prot · GH0924 · 1993-11-16 00:00:00 — betyder likvärdiga villkor attbåda kan slå ifrån sig problemen.Det finns mer än 50 000 tomma lägenheter,vilket ger en skrämmande föraning om vad somhänder när efterfrågan på bostäder återigen ökar.Ytterst är det kommunernas ansvar att se till att allahar tak över huvudet. Om kommunen inte längrekan påverka värdarna att ta ansvar, då återstår baramöjligheten att skapa särskilda socialbostäder. Detär en vanlig företeelse i vår omvärld. I vårt land harvi emellertid kunnat undvika den typen av starktsegregerat boende, bl.a. på grund av allmännyttansstarka ställning.I dag är det framför allt missbrukare och psykisktsjuka som återfinns i statistiken över hemlösa. Menkretsen som utestängs från den reguljärabostadsmarknaden vidgas. Ett stort allmännyttigtbostadsföretag meddelade att de inte längrevälkommar långtidsarbetslösa.Vi som värnar om en generell välfärdspolitik, allasrätt till en god bostad, måste känna oro inför detsom sker på bostadsmarknaden. Avregleringen harredan satt djupa spår. kan vi på godagrunder misstänka att utslagningen ochsegregationen accelererar när efterfrågan påbostäder ökar . Därför måste åtgärdervidtas snabbt. Kommunernas möjligheter attpåverka fördelningen av bostäder på den reguljärabostadsmarknaden måste stärkas.Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga:Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attförhindra att människor utestängs från denreguljära bostadsmarknaden?1993/94:59 av () tillarbetsmarknadsministern omarbetsmarknadssituationen i Västmanland:På hösten 1991 besvarade arbetsmarknadsministerHörnlund min interpellation om det besvärligaarbetsmarknadsläget i Västmanland.Han hänvisade då till den nytillträdda regeringensproposition om den ekonomiska politikensinriktning, där tillväxtens betydelse för attlångsiktigt skapa varaktiga arbeten betonadesliksom den konkurrensutsatta sektorns betydelse.Konkreta förslag för att skapa jobb var bl.a. sänktskatt för småföretag, sänkt förmögenhetsskatt,slopad omsättningsskatt på aktiehandel, avskaffadelöntagarfonder, privatisering av statliga företag,ökad utbildning, grundlagsskydd för privat ägande,slopad avdragsrätt för fackavgifter, karensdagar isjukförsäkringen, höjda avgifter i a-kassan, högrehyror i nyproduktionen.Han uttalade vidare att ''den nu mycket högaarbetslöshetsnivån måste emellertid ävenbekämpas med åtgärder som ger ett snabbtresultat''. Detta var alltså 1991.Hur har sysselsättningen utvecklats under två årmed förutspådde attarbetslösheten skulle vara . (Denblev .) Siffran betraktades som näst intillofattbar. Än mer ofattbar hade säkert dagens siffrapå framstått, om någon 1991 hade påstått attden skulle vara verklighet . I dagframstår arbetslöshet på somofattbar. Den dystra utvecklingen framgår avnedanstående tabell.nArbetslöshet och åtgärder i --jämförelse mellan och september1993t6p6,3,3,2p6 > p8,8 > h1 > tt1991t1993t +/--tl4 > h1 > tArb.lösa platsförm.t 4 631t11 726t +7 095ttArb.lösa vägl. mmt 2 444t 4 367t +1 923ttBerabt 391t 649t +258ttUngd.prakt.t 447t 1 515t +1 068ttA-utb.t 2 711t 1 976t --735ttALUt --t 1 215t +1 215ttTotaltt10 594t21 448t+10 854ttProcentt 6,4t 13,0t +6,6tl4 > h1 > nDet finns flera intressanta uppgifter i denna tabell. * Arbetsmarknadsutbildningen har minskat med nästan30 %. * I förhållande till totala antalet arbetslösa är det nu enmindre andel arbetslösa som omfattas av åtgärder än1991. * Antalet arbetslösa västmanlänningar har ökat meddrygt 7 000, eller !Kraftig ökning bland kvinnor . . .Den kraftiga ökningen av arbetslösheten är särskiltmarkant bland kvinnorna. Ser man påarbetslöshetskassornas redovisningar framkommer att iseptember 1991 fanns det 1 636 arbetslösa kvinnor. Ett årsenare var antalet 2 960 för att uppgå till4 636. I absoluta tal återfinns de största ökningarna iKommunals och Handels kassor, och i exempelvis kassorsom Industritjänstemännens och Hotell- och Restaurangsär ökningen hög både relativt och i absoluta tal.Det av regeringen starkt omhuldade omvandlingstrycketi offentlig sektor, som hålls uppe genom indragning avstatsbidrag och genom skattestoppet, medför attlandstinget i beslutat omnedskärningar inom sjukvården. Det kommer attytterligare öka antalet arbetslösa kvinnor.Nedskärningarna beräknas beröra omkring 500 anställda,som i de allra flesta fall går direkt till arbetslöshet.För samhället i sin helhet är det riktigare att övergångsvisbehålla dessa människor i ett arbete; dessutom lönar detsig. Effekten av uppsägningarna borde kunna fördröjas iavvaktan på en bättre arbetsmarknad.. . . och bland ungdomarAntalet från a-kassan ersättningsberättigade ungdomarunder uppgick till 1 172, varmotsvarande siffra 1 859. var siffran2 515. Det speglar emellertid inte hela verkligheten; pågrund av svårigheterna att komma in på den reguljäraarbetsmarknaden står många ungdomar utanför a-kassorna.ByggarbetslöshetenByggnads a-kassa hade 488 arbetslösamedlemmar. De ökade till 975 för att vara 1 192. Bostadsbyggandet har praktiskt tagetavstannat också i , ROT-programmet harinte gjort någon verkan. Någon avsevärd ökning avstatliga investeringar har inte skett i förhållande till vadsom diskuterades vid interpellationsdebatten hösten1991. Högskolebygget är i gång, byggandet avMälarbanan pågår och byggandet E 18 mellan ochArboga håller på att starta. Trots dessa insatser hararbetslösheten blivit långt värre än vad som vid varjetidpunkt verkat troligt.Industrins utvecklingI debatten 1991 pekade jag på utvecklingen hos någrastora industriföretag i länet; den har dess värre blivit minstså dyster som kunde anas. Småföretagens utvecklinghänger samman med hur det går för de stora. Följdriktigthar också de minskat antalet sysselsatta. Redan 1991nämnde jag varsel på i , och de har sedandess blivit fler. Företaget har minskat antalet anställdafrån ca 3 000 till 2 000. Oro för effekterna av avtaletVolvo--finns naturligtvis också. I , därFFV--Aerotech och svarar förflygunderhåll m.m., ligger också avskedanden och varsel,i sämsta fall är omkring 300 personer berörda. Enanledning är uteblivna militära beställningar. Också iKungsör, med många småföretag, sviktar sysselsättningenkraftigt.Den sjunkande industrisysselsättningen slår mot a-kassorna. Industritjänstemännens kassa redovisade iseptember 1991 313 arbetslösa, ärarbetslösheten uppe i 1 039. Motsvarande arbetslöshetstalför Metall är 1 198 resp. 2 757.StödområdePå grund av nedgången i industrisysselsättningen,förstärkt av beslutade neddragningar inomsjukvården, arbetar kommunerna i västra att , och skall placeras istödområde. Där finns redan tidigare fyra av länetskommuner, , , ochHallstahammar. Den sistnämnda kommunen hade enarbetslöshet på . Det handlaralltså om arbetslöshetstal av norrländska mått, mitt iSveriges mest industrialiserade region! Läget ikommunerna framgår av nedanstående tabell.nArbetslösheten i kommunvis 1991 och 1993h1 > t10,3,2 > p8,8 > tKommunt1991t1993tl4 > h1 > tFagerstat6,6t12,9ttSkinnskattebergt8,0t12,9ttNorbergt6,5t13,7ttKöpingt7,9t14,6ttArbogat6,7t13,3ttKungsört5,6t13,0ttVästeråst5,8t12,3ttHallstahammart9,0t16,3ttSurahammart7,2t13,4ttSalat6,2t12,7ttHebyt5,8t12,5tl4 > h1 > nDen kommunala sysselsättningen har också minskat omän i mindre omfattning. Stor oro finns emellertid ikommunerna och över de olika förslag tillförändrad skatteutjämning som diskuteras. I värsta fallkan den redan höga arbetslösheten komma att ökaytterligare genom att kommunernas resurser minskas.Omvandlingstrycket blir därvid ännu starkare, ett trycksom riskerar att pressa ut ännu fler i arbetslöshet.Jag vill med anledning av den höga arbetslösheten ställaföljande frågor till arbetsmarknadsministern:1. Är arbetsmarknadsministern beredd att medverka tillatt lindra effekterna av uppsägningar inom sjukvården iVästmanland, exempelvis genom ekonomiska resurser försenareläggningar?2. Är arbetsmarknadsministern beredd att överväga attplacera kommunerna istödområde?3. Planerar regeringen nya statliga investeringar i ellersysselsättningsskapande beställningar i ?4. Är arbetsmarknadsministern beredd att tillföralänsarbetsnämnden i resurser av sådanomfattning att samma andel av de arbetslösa kan omfattasav åtgärder 1993 som 1991?den 15 november1993/94:60 av () till kulturministern omplaceringen i häkte av personer som tagits i förvar m.m.:Nyligen kunde man i tidningen läsa om en 23-årigstatslös palestinsk kvinna, gravid , somtagits i förvar och placerats i en polisarrest i samband medverkställighet av avvisningsbeslut.Några dagar senare publicerade en artikel om en 17-årig pojke från som ärförvarstagen i häktesavdelning. Hanmår så dåligt av detta att han ges antidepressivamediciner.Det finns fler exempel på kvinnor i långt framskridengraviditet som tagits i förvar och placerats i polisarrest.Av statistik kan utläsas attnärmare 3 000 personer hålls i förvar iKriminalvårdsstyrelsens lokaler, dvs. Varje dagsitter ca 85 förvarstagna utlänningar i våra häkten.Miljön i häktena är i högsta grad olämplig för människorsom sökt skydd i och som skall avvisas därför attderas skäl inte bedömts vara tillräckligt starka förbeviljande av asyl. Redan vetskapen att man skall tvingasåtervända till det land man flytt från gör att dessamänniskor ofta mår dåligt psykiskt. Det strider mot alltförnuft att de skall placeras tillsammans med grovabrottslingar och dessutom i praktiken undergå i stort settsamma behandling som de häktade. Häktena har intemöjlighet att i nämnvärd utsträckning bevilja särskildalättnader för de förvarstagna t.ex. i fråga om kontaktermed omvärlden.Förutom att det i hög grad är inhumant att hållaförvarstagna människor inspärrade i häkten ochpolisarrester är det också olämpligt ur statsfinansiellsynpunkt. Genomsnittlig dygnskostnad per häktad förhela landet är . Kostnaden blir mycket hög pågrund av kraven på rymningssäkerhet, på förebyggandeav att föremål smugglas ut från eller in till häktena osv.Om särskilda civila lokaler togs fram för förvar avutlänningar kan säkerhetsnivån sänkas och verksamhetenförbilligas.100 miljoner kronor har av regeringen öronmärkts för attpolisen skall intensifiera arbetet med att verkställaavvisningar. Om detta arbete blir framgångsrikt kommersituationen för de redan överfulla häktena att bli ohållbar.Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet:Vilka åtgärder är regeringen på kort och litet längre siktberedd att vidta för att de som tagits i förvar inte skallplaceras i häkten eller polisarrester?50 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 november1993/94:160 av () till justitieministernom dödsstraff m.m.:Allt fler ungdomar i gymnasieåldern anser att Sverigeskall återinföra dödsstraffet, visar en attitydundersökningUngdomsbarometer 93. Enligt den vill avgymnasieeleverna att dödsstraffet återinförs. Fler pojkarän flickor har den uppfattningen; 48 respektive 35 %.Därtill skall läggas att närmare en fjärdedel av detillfrågade ungdomarna hade svårigheter att ta ställningtill frågan. Resultatet är mycket nedslående för alla somär emot dödsstraff och som värnar om humanism och enkriminalvård grundad på andra principer änvedergällning. Om opinionen för dödsstraff växerundergrävs möjligheter att i FN driva kampenmot dödsstraff.Under de senaste årens kriminalpolitiska debatt har oftarests starka krav om hårdare tag och strängare straff. I dendebatten återkommer också tankar på återinförande avinterneringsstraffet. Är justitieministern beredd att tainitiativ till och engagera regeringen i en bredupplysningsverksamhet mot interneringsstraff ochdödsstraff?1993/94:161 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder motarbetslösheten:Arbetsmarknadsministern sade vid mötei : ''Om vi alla bryr oss om varandra tillräckligtmycket, klarar vi arbetslösheten. Det finns angelägna,viktiga uppgifter i omsorgen människor emellan, iomsorgen om våra barns och barnbarns livsmiljö''.Jag vill i anledning av detta uttalande fråga:Vad menar arbetsmarknadsministern att vi konkret skallgöra just nu?1993/94:162 av () till utrikesministern omfältsjukhuset i Somalia:I den svåra situationen i har det svenskafältsjukhuset spelat en betydelsefull roll. Skadade har fåttvård och somalisk personal har utbildats. Minst lika viktigär den förtroendeskapande effekt som sjukhuset har i denspända situationen. Det är särskilt viktigt i detta läge närFN-insatsen i håller på att återfå den humanitärakaraktär den bör ha, vilket bl.a. FN:s biträdandegeneralsekreterare starkt argumenterat för.FN har begärt att förlänger fältsjukhusetsnärvaro i , eller åtminstone lämnar kvarutrustningen så att annan personal kan ta vid. Enligtuppgift är regeringen inte beredd att tillmötesgå FN:sbegäran. Regeringen sägs inte kunna komma överens omhur kostnaderna för insatsen skall fördelas.Försvarsministern lär ha motsatt sig delad finansering frånanslaget för fredsbevarande insatser.Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern:Avser regeringen att säga nej till FN:s begäran om fortsattstöd till fredsprocessen i genom det fältsjukhussom har bidragit med?1993/94:163 av () till utrikesministern omsvensk kandidatur till FN:s säkerhetsråd:Ett mycket viktigt inslag i svensk säkerhetspolitik harvarit det aktiva engagemanget i Förenta nationerna.Sverige hade en möjlighet att vinna en platsi , men lyckades inte. har sedandess haft möjlighet att kandidera på nytt, med fulltnordiskt stöd.Jag vill därför fråga utrikesministern:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att driva enkandidatur för till för åren1995--96?51 § Kammaren åtskildes kl. 21.25.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 35 § anf. 206(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.