prot · GG0997 · 1993-04-22 00:00:00 — När BNP ökat iChile och några andra latinamerikanska länder harsamtidigt de fattigas antal ökat.Och vad gagnar det de fattiga folken, när u-ländersatsar på den exportorientering, som Världsbankenoch IMF kräver, om inkomsterna går till skuldtjänstoch kapitalflykthar ökat sin exportvolym, menexportinkomsterna minskade. Det är effekten avde sjunkande råvarupriserna, som ju inte bestäms iAfrika.Så länge IMF får fortsätta och dirigera u-ländernasekonomier med strukturanpassningsprogram,motverkas samtliga våra fem biståndspolitiska mål.Vi kräver att inte skall delta i IMF:sstrukturanpassningsprogram, utan verka för attskulderna skall avskrivas. Även skallgöra det och kan för detta använda sina vinstmedel.Det är en idé som SIDA framförde i sina förslag somhar rubriken ut ur ''skuldfällan''.I stället för att ge pengar tillstrukturanpassningsprogrammen, skall gebistånd som stöd för ekonomiska reformer som ärsocialt acceptabla, som utvecklar människornasresurser, inte förstör dem, och som leder till enhållbar utveckling och inte förstör naturresurserna.Vi har föreslagit att skall användastill stöd för sådana reformer.En hållbar utveckling måste bygga på demokratioch respekt för de mänskliga rättigheterna. Vi äröverens om detta, och det står ibiståndsbetänkandet. Men jag måste då fråga:Varför använder regeringen en icke oväsentligsumma till insatser i diktaturländer? Detta går inteihop. Man kan inte bara tala om, utan man måsteockså i praktiken tillämpa vad man säger i olikabetänkanden.Om dessa pengar vore inriktade på sådant i dessadiktaturländer som främjar en demokratiskutveckling skulle jag inte vara så kritisk. Menmotsatsen är faktiskt fallet, och jag skall ge någraexempel.BITS ser som sagt bara till ekonomisk tillväxt. U-krediter anslås generöst till -- men inte till detsom regeringen sade att de skulle gå till: insatser förmiljön och de fattiga. Det är i stället somfår dem för att kunna sälja sina teleprodukter tillGuandongprovinsen. Vad detta i realiteten ledertill är att öka klyftan mellan kustlandet, där deutländska investeringarna är stora och tillväxtensnabb, och de inre och mycket fattigarelandsdelarna. Den klyftan växte med mellan 110och 1985--90. I det fattiga inre stegrasde sociala spänningarna märkbart. Det harrapporterats om veritabla slag mellan polis ochprotesterande folkmassor. Skall medverkatill en sådan utveckling, som jag nu har redovisat,genom användningen av biståndsmedel?Marocko är ett annat land som ges u-krediter, alltsåbiståndspengar, men som gör allt för att saboteraFN:s fredsplan för . Risken är just nuväldigt stor för att kriget på nytt skall blossa upp pågrund av agerande.Sverige exporterar vapen till en rad , ävensådana som är inblandade i regionala konflikter ochsådana som grovt kränker de mänskligarättigheterna, t.ex. som har ockuperatÖsttimor och till och som harutkämpat tre krig om Kashmir. De kapprustar ochutvecklar kärnvapen. I torterar militärenoch praktiserar våldtäkt som en form av tortyr. Jagskulle kunna räkna upp ytterligare exempel.Nu har regeringen givit grönt ljus för attsälja ubåtar till . Hur går det ihop med vadbiståndsministern skrev i årets budgetpropositionom biståndsförhandlingarna, att där ''börmilitärutgifternas storlek granskas i förhållande tillsatsningar på utbildning, sjukvård och andraområden med relation till mänskliga rättigheter ochdemokratifrågor''?Regimen i satsar ju mer än dubbelt såmycket pengar på krigsmakten som på utbildningoch hälsovård trots att av invånarna äranalfabeter och spädbarnsdödligheten över 10 %.Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp olikasådana här exempel. Men man skall hålla tiden idenna talarstol om man har anmält sig dagen före,fru talman. Jag är så disciplinerad att jag därförskall sluta mitt anförande nu fast jag har någrasekunder över. Jag får väl återkomma senare idebatten, då det blir tillfälle att säga litet mera.Jag har 50 moment i min meningsyttring, och jagskulle kunna begära votering om dem alla, men jaghar respekt för kammarens tid. Mina 50 moment ärinte mindre värda om jag begränsar mig till att yrkabifall till tre, nämligen 1, 11 och 92.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till , dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.5 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 20 TALMANNEN:Jag hälsar statsminister , statsrådetReidunn , arbetsmarknadsminister , statsrådet och statsrådetUlf välkomna.Statsministern besvarar övergripandeallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Får jag be de ärade ledamöterna vänta med attställa sina frågor tills mikrofonerna är inkopplade ibänkarna. Jag vill också påminna om att frågornabör vara korta.Regeringens samtal med Ny demokratiAnf. 21 (nyd):Fru talman! Vi hade tidigare en extra remissdebatt.Vid det tillfället ställde jag några frågor som jag villställa igen till statsministern.Vad som intresserar många, tror jag, är hurregeringen vill gå vidare med de samtal -- eller vadde kallas -- som förekommer med Ny demokratioch hur man ser på Ny demokratis ståndpunkter ifrågor som gäller biståndet. Vi tycker att det finnsandra infallsvinklar än de regeringen använtsig av.Jag undrar också hur man ser på momsen somkrisregulator.Anf. 22 Statsminister ():Fru talman! Jag tackar för denna möjlighet att nusvara på de frågor som ställde tillmig i den tidigare debatten, vid vilket tillfälle jag avkammartekniska skäl var förhindrad att närvara.Det är riktigt som påminner omatt det har förts tekniska samtal under några veckormellan framför allt företrädare förFinansdepartementet och företrädare för Nydemokrati -- men också för andra. Jag har själv haftnågra samtal med samtal har varit, som vi tycker, konstruktivaoch bra. Det är möjligt att de har lett till att någramissförstånd på ömse sidor har retts upp. Vi sergärna att den typen av informell eller formelldialog -- kalla det vad man vill -- fortsätter. Nubefinner vi oss på väg in i ett skede där vi har lagtfram vårt förslag till långsiktig inriktning framförallt när det gäller ansträngningar att sanera denoffentliga sektorn. Ny demokrati kommer att läggafram sitt förslag, Socialdemokraterna sitt ochVänsterpartiet sitt. Därefter kommer det att bliförhandlingar och samtal i anslutning tillfinansutskottets behandling. Vi hoppas att denkonstruktiva samtalston som hitintills förts skallkunna fortsätta att föras då. Jag skall själv försökaatt till den processen lämna de bidrag som jag kan.Ian ställde också några konkretafrågor. Momsen tillhör det som också under de härtekniska samtalen har diskuterats. Som AnneWibble redovisade är det regeringensuppfattning att det behövs stimulans. Stimulansenbehövs framför allt via penningpolitiken och sänktaräntor. Vår uppgift är att skapa förutsättningar försänkta räntor. Jag hoppas att vi har gjort det i dag.Det är dessutom så, att när man befinner sig i enprocess av skuldkonsolidering och desinflation, harde traditionella finanspolitiska instrumentenbegränsad verkan. Det redovisar vi uttryckligenockså i finansplanen. Vi har därför också sagt attnågra insatser av den arten inte är aktuella nu.Samtidigt är det ju så, att instrumenten finns iarsenalen. Vi gör en löpande prövning av denekonomiska utvecklingen och är ävenfortsättningsvis öppna för dialog i den frågan. Vi ärberedda att använda de instrument som finns, närvi bedömer att det är lämpligt och nödvändigt. Avskäl som har att göra med flytande valutakurs,skuldsaneringsprocess och desinflation anser vi inteatt detta är aktuellt . Men dialogen fortsätter ochinstrumentet finns.När det gäller biståndet finns det -- inte minst fråndenna talarstol -- väl dokumenterade skillnader iuppfattning mellan företrädare för regeringen ochNy demokrati. Det rör sig framför allt omanslagsvolymen. Det är värt att notera attdet finns frågor som vi kunde ha en bredare enighetkring i denna kammare -- inkl. Ny demokrat -- dvs.när det gäller att effektivisera biståndet. Det finnsen del förslag framlagda av regeringen, vilka går utpå bättre styrning och kostnadskontroll. Vi skallalltså sätta de förväntade och uppnådda resultaten icentrum för arbetet, inte förväntade utbetalningar.Det är ju en effekt av det tillämpadesystemet för landramen.Anf. 23 (nyd):Fru talman! Får jag ta mig orådet före och samtidigtfråga om statsministerns inställning till defallskärmsavtal som vi anser vara en skam i dagensSverige. Det finns många sätt för denna församlingoch för regeringen att ingripa.Jag vill också fråga om den stora rättvisefrågan somkanske inte alla ekonomer uppfattat ochuppskattat, nämligen behovsprövade barnbidrag.Anf. 24 Statsminister ():Fru talman! Jag hade ett lätt utbrott införkonstitutionsutskottet när det gällerfallskärmsavtalen. Det var ett uttryck för vad jagkänner inför en del av det som för mig uppdagatsinom den statliga sektorn som gåttsedan vid övertog regeringsansvaret. Jag ställer migmycket frågande inför den moral som vägleddeslutandet av en hel del av dessa avtal som visedermera har kommit att konfronteras med.Regeringen har vidtagit åtgärder för att försökastävja detta och riva upp avtalen. Vi skallundersöka vilka ytterligare åtgärder som kan varamöjliga att vidta. har jag bettJustitiedepartementet att studera en del konkretauppslag. Vi välkomnar idéer från denna kammare --även från Ny demokrati -- och är beredda att prövadem. Jag tror att vi är ense om att den typen avöverdrivna fallskärmsavtal som har förekommiticke är moraliskt försvarbar, i synnerhet inte idenna ekonomiska tid.Behovsprövade barnbidrag har diskuterats länge.Det som inträffat i denfrågan är att föreslog enmodell där första och andra barnbidraget ladedssamman med bostadsbidragssystemet. Därmedskulle man få endast en behovs- ellerinkomstprövning. Det finns invändningar motdetta, framför allt därför att man fårmarginaleffekter i det samlade skatte- ochbidragssystemet. Det tycker vi från andrautgångspunkter är mindre bra.Men jag medverkar gärna till att man på ett merinträngande sätt belyser denna fråga när det gällerfördelar, nackdelar och effekter, så att vi på olikahåll här i denna kammare kan få ett bättre undelagför den fortsatta debatten.Tidsplanen för förhandlingarna med EGAnf. 25 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi har ju fått besked om att detministermöte som var planerat att äga rum i börjanav maj om framgångarna i förhandlingarna mellanSverige och EG, med en delredovisning av det somsker i förhandingarna, nu är inställt -- om jag är rättunderrättad. Mötet kommer att skjutas upp mednågon månad. Jag skulle vilja hörautrikeshandelsministerns motivering till varförmötet blir uppskjutet.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Motiveringen är mycket enkel. Vi harinte fått bekräftelse ännu, men det förefaller somom EG ännu inte har lyckats formulera motbud påde bud som vi har lagt fram i förhandlingarna.Innan de motbuden föreligger, dvs. innan EG-sidans förhandlingsposition är klar, anser man attdet inte är mycket mening med ett nyttförhandlingsmöte.Anf. 27 ():Fru talman! I ljuset av utrikeshandelsministernssvar vill jag fråga hur han ser på möjligheten attåstadkomma det som har presenterats somen önskan, nämligen delresultat somDanmark har ordförandeskapet i EG?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Vi har fortfarande siktet inställt på attnå delresultat , dvs. underperioden med danskt ordförandeskap. Jag hoppasoch tror att det skall finnas goda möjligheter att nådelresultat i juni.Abortförebyggande arbeteAnf. 29 ():Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministern.Under dagens arbetsplenum behandlas biståndetoch bl.a. familjeplaneringsfrågorna. För att kommatill rätta med överbefolkningen krävs det satsningarpå utbildning av både kvinnor och män,förebyggande hälsovård och säkrarepreventivmedel.Jag har varit med på ettflertal befolkningskonferenser, senast i imars. Det har då framkommit att det finns behovinte bara i , utan även i östra . IRyssland har man, som vi alla vet, brist på detmesta, bl.a. preventivmedel och särskilt kondomerav hög kvalitet. Detta får till följd oönskadegraviditeter och därigenom mycket höga aborttal.Min fråga till biståndsministern är om han ärberedd att medverka till att stödjaabortförebyggande arbete i , så atttillgången på preventivmedel ökar och kvinnornadär slipper gå igenom ett flertal aborter.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Jag är i alla sammanhang beredd attmedverka till insatser och verksamheter som ärabortförebyggande, vare sig de äger rum i ,i forna eller i u-länderna.Anf. 31 ():Fru talman! Jag är tacksam för det svaret. Det ärstora problem med att få fram preventivmedel iRyssland, och det finns ett skriande behov avsådana. Jag hoppas därför att biståndsministernhjälper de olika kyrkorna där att se till att det finnspreventivmedel.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Vi måste komma ihåg att dennaproblematik existerar icke enbart i , utanden finns runt om i världen. Vi kan tala om Asienoch . Vi kan även dra in aidsproblematiken isammanhanget, som har uppmärksammats för litet.Jag tycker själv att den är den största tänkbarakatastrofen, och vi måste försöka engagera oss föratt få stopp på den.Därför är det inte precis min uppgift att isolera migoch tala bara om , utan vi måste engageraoss i hela frågekomplexet för att skona människorfrån både illegala aborter och inte minst hiv/aids.Bistånd till EritreaAnf. 33 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillbiståndsminister för en debatt om biståndsfrågor. Samtidigtgenomförs en folkomröstning om självständighet iEritrea. Det är sannolikt att blir ensjälvständig stat. Jag vill fråga biståndsministernom det är hans och regeringens uppfattning attEritrea då också blir ett svenskt programland.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Enligt min uppfattning sker det enfixering vid frågan om vilka länder som skall varaprogramländer. Saken är entydig: Vi skall hjälpaEritrea -- vi har gjort det, och vi kommer att göradet. Men jag kan inte stå här och säga att vikommer att utöka antalet programländer -- det mådiskuteras. Jag kan däremot säga att vifortsättningsvis kommer att hjälpa Eritrea.Icke så sällan får jag signaler från parlamentarikerom att vi måste koncentrera oss mer. Det är ingenkonst att räkna upp länder som vi borde anta somprogramländer, men hur många orkar vi med? Jaghade ett samtal med ledamöter frånutrikesutskottet , och de påpekadedetta igen. Skall vi anta fler programländer,som vi talar om att koncentrera oss?Låt oss vara överens om att skall ha vårhjälp och vårt stöd.EuratomAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga tillutrikeshandelsministern som gäller Euratom.Vi vet alla att Euratom är en gammal konstruktionsom inte fungerar som det var tänkt från början.Euratom uppstod i en annan situation än den vi hari dag. Man kan ifrågasätta skälen för att ansluta sigtill ett omodernt Euratom med en specialskrivning.Jag vill fråga: Vilka skulle konsekvenserna bli av atthelt enkelt inte ansluta sig till Euratom, utan baratill EG eller EU?Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Ansökan till EG resp. den europeiskaunionen är odelbar. Den avser alltså de tregemenskaperna.Det är helt riktigt att Euratoms bestämmelser ärdelvis föråldrade. Det har utvecklats en praxis påområdet som inte går att utläsa i de grundläggandebestämmelserna i . Därför är deten viktig uppgift för oss att nu underförhandlingarna kartlägga vad EG:s egentligapolitik är på det här området och hur den står iöverensstämmelse med våra egna bestämmelser.Den kartläggningen pågår, med sikte på attfastställa om vi har anledning att formulera någrasärskilda krav på undantag, övergångsregler ellersärbehandling. Den diskussionen är ännu inteavslutad.VårdnadsbidragAnf. 37 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministern.Vi har fått kompletteringspropositionen.Sveriges ekonomi ser väl inte alltför ljus ut, om manuttrycker det milt. Trots detta har det under senaretid förekommit olika uttalanden frånregeringsledamöter om inställningen tillvårdnadsbidraget.Jag skulle vilja veta senaste nytt på den fronten, omstatsministern har planer på att införavårdnadsbidrag under den här valperioden.Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker nog att vi nu börjar seljuspunkter i ekonomin. Jag vill alls icke säga att vihar gått ut ur mörkret, men gradvis under detta årkommer vi att se att det ena lilla ljuset efter detandra börjar tändas. nattsvartabild känner jag inte igen.Statsministern har förvisso planer när det gällervårdnadsbidraget. Det är en situation somstatsministern delar med regeringen i övrigt, vilketklart har uttryckts i regeringsförklaringen. Jag har sagt att vi har aviserat en proposition omändringar i socialtjänstlagen --juni, föresommaren, och i det sammanhanget kommer vi attlägga fram ett förslag på denna punkt.Förslaget till ökat antal utbildningsplatserAnf. 39 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillarbetsmarknadsministern, med anledning av att deti kompletteringspropositionen föreslås en oerhörtstor satsning på framför alltarbetsmarknadsutbildning. Det är den som står ifokus, av förklarliga skäl.Det kanske ändå finns ett memento, statsrådetHörnlund, nämligen att det är de minstutbildningsbenägna som erbjuds dessa godautbildningsmöjligheter. Det gör att man kan kännaett visst tvivel: Går det verkligen att fylla de mångaplatser som regeringen har föreslagit? Kanregeringen rent av deklarera en övertygelse om attde här utbildningsplatserna kommer att tas ianspråk?Anf. 40 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! ställer en viktig fråga.Paketet innehåller i det närmaste 440 000årsplatser, eller ger möjligheter för en tiondel avarbetskraften att erhålla utbildning, praktik ellerarbete.Den punkt där man kan hysa bekymmer är de40 000 gymnasieplatserna. Det är drygt 40 000elever som går ut från den tvååriga linjen, och vivädjar till föräldrar och till ungdomar att passa påatt gå det tredje gymnasieåret nu.Vi vädjar till kommunerna att de skall svara uppmed sin andel, så att vi får de gymnasieplatser somdet finns elever till.Det finns ett antal ungdomar som har varit utepå praktik i en eller två perioder. Vi vill gärna attde skall gå det tredje gymnasieåret. När det sedanblir andra tider kommer dessa ungdomar attkonkurrera med dem som har gått den nyaordinarie 3-åriga gymnasieskolan. Om de inte tarchansen kommer de då att vara litet sämre rustade.Om vi skall nå detta resultat behövs det faktisktmånga goda krafter som samverkar. Jag hyser ingabekymmer när det gäller att fylla komvuxplatser,nya högskoleplatser eller nya folkhögskoleplatser,utan det handlar om de här 40 000gymnasieplatserna.En annan fråga handlar om företagen. Vi föreslårju 100 000 nya praktikplatser för ungdomar. Detkräver faktiskt att företagen är beredda att ställaupp. Jag vädjar också till företagen att de skallbehålla ungdomar i företagen i stället för att dessa idet här skedet -- när det är på väg att vända -- skallgå ut i arbetslöshet. Vi kommer med förslag om ettutbildningspaket. Det gäller sammantaget 28 000platser för utbildning i företag.Jag har gott hopp, men jag behöver goda vänner föratt genomföra detta.Ungdomars arbete under sommarenAnf. 41 ():Fru talman! Jag har också en fråga tillarbetsmarknadsminister arbetsmarknadsministern vet närmar sigsommarlovet. Det innebär bl.a. att de tiotusentalsgymnasieelever som ni pratade om kommer attlämna gymnasieskolan. För de allra flesta av deminnebär detta tyvärr att det är arbetslöshet somväntar på dem. Risken är ganska stor att det förmånga kommer att bli en lång het sommar.Samtidigt skall ju de ungdomspraktikplatser som vitidigare har tillsatt upphöra i och med sommaren.Jag undrar om arbetsmarknadsministern har någranya planer för alla dessa ungdomar.Anf. 42 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Vi får ju en sommararbetsmarknad --vikariearbetsmarknad. Vi vet inte hur stor den blir.Det ryktas och talas mycket om att det kommer attbli en bra turistsommar, både genom att vi svenskarmer kommer att vara inom landet och genom attutlänningar i större utsträckning kommer attbesöka det billiga Semestersverige. Därför harvi i samarbete med sagt attvi denna sommar inte kan ha i gång alla dessaungdomspraktikanter. Det skulle med storsannolikhet förstöra ungdomsarbetsmarknaden --vikariearbetsmarknaden. Detta innebär att vi görett avbrott i ungdomspraktiken på ett par månader.Man väljer att ha avbrottet antingen --juli eller . Detta gör vi för att bådegymnasieelever och ungdomspraktikanterna skallförsöka få vikariat i stället.PappaledighetAnf. 43 i (nyd):Fru talman! Jag skulle vilja höra statsministernsuppfattning om tvingande regler för pappaledighet.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker mig ha hört talas om det härunder de senaste dagarna.Detta härrör sig väl till den pressdiskussion som harförts med anledning av förslagen ikompletteringspropositionen om en sänkning aversättningsnivån i föräldraförsäkringen från 90 %till 80 %.Det har diskuterats olika åtgärder som kan vidtasför att fördelningen av detta skall bli rimlig, så attdet inte från jämställdhetsutgångspunkt blir enalltför negativ effekt. Regeringen har inte fattatnågra beslut om detta. Men i samband med att vilägger fram det här förslaget -- när det nu blir --kommer den diskussionen säkert att fortsätta. Dåkommer någonting också att komma upp, kanskeinte just det som frågan avsåg, men kanskenågonting annat.MellanösternAnf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa min fråga tillbiståndsministern i egenskap av minister förmänskliga rättigheter.Vi ser ju en katastrofal situation i , menvi har också en utomordentligt allvarlig situation iMellanöstern. och är avstängda,och vi kan i TV se dels de deporterade palestiniernai stenöknen norr om , dels hur israeliskasoldater skjuter och slår palestinska ungdomar.Jag undrar om regeringen stillatigande kan åsedetta. Hela fredsprocessen är i fara. Borde interegeringen sätta in kraftfulla åtgärder och tainitiativ i MR-frågorna? Kan vi förvänta oss någrasådana?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Om man gör gällande att det bara ärfrån israelisk sida som våld används är det en någotensidig beskrivning. Vi vet faktiskt att israelernahar att hantera fundamentalistiska rörelser --Hizbollah och Hamas. Dessa använder sig faktisktockså av en hel del våld.Min uppfattning är att våldet, vem som än använderdet, är värt att brännmärkas.Ex-JugoslavienAnf. 47 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsministernom Ex-Jugoslavien.Vilka initiativ och vilka ytterligare åtgärder -- avnytt slag -- vill regeringen verka för, eller själv ta,till förmån för freden, för de hemlösa, för krigetsoffer och för flyktingarna?Dess bättre är opinionen betydligt starkare nu änvad den har varit på länge, men behoven är ocksåså oändligt mycket större. Det måste äntligen bli ettslut på blodbadet i Ex-Jugoslavien.Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Jag tackar förfrågan. Det är få frågeställningar somegentligen sysselsätter oss mer -- med all respekt förkompletteringspropositionen -- än den om vad somhåller på att hända nere i Bosnien och i övriga delarav före detta Jugoslavien.Vi har ju spelat, och spelar, en viktig roll i deninternationella dialogen. Jag tror att vi nu befinneross i ett skede då den internationella dialogen hållerpå att intensifieras. Man diskuterar inom ochmellan regeringar i framför allt västvärlden, menockså i , vilka ytterligare steg som kan tas.Utrikesministern var i . Honhade överläggningar med den ryskeutrikesministern . Jag kommer underhelgen vid ett besök nere i att sammanträffabåde med EG-medlaren och medchefen för för att på platseninformera mig om vilka möjligheter som finns.En möjlighet är att man tydligare etablerar det somkallas safe havens. Det förutsätter ökade militärainsatser runt dessa. Det finns ett risktagande idetta. Det finns också en möjlighet, somdiskuteras, att man går in med militära insatser. Detkan t.ex. handla om flygattacker mot serbiskaartilleriställningar.