbetsmarknadsfonden,arbetslivsutveckling och utbildningsvikariat.Därför blir det många åtgärder. Jag har sedanöverfört pengar till jättesatsningen påutbildningens område.Jag hade ett enda fel i . Det stod 46miljarder, men det skall vara 48,2 miljarder.Underleverantörerna i är många ochviktiga. De är rätt ofta bilindustrianknutna. Menäven de har nytta av det starkt förbättradeinhemska kostnadsläget. Emellertid tar det tid attorientera om beställningarna till en nyunderleverantör. Det gäller då att orka med framtill dess att beställningarna kommer. Detförbättrade kostnadsläget är till fördel. Därmed harjag också svarat . Det kommeralltså inte direkt några ytterligare pengar tilllänsarbetsnämnderna, men man får där en chans atthantera väsentligt fler åtgärder.Jag tycker att är ett förtjusande landskap.Jag är övertygad om att länet turistiskt ochnäringslivmässigt kommer att spela en stor rollframöver. Vi gör nu på olika sätt en översyn avregionalpolitiken. Jag tror att med litet, litet extrahjälp kommer det att bli ett blomstrande och bralandskap.Beträffande kostnadsläget och högteknologinbehöver vi just nu ett ganska mycket fördelaktigarekostnadsläge för svenska företag för att man skallkunna komma tillbaka. Men det är farligt att förlänge ha ett för gott kostnadsläge, därför att dåstannar omstruktureringen av. Jag menar på fulltallvar att vi måste få lugn för att sedanåterigen få ett något högre kostnadsläge i landetsom gör att inte omvandlingen skall upphöra, utanatt vi hänger med i världen som ett bra land.När dessa stora medel skall fördelas, skall det görasefter svårigheten i resp. län. Tyvärr måste jag dåkonstatera att en del av de län som diskuterasfår en stigande arbetslöshet under kommande år.Detta kommer att innebära att de får en någothögre summa. AMS har det ansvaret. Jag har detinte.Anf. 92 ():Herr talman! När man diskuterar ett så pass stortområde som är det klart att man, varesig man vill eller inte, ändå kommer in påförhållanden som i hög grad rör också övrigalandet. Det gjorde jag kanske alltför mycket i mittförra inlägg. Men hur det blir med avtalsrörelsenhar ju i hög grad giltighet på hemmaplan så att säga.Jag ställde inledningsvis några frågor om vilkastrategier regeringen har för att komma till rättamed problemen för exportindustrin. FörVästsveriges del gäller det då särskiltunderleverantörerna till bilindustrin, vilka ärväldigt tunga i delar av våra län. Det är väl alldeles uppenbart föross alla att hela underleverantörsindustrin spelar roll där.Hallands län var vid förra långkonjunkturen ganskaförskonat. Där var arbetslösheten låg,medan övriga delar av landet låg ganska högt, vilketvi sedan kom till rätta med . Men ärförhållandet i att arbetslösheten stigermycket kraftigt. Ökningstakten är det somskrämmer oss i allra mest just nu.Siffrorna är kanske inte så höga att de ser så farligaut vid en jämförelse med ochGävleborg. Men ökningstakten i länen iVästsverige är allvarlig. Det hoppas jag att manfrån ocharbetsmarknadsministerns sida nu är observantapå.Detta gäller också för hemmamarknaden.Byggindustrin i exempelvis är imycket hög grad hemmamarknadsorienterad. Detfinns också andra områden som är viktiga. Vadfinns det för strategi?