prot · GG0998 · 1993-04-23 00:00:00 — Omman skall ta ut så mycket i skatt -- vilket det tyvärrfinns indikationer på att Socialdemokraternakanske önskar -- handlar det inte bara om någrahöginkomsttagare. Då handlar det om mycket storasummor för en helt vanlig människa, som befinnersig ganska långt ner i inkomstledet. Jag tror attdetta skulle strida mot uppfattningom vad som är rättvist.För egen del menar jag att det är mycket angelägetatt man fortsätter med det reformarbete som skerinom kommuner och landsting. Det finns godaerfarenheter av att man faktiskt kan åstadkommabåde en bra -- och i många fall bättre -- service tillnågot lägre kostnader än . Det är en mycketstor hjälp för både medborgarna och samhället somhelhet att detta kan fullföljas.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1992/93:82 omasyloch flyktingpolitikenAnf. 43 Kulturminister ():Herr talman! i har i eninterpellation till mig frågat om jag är beredd attmedverka till förändringar i asyl- ochflyktingpolitiken så att den får samma innehåll ochförutsättningar som de som gäller i våra nordiskagrannländer.Först och främst vill jag erinra attde nordiska länderna alla tillträtt angående flyktingars rättsligaställning och anpassat sin asylrättsliga lagstiftningtill konventionen. Förutsättningarna för denfaktiska rättstillämpningen, som det ju faktiskt ärfråga om när vi diskuterar flyktingpolitik, ärdärmed ungefär desamma i de nordiska länderna.Med undantag för tillämpar de nordiskaländerna också samma viseringsregler gentemot deländer som givit upphov till ettstort antal asylsökande, särskilt från f.d.Jugoslavien.Det finns heller inga avgörande skillnader mellande nordiska länderna vad gäller hur de asylsökandetas emot deras ansökningar prövaseller hur de som fått besked tas om hand. Jag tänkerdå på hur boendet och de ekonomiskaersättningarna är ordnade.Den skillnad i antal asylsökande till de olikanordiska länderna som vi har kunnat notera, harsnarare sin förklaring i att de enskildaasylsökandena uppenbarligen beslutat sig för att fåsina skyddsbehov prövade i . Det ärnaturligtvis svårt att ge en entydig förklaring tilldetta faktum, men såväl rent geografiska skäl somdet faktum att sedanarbetskraftsinvandringens tid är väl känt för f.d.jugoslaver tycks ha inneburit att många sökt sig hit.Det finns ett omfattande samarbete mellan denordiska länderna inom ramen för nordiskaministerrådssamarbetet i den s.k. samrådsgruppenför flyktingfrågor. innehar under 1993ordförandeposten i denna grupp och söker på olikasätt förbättra samarbetet inom detta område.Sveriges skyldigheter och möjligheter att framgentge en åt människor som behöver skyddundan förtryck av olika slag är en arbetsuppgift fören bred parlamentarisk kommitté som regeringenhar beslutat tillsätta och som kommer att arbetaunder landshövding ledning.Kommittén skall presentera en översiktav hur skyddet för flyktingar reglerats i andraeuropeiska länder och hur dessa regler tillämpas ipraktiken.Kommittén skall inte bara arbeta med den svenskaasyl- och flyktingpolitiken, utan också göraöverväganden om hur vi kan samverka på detinternationella planet. Det är egentligen bara idenna internationella samverkan som varaktigalösningar på dessa svåra problem kan skapas.Anf. 44 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret, även om det varnågot egendomligt. I min interpellation tog jag uppTyskland och den svenska opinionen, menstatsrådet föredrar att kommentera situationen ivåra nordiska grannländer.Det är helt riktigt att de nordiska länderna harskrivit under samma konvention. Men hur är det ipraktiken? Vi måtte tydligen tolka det hela olika,eller också uppfattas vår tolkning på olika sätt av endel människor runt om i världen. T.o.m. septemberi fjol hade tagit emot 60 000 asylsökande.De andra nordiska länderna tillsammans hade tagitemot 12 000 asylsökande. Det måste röra sig omskillnader i signalsystemet. Men det är egentligeninte så konstigt, eftersom vi är det enda land iEuropa som tillåter asylsökande att undervissa förhållanden arbeta . Viskickar alltså ut signaler som går stick i stäv mot vadandra länder i gör, och det kan innebära enlockelse för människor som vill komma hit.Vi har också en lagstiftning -- och den skall man inteskylla på -- som bidrar till att 95 %av dem som söker asyl i överklagar detförsta beslutet. Därmed kan de få stanna kvar iSverige extra och hoppas på det som gälldetidigare, dvs. att många fick asyl här endast pågrund av de långa väntetiderna.För sedan debatterade riksdageninvandrarpolitiken. Då anslogs 11,8 miljarder /94. Beloppet baserades på 30 000asylsökande. kan vi se att det under veckorna9--13 kommer 1 000 asylsökande . Kalkylenkan därför knappast hålla framöver.Under dessa tider, då det talas om knappa resurseroch om att allt skall skötas effektivt, är detintressant att veta att man förra budgetåret anslog7,för 21 000 asylsökande. Nuanslogs det 11,8 miljarder för 30 000 asylsökanden.Anslaget har alltså ökat , trots att antaletasylsökande bara har ökat . Det pekarinte på någon direkt effektivitetsförbättring.Dessutom finns det fortfarande 70 000--80 000asylsökande i förläggningarna.Orsaken till att jag tog upp den här frågan var attdet kom besked om att skulle skärpa sinlagstiftning. Det är ju och som ärde länder i som har tagit emot flestasylsökande. Då är mina frågor till statsrådet:Vad gör vi nu i , när tydligenkommer att göra mycket för att försöka stoppaasylsökande att komma dit? Kommer vi att vidtanågra åtgärder med anledning av detta?Vilka signaler kommer vi att skicka ut tillflyktingläger runt om i det f.d. ? kommer de asylsökande hitgenom organiserade bussresor. Man säger attmajoriteten har suttit i läger i eller iKroatien. De har alltså befunnit sig i relativsäkerhet och nåtts av upplysningar av någon ellernågra som uppmanat dem att komma till Sverigeoch söka asyl här, därför att de här har en chans attfå en mycket bättre situation än den som debefinner sig i eller som de kan få i andra länder.Herr talman! : Är statsrådet beredd attändra den lagstiftning som innebär att somi stort sett enda land i tillåter asylsökande,om utredningstiden kommer att vara längre än fyramånader, att arbeta i ? Är statsrådet ochregeringen beredda att stoppa eller förändra denlagstiftningen?Anf. 45 (nyd):Herr talman! Också jag är litet förvånadöver det svar som i fick påsin interpellation. Man får hoppas på ettklarläggande när det gäller . Det ärförmodligen någon handläggare på departementetsom inte har uppmärksammat just den frågan. Jaghoppas att det är det svar som vi så småningomkommer att få.Kulturministern presenterar ju många förklaringari sitt svar. Hon säger bl.a. att skälen kan varageografiska. Det är väl ganska märkligt om det ärav geografiska skäl som det kommer asylsökandetill . Vi har ingen landgräns motkontinenten, vilket däremot har. Men jagkan förstå att det kommer ett mindre antal tillNorge av geografiska skäl.Jag skall dock inte upprepa de argument som StenAnderson tog upp. Det är ju frånvaron av en vettigsignalpolitik som har gjort att det har kommit såmånga bosnier och kosovoalbaner till Sverige.Informationen från t.ex. ambassader och andra harväl inte varit den man skulle ha önskat. Det bordeha klargjorts att det är långt ifrån självklart att manfår stanna i . Väldigt många har nog indirektuppfattat situationen så, genom anhöriga eller påannat sätt, att de skulle få stanna för gott. Sedanvisade det sig att man inte fick det.Jag vill ställa en fråga till statsrådet om framtiden:Vad har regeringen egentligen för planerbeträffande alla de s.k. internflyktingar som harkommit hit från jugoslaviska krigsområden ochsom inte har det skyddsbehov som anges iGenèvekonventionen? Jag skall inte ägna mig åtförfluten tid, men jag konstaterar ändå attviseringstvånget för kosovoalbaner, som uppsköts idrygt ett kvartal, kostade skattebetalarna över 4miljarder, enligt den tidigare chefen förInvandrarverket, . Statsrådethar ju redogjort för sin syn på detta i utskottet, såvi behöver inte ta upp den diskussionen här. Mendet förhåller sig likadant med de mångakrigsflyende bosnier som kommer hit. Deförorsakar ju fortsatta höga kostnader i densvenska asylhanteringen. Skall de utvisas så snartförhållandena i Bosnien lugnat ner sig, eller skall defå stanna av humanitära skäl?Anf. 46 (m):Herr talman! Det är uppenbart attflyktingsituationen jämfört med för 5--10 årsedan är helt annorlunda. Efter den frihetsvåg somsvepte över 1989 blev det också en frihet attlämna elände. Plötsligt medgav förutsättningarnaatt man tog upp gamla etniska motsättningar ochfördomar som olika folkslag hade gentemotvarandra. Detta kan vi se iBalkanområdet.Sett ur ett västeuropeiskt perspektiv är migrationenfrån den mycket stora utmaning som allavästeuropeiska länder och EG står inför. finnsdet 250 000 rumäner i som bara sitter ochväntar på en chans att få börja röra på sig. Man harbedömt att det under de närmaste 10--20 åren kankomma uppemot 20 miljoner invandrare tillVästeuropa. kan ju inte stänga sina gränsergenom en förändrad asyllagstiftning. Vi kan intesegla utanför, utan vi måste naturligtvis ta vår delav bördan när det gäller detta storaproblemkomplex. Vi måste samordna vårlagstiftning med andra länders. Det ges ingenannan metod än en internationell samverkan för attlösa detta.UNHCR:s inställning i dessa frågor tycks blialltmer tydlig. Den nya flyktingkommissarien --hon är inte helt ny -- menar uppenbarligen attflyktingar i första hand skall repatrieras frivilligtoch att mottagande i tredje land skall ses som ettsista alternativ. Hon menar tydligen också att omett tredje land ändå tar emot flyktingar skalluppehållstillstånden vara tillfälliga i avvaktan pårepatriering. Det synsättet tycks också vinna instegom man skall döma efter de skrivningar sominvandrarministern har gett , i vilka manhar redogjort för detta.Frågan är då hur vi samordnar vårt regelsystemmed den inställning som UNHCR har och vilkaförändringar som i så fall kan komma till stånd. Jagkommer därigenom in på den specifika frågan ombosnierna. Det har kommit kanske 12 000--13 000 bosnier till . Jag tror attnågon tidigare här nämnde att inflödet ligger på ennivå som på årsbasis kan bli 50 000--60 000asylsökande här i landet. Det är naturligtvisförståeligt att de kommer hit.Vi har ju alla sett reportage från och läst i tidningarom Bosnien. Vi vet därför att Bosnien förnärvarande är ett helvete på jorden. Men ändåmåste man konstatera att de faktiskt kommer iorganiserad form. De har säkerligen skäl att fåuppehållstillstånd. Men hur kommer regeringen atthantera detta? Om man ger permanent ellertillfälligt uppehållstillstånd, kommer givetvis ens.k. pulleffekt, en magnetism, att föreligga. Mångafler bosnier kommer då att resonera: Här finns enchans. Vi åker till och får i alla fall enöverblickbar framtid tryggad.Jag vet inte riktigt hur man kan hantera en sådansituation och har givetvis inga som helst bra förslag,men detta kan komma att bli ett väldigt stort ochsvårt problem. Egentligen tror jag att det bara finnsen lösning, och det är genom en internationellsamverkan, då i första hand med FN.Det skulle vara intressant om invandrarministernkunde ge vissa indikationer på hur regeringen serpå detta. Det går nog inte att vänta till ellertill och hoppas på att det inte kommer attbli så farligt. I så fall kan problemet bli ossövermäktigt. Hur svårt och besvärligt det än är,måste vi nog mycket snart försöka skaffa oss enpolicy.Min tid är i det här sammanhanget snart ute. Menden nu diskuterade frågan skall rimligtvis också tasupp i den utredning som invandrarministern hartillsatt, vars ordförande numera är utsedd och varsdirektiv vi fick ta del av . Men tyvärrhar vi ännu inte blivit kallade till det förstasammanträdet. För att kunna hålla den tidsplansom direktiven förutsätter, hoppas jag att det inteskall dröja för . Utredningen skall med förturbehandla bl.a. dessa frågor. Men jag tror inte att vikan vänta så mycket längre utan att vi ,eller i alla fall , måste försökafå till stånd en policydeklaration.Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan till fullo stödjahans önskemål om detta. I ESK kommer vi ganskasnart att ha en migrationskonferens, där Sverigekommer att konkretisera genom att lägga fram ettförslag om hur en europeisk mekanism för ettgemensamt ansvarstagande skulle kunna se ut.Vi har i olika forum -- när vi träffas i UNHCR,Wienkongressen, EG och ESK -- efterlyst behovetav och propagerat för detta. tar vi ytterligare ettsteg genom att vi lägger fram ett förslag om hurdetta skulle kunna se ut.Också UNHCR talar ju om internationellsamverkan. Men problemet är som sagt att det intefinns något ordentligt och bra regelsystem, sompåvisar hur man tar ett gemensamt ansvar i den typav situation som råder med ett krig i Europa.Många har här tagit upp den aktuella situationenmed ett antal bosnier som kommer till . Detstämmer att det rör sig om ca 1 000 personer pervecka. Låt mig då också informera om att Danmarkfram till har tagit emot 6 500asylsökande. Det är ungefär hälften av det antalsom har tagit emot. Det betyder attomfattningen per capita är densamma iDanmark och . Detta sagt naturligtvisfrämst mot bakgrund av de frågor som StenAndersson i ställde i interpellationen. Detär inte någon ny företeelse att att skillnaden mot våra grannländer är såstor. Inströmningen till är nu ungefärdensamma som till Danmark.Om man ser på det sätt som de asylsökande tasemot i våra grannländer, är det på ungefär liknandesätt som i . Det kostar ungefär lika mycket.Det har gjorts en sammanställning av kostnadernaför mottagandet i en utredning omflyktingförläggningarna, där det sägs att det iFinland kostar perasylsökande, i ungefär 16 000, i Norgeungefär 14 000 och i ungefär 16 000. Det ärungefär samma kostnadsnivå. Det råder ungefärliknande regler. Barnen får gå i skola. I kanman under vissa omständigheter få rätt till arbete,vilket man inte får i och . ITyskland betraktas inte de som kommer frånJugoslavien som asylsökande utan somkrigsflyktingar, och de får arbeta i stort settomedelbart. Det varierar litet grand, men i stortsett är det ungefär samma mönster. Man kan alltsåinte utifrån dessa fysiska regler säga att Sverigeavviker.Man kan se på lagstiftningen i de nordiskaländerna -- har vi alla skrivitpå. Det brukar också förekomma diskussion om detilläggsregler av olika slag som vi har i , somman säger att andra länder inte har. I harman sedan ett par årtionden tillämpat ett de facto-flyktingbegrepp, vilket lagreglerades 1983. Detlyder: Efter ansökan gives det en vidareuppehållstillåtelse till en utlänning som icke äromfattad av flyktingkonventionen av den 28 juli1951, men där det av liknande grund som haranförts i konventionen eller utav andra tungtvägande grunder inte bör krävas att utlänningenvänder tillbaka till sitt hemland.Det är en ganska allmän lagregel som i stort settmotsvarar vår de facto-flyktingregel.Finland införde en tilläggsregel vidsidan av , som säger att enutlänning som inte beviljas asyl men som inte anseskunna återvända tryggt till sitt hemland eller till detland där han stadigvarande varit bosatt kan avinrikesministeriet beviljas uppehållstillstånd iFinland på grund av behov.Detta är också en mycket allmän regel. I harman valt en delvis annan konstruktion genom attlägga in detta i en regel om humanitära skäl, därman säger att när starka mänskliga hänsyn talar fördet skall man kunna ge arbets- ochuppehållstillstånd.Det finns alltså inte någon grund för det ständigtåterkommande påståendet om att avviker iolika avseenden vad gäller lagstiftningenstillämpning och ekonomiska regler. Möjligen kanman säga att har en något striktaretillämpning både av sin de facto-regel ochGenèvekonventionen.Jag har naturligtvis inte någon anledning att tyckaatt det är bra att fördelningen av de asylsökande ärojämn mellan länder i eller mellan våragrannländer. Men jag vänder mig emot att vi skallförfalla till en felaktig beskrivning avgrannländernas lagstiftning och olika stödsystem.Sten kom in på kostnader av olika slag.Vi har gjort en prognos för nästa budgetår på 30 000asylsökande. Den beräkningsgrund som haranvänts har också använts för nästaår. Om har en bättre grund atträkna på är han välkommen att presentera den.Om en varaktig fred kan åstadkommas iJugoslavien är jag alldeles övertygad om att detantal flyktingar som söker sig till drastisktkommer att sjunka.Anf. 48 i (m):Herr talman! För att statsrådet inte skall glömmamin fråga upprepar jag den. Beträffande rätten attarbeta, som tydligen är unik för när detgäller asylsökande under vissa förhållanden,undrade jag om statsrådet var beredd att stoppadetta eller förändra lagstiftningen. Jag frågade omdetta men fick inget svar. Jag kanske kan få svar pådetta i statsrådets nästa inlägg.Det är positivt att verkar internationellt fören gemensam asylpolitik. Men frågan är: Hurbedömer statsrådet våra möjigheter att få gehörbland de andra länderna i ? har juden verksamheten inte haft någon större framgång.Herr talman! Jag vet att man kan använda siffrorlitet hur som helst. Statsrådet sade att danskarnaper capita tar emot lika många asylsökande som vi.Sedan är det i slutfasen intressant hur många somfår stanna. Men mina siffror gällde fjolåret. Då togvi emot 60 000 asylsökande under nio månader.Övriga nordiska länder tog emot sammanlagt12 000, trots ett nästan fördubblat invånarantal.Det var alltså bakgrunden till att jag var tveksam tillsignalsystemet.Statsrådet sade också att det inte är någon störreskillnad mellan reglerna i länderna i ochframför allt mellan länderna i och reglernaför den svenska asylpolitiken. Det är möjligt att detär så i teorin. Men det måste vara något som ipraktiken lockar människor att i första handkomma till och , att de gör dettaval i stället för att kanske åka till länder som liggernärmare dagens aktuella konflikthärdar.Statsrådet efterlyste ett förslag från min sida. Deberäkningar som regeringen har gjort har intenågon gång stämt. sade man att 25 000 skullekomma. Då kom det 80 000. har man sagt att30 000 kommer att komma, och vi är snart uppe i14 000--15 000. Man kan väl lära sig av misstagen.Vi vet ju hur det ser ut där nere.Vad jag menar att vi borde göra är att framför alltse till att förbättra standarden i de läger som i utanför det f.d. , så att människorblir kvar där i avvaktan på bättre förhållanden i sitthemland, i stället för att åka hit till i stort sett ingennytta. Vi har ju hört att ändå inte kommer attfå lov att stanna kvar.Anf. 49 (nyd):Herr talman! Statsrådet nämner internationellsamverken. Det är ju bra. Vi har också mångagånger tryckt på om detta. Det finns ju företrädareinom regeringen som har hävdat att vi kan hjälpaelva gånger fler på plats i stället för att hjälpa deflyktingar som kommer hit till Sverige.Statsrådet hävdar envist att vi för sammapolitik som övriga nordiska länder. Hon säger att vikanske skiljer oss något från , men i principär det samma politik som förs. Det kanske i och försig är riktigt. Men vi avviker i det signalsystem somvi ger till omvärlden. Vi avviker också när det gällertillämpningen. Lagarna och bestämmelsernakanske är desamma. Jag skall inte gå in på så mångaolika detaljer om vad som avviker i tillämpningen.Men jag kan nämna att bl.a. har sinabolsterpatruller, som kollar upp vissa saker.Det som jag inte fick något svar på var den frågasom jag ställde om internflyktingarna från . Vilka planer har regeringen för demänniskor som har kommit hit? Skall man fortsättamed den låt-gå-politik som vi hade i fråga omkosovoalbanerna? För någon vecka sedan fattadeju beslut om regeringens begäran på 3,7miljarder extra för Invandrarverketsförläggningskostnader. Det är just på grund av inte har någon klar politik som gör att man kanklara sig inom de begräsningar som harangivit.Eftersom jag inte fick något svar i dettasammanhang, kan jag bara konstatera att dettydligen inte finns någon planering inom regeringenför hur man skall hantera denna fråga. Jagupprepar därför frågan: Finns det någon planering,och i så fall vilken?Anf. 50 (m):Herr talman! Jag hade också ett antal frågor omjust de bosniska flyktingarna. I fråga om dem finnsdet uppenbarligen oklarheter. Såvitt jag förstod avförra veckans invandrarpolitiska debatt, fanns detett antal fall som hade överlämnats till regeringenför bedömning. Det är väl antagligen därför somman ännu inte kan ge något svar. Jag kan möjligenförstå att det kan bero på det. Men det är nogväldigt viktigt att man på något sätt relativt snabbtkommer till skott.Vi kan ju inte gärna ha en praxis för debosniska flyktingarna här i , en annan iDanmark, en tredje i och en fjärde iTyskland, utan det måste även i detta sammanhangföreligga någon form av samsyn. Hur betraktar detvästeuropeiska samfundet de bosniskaflyktingarnas situation, och hur skall vi gå till vägaför att lösa denna problematik?Det som jag tycker är litet moraliskt besvärligt är isig inte att de människor som kommer hit fåruppehållstillstånd tillfälligt eller permanent, utandet som jag tycker är så svårt är om vi verkligen kanvara säkra på att just de som har lyckats chartra enbuss och åka hit upp, har det största behovet att fåuppehållstillstånd här. Jag kan väl tänka mig att detfinns hundratusentals andra som har mycket sämreoch värre situationer än just de som kommer hit ochatt det är dem som man skulle vilja hjälpa mer.Därför är det så viktigt, vilket jag kommer attarbeta för i den här utredningen, att strama åtasylbegreppet men öka möjligheterna att isamarbete med FN på platsen försöka utröna vilkasom har de största behoven av skydd och av hjälpoch som därmed också kan få en chans att stannahär, så att vi får en planering och reglering av dettasom utgår från att de som har de största behovenockså får chansen. Men detta är något som man fårkomma tillbaka till.Jag ger mig emellertid inte riktigt på den punkten.Jag skulle vilja ha en litet mer uttömmandekommentar och ett resonemang omkring hurinvandrarministern ser på den bosniskaflyktingproblematiken. Förekommer detöverläggningar med andra europeiska stater om engemensam policy härvidlag, och förekommer detöverläggningar med andra nordiska länder om hurman skall hantera den här situationen? Vi kan intesjälva fatta ensidiga beslut, utan vi måste nog sedetta i ett större perspektiv.Anf. 51 Kulturminister ():Herr talman! Jag beklagar att jag inte besvaradefrågorna om Bosnien. Men det berodde på att mintaletid var slut.Sten i upprepade frågan omarbete, att detta skulle vara unikt för . Jagredogjorde för att det inte är unikt för . INorge och förekommer detta. Det är inteaktuellt att ändra på de bestämmelser som vi har.Sten frågade varför tog emot såmånga fler än andra. Det berodde på att så mångafler sökte sig till . Och vi har haft mångadiskussioner om vad det beror på, t.ex.arbetskraftsinvandringen tidigare osv. Det berornaturligtvis även delvis på att har ett ganskagott rykte om att värna mänskliga rättigheter ochatt ge människor skydd. Det goda ryktet tycker jagatt vi skall vara stolta över.Sedan talar fortfarande omprognoser, om hur många som kommer hit och hurmånga som inte kommer hit. Ingen kan medbestämdhet säga exakt hur många som kommer attkomma hit. Vad vi har redovisat för är attvi har en beräkningsgrund som ger ett visst utfallekonomiskt. Därutöver säger vi att dessa prognoserär osäkra och att vi håller dörren öppen för attåterkomma till riksdagen.Sten säger att av dem somkommer hit inte kommer att få stanna. Vad vet StenAndersson om det? Ingenting.Om det blir ett långt, ett mycket utdraget, krig iJugoslavien, hur skall vi då kunna skicka tillbakabosnier som sedan slaktas där nere? Det är klart attden dagen kommer då man säger att det inte ärrimligt att bara vänta och vänta utan att få beskedsom innebär en fast hållpunkt i tiden.Gör inte sådana där påståenden rakt ut i luften omvad som kommer att hända! Det är verklighetenrunt omkring oss som styr här, inte något tyckandefrån tjänstemän eller ens från och har tagitupp frågan om Bosnien, vilken är mycketkomplicerad. Det som antytts här är helt rätt.