prot · GH0911 · 1993-10-20 00:00:00 — Undantag härifrån bör, enligtförslaget, göras för den som använder pyrotekniskavaror utan polisens tillstånd där sådant krävs.Enligt departementschefen är det fullt tillräckligtmed penningböter som påföljd för överträdelser avdet slaget. ''Man föreslår böter som normalpåföljd. Undantagfrån böter kan göras om man använderpyrotekniska varor utan polisens tillstånd. Är detnågon mer än utskottet som kan förstå vad sommenas? Det är motsägelsefullt. Böter är påföljden,men man behöver inte bli bötfälld om man gör dethär utan att ha polisens tillstånd. Jag skulle gärnavilja att utskottet förklarar vad som menas.Förhoppningsvis menar man väl något annat, någotsom är bra. Men det går inte för vanliga människoratt uttyda det.Anf. 64 ():Fru talman! Motionskravet från Karl-GöranBiörsmark angående förbud att använda mask viddemonstration kan naturligtvis synas vara ettrelevant krav. Skall man ha rätt att demonstreraskall man våga stå för sina åsikter och visa sittansikte, kan man tycka.Vi måste ändå komma ihåg att den yttrande-,mötesoch demonstrationsfrihet som vi har i vårtland och som man saknar i många andra länder ärnågot mycket värdefullt som vi säkert alla vill slåvakt om. Därför måste vi vara mycket försiktigamed att begränsa de s.k. opinionsfriheterna.Justitieutskottet har inte funnit att något av dekriterier är uppfyllt som krävs för att en begränsingenligt motionsönskemålet skall kunna göras.Försiktighetsprincipen har fått gälla. Därför har ettenigt utskott också avstyrkt bifall till motionen.Wiggo Komstedt undrade över böter föranvändande av pyrotekniska attiraljer. Jag förstårdet så att kapitel 3 innehåller flera paragrafer.Böter kan förekomma, dvs. Men just för den här typen avenklare pyrotekniska artiklar är det fråga ompenningböter, enligt justitieministern.Anf. 65 ():Fru talman! talar väl om rätten attdemonstrera och demonstrationsfrihet. Jag är densiste att förneka människor rätten att demonstrera.Jag poängterar att man inte skall göra det dolt ochgömma sig bakom en mask. Då står man inte fördet som man egentligen går ut och demonstrerarför. Det tycker jag är en otäck utveckling i detsvenska samhället och i det öppna demokratiskasamhället. Att människor skall gå och demonstreraoch gömma sig för tankarna till Ku Klux Klansdemonstrationer.Vi vet hur svårt polisen har det i demonstrationerdär deltagarna gömmer sig bakom masker och medstenar och andra tillhyggen slår sönder fönsterrutoroch även männniskor. Man kan inte identifiera demaskerade demonstranterna. Jag menar att polisenskall få möjlighet, vilket de så gärna själva vill, attnär de ger tillstånd till en demonstration poängteraatt demonstrationen skall ske utan att deltagarnagömmer sin identitet bakom en mask. I Tysklandfinns denna möjlighet. Där har man en sådan lag.Varför skulle inte kunna ha det? Jag yrkarbifall till min motion Ju840.Anf. 66 ():Fru talman! Jag kan ha förståelse för Karl-GöranBiörsmarks inställning. har dockövervägt frågan noga. Man har kommit fram till inte skall vidta några förändringar. Om manbörjar genomföra en sådan här förändring kanskeman kommer att få genomföra nya förändringar.Det kan t.ex. bli så att människor klär ut sig på ettvisst sätt och därigenom döljer sin identitet. Då kanvi få en utveckling som vi inte önskar när det gällerdemonstrations- och opinionsyttringsfriheten.Anf. 67 ():Fru talman! Jag blev inte mycket klokare av denförklaringen som utskottstalesmannen försökte ge.Det är möjligt att man skall använda sig av en sådanhär form av skrivning i ett utskottsbetänkande. Jaghar ambitionen att de beslut som fattas i dennakammare och som gäller svenska folket skall kunnaförstås.Om man menar böter och skiljer på böter ochpenningböter, bör man i så fall skriva ut detta. Jagtror inte ens att justiteutskottets ledamöter på etttorgmöte skulle kunna förklara vad de menar omde skriver på det här sättet. Om det är skillnad påde olika bötespåföljderna får skrivningen inte varaså motsägelsefull som den jag har citerat. Ni bordefaktiskt förklara vad ni menar.Anf. 68 ():Fru talman! säger att han mycketväl förstår min argumentering och att han har storförståelse för mina synpunkter. Varför går han dåinte in i debatten om de frågor jag tar upp i minmotion. Utskottet har inte kommit med någotbemötande i sak. Man har bara rapat uppdemonstrationsfriheten, rätten att demonstreram.m. Det är inte detta det är fråga om. Det härstöder vi alla.Man har inte gått in på problemen, nämligen denmaskering som demonstranterna använder för attgömma sin identitet. Det har man inte tagit upp ibetänkandet. Det tycker jag är svagt. Man borde hasett på frågan mera seriöst. Man har bara yrkatavslag på motioner i den allmänna motionsfloden iparti och minut. Även den här motionen har följtmed. Det här är ett problem som är för allvarligt föratt behandlas på det sättet. Utskottet bordeöverväga frågan noga. Det finns, som sagt, exempelatt hämta ifrån andra länder. har en sådanhär lagstiftning.Anf. 69 ():Fru talman! Till har jag ingetannat att säga än att det är möjligt att skrivningenkunde ha varit klarare. Den förklaring jag gjordeförut är den som gäller.När det gäller förslag harjag sagt vad som är utskottets mening. Jag har ingetytterligare att tillägga i denna fråga.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill bara göra ett litet tillägg till ersom har lyssnat på den här diskussionen. Tänk påhur ni trycker på knappen när jag nu yrkar bifall tillmin motion Ju840. Stöd gärna den motionen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /94:KU1, KU2, KU3 och KU4samt justitieutskottets betänkande 1993/94:JuU1.KU01. vårdsskildring m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.KU02. 2 (yttrandefrihetsgrundlagens reklamregel)1. utskottet2. 1 (nyd)Ställdes res. 1 mot utskottetKammaren biföll utskottets hemställan medacklamationKU02. 3 (åsiktsreklam)1. utskottet2. 2 (s)Huvudvotering154 röster för utskottet120 röster för res. avstod från att rösta74 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:1 v, 69 m, 22 c, 22 fp, 19 kds, 20 nyd, 1 -För res. 2:111 s, 8 v, 1Avstod:1 kdsFrånvarande:27 s, 5 v, 11 m, 9 c, 11 fp, 6 kds, 3 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.KU02. 4 (rätt till genmäle i massmedierna)Huvudvotering136 röster för utskottet122 röster för res. avstod från att rösta72 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:70 m, 22 c, 21 fp, 21 kds, 1 nyd, 1För res. 3:111 s, 9 v, 1 fp, 1Avstod:19 nydFrånvarande:27 s, 5 v, 10 m, 9 c, 11 fp, 5 kds, 3 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.KU03. 5 (public service-verksamheten m.m.)1. utskottet2. 5 (nyd)Huvudvotering255 röster för utskottet21 röster för res. avstod från att rösta72 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:111 s, 9 v, 70 m, 22 c, 21 fp, 21 kds, 1 -För res. 5:20 nyd, 1Avstod:1 fpFrånvarande:27 s, 5 v, 10 m, 9 c, 11 fp, 5 kds, 3 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU04. (m, fp, kds, nyd)Huvudvotering149 röster för utskottet115 röster för res.8 led.avstod från att rösta77 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:109 s, 9 v, 19 c, 10 fp, 2 kdsFör res. :69 m, 2 c, 9 fp, 15 kds, 18 nyd, 2Avstod:1 m, 1 c, 2 fp, 4 kdsFrånvarande:29 s, 5 v, 10 m, 9 c, 12 fp, 5 kds, 5 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.JUU01. 5 (pornografiska föreställningar)1. utskottet2. (v)Huvudvotering263 röster för utskottet11 röster för men.0 led. avstod från att rösta75 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:109 s, 69 m, 22 c, 20 fp, 21 kds, 20 nyd, 2För men. :1 s, 9 v, 1 fpFrånvarande:28 s, 5 v, 11 m, 9 c, 12 fp, 5 kds, 3 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.JUU01. 7 (maskerade demonstranter)Under överläggningen framfört yrkande. Ju840Huvudvotering216 röster för utskottet45 röster för mot. avstod från att rösta74 led. frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet:104 s, 8 v, 65 m, 16 c, 7 fp, 13 kds, 2 nyd, 1För mot.Ju840:2 s, 4 m, 4 c, 14 fp, 5 kds, 16 nydAvstod:4 s, 1 v, 2 c, 1 fp, 3 kds, 2 nyd, 1Frånvarande:28 s, 5 v, 11 m, 9 c, 11 fp, 5 kds, 3 nyd, 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 19 oktober1993/94:30 av () tillstatsministern om privatisering av offentligverksamhet:Privatisering av offentliga verksamheter är enbärande linje i regeringens politik. Ett alltmeruppmärksammat problem med denna ideologiskainriktning är dock att den privata sektorns kulturoch moral på många sätt är helt annorlunda än denoffentliga sektorns.I regeringsförklaringen i allmänhet och i det''linjetal'' med ,som statsministern höll , isynnerhet, framträder regeringens vilja att fortsättaatt utveckla denna privatisering.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill statsministern:Skall det i finnas klara gränser mellan denkommersiella och den offentliga sfären?Vilka risker finns inbyggda i dagens utveckling meden alltmer kommersialiserad infrastruktur --posten, den nya informationsteknologin,utbildningsväsendet?Är utvecklingen på väg åt rätt håll när mångapolitiker och tjänstemän i den offentliga sfärentalar om grundskoleelever som kunder och skolorsom resultatenheter?Vilka problem uppkommer när den kommersiellamoralen (köp-och-sälj-system) inplanteras i t.ex.offentlig sjukvård? Skapar inte regeringen därmedförutsättningar för ''moraliska hybrider'' medmycket oklara styrsystem och uppgifter?1993/94:31 av () tillstatsrådet om åtgärder förutlandssvenskars återflyttning till Sverige:Den folkbokföringslag som trädde i kraft den 1 juli1991 har gjort att många svenska medborgare intelängre är välkomna hem utomlands.Folkbokföringsmyndigheterna vill inte accepteraen bosättning i , utan den återvändandehänvisas ofta till att överklaga myndighetens beslutför att få rätt i högre instans.För mer än 50 år sedan engagerade sig dåvarandeStocksholms-Tidningen i en debatt till förmån försvenskar som hade bott utomlands men som, då deåtervände till , fann att det svenskasamhället och svenskt näringsliv inte ville veta avdem. Debatten ledde bl.a. till bildandet avUtlandssvenskarnas förening, numera Föreningenför svenskar i världen. Tonen är på många sättlikartad . Vi talar om internationalisering ochbetydelsen av att ungdomar åker utomlands ochstuderar och att människor har möjlighet att arbetautomlands . Men vilka blirkonsekvenserna för den enskilde?Ur folkbokföringslagen SFS 1991:481:Folkbokföring vid inflyttning till landet3 § Den som efter inflyttning kan antas under sinnormala livsföring komma att regelmässigttillbringa sin nattvila eller motsvarande vila(dygnsvilan) i landet under skallfolkbokföras. Även den som kan antas komma attregelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom ochutom landet skall folkbokföras om han med hänsyntill samtliga omständigheter får anses ha sittegentliga hemvist här.Rätt folkbokföringsort m.m.7 § En person anses vara bosatt på den fastighetdär han regelmässigt tillbringar eller, när byte avbostad har skett, kan antas komma att regelmässigttillbringa sin dygnsvila. Den som därigenom kananses vara bosatt på fler än en fastighet anses varabosatt på den fastighet där han sammanlever medsin familj eller med hänsyn till övrigaomständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist.En person skall anses regelmässigt tillbringa sindygnsvila på en fastighet där han under sin normalalivsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång iveckan eller i samma omfattning men med annanförläggning i tiden.Om barnen, mannen och föräldrarna bor i olikaländer och mamman/hustrun/dottern under ett årdelar sin tid mellan dessa hushåll -- vilket hushållskall då definieras som familj?Varför får inte den svenska kvinna med endastsvensk bakgrund och svensk familj som under en tidföljt mannen på utomlandsarbete flytta hem ochfolkbokföras i , även om mannen fortsätteratt arbeta utomlands? Är det rimligt att drivanästan varje fall till överklagande? bör integenom att återflyttning för svenskar försvårasförsätta sig i en situation där man riskerar att gåmiste om yrkesmässig kompetens och internationellyrkeserfarenhet.Vissa lokala folkbokföringsmyndigheter tyckstillämpa lagen för restriktivt när det gällersvenskars möjligheter att återflytta till Sverige.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet:Vilka åtgärder avser statrådet att vidta för attunderlätta svenskars återflyttning till ?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 oktober1993/94:73 av () tillarbetsmarknadsministern om butikerna i glesbygd:En livskraftig lanthandel är förutsättningen för enfungerande landsbygd. Glesbygdsbutikerna harofta också apoteksservice, postservice ochbensinförsäljning. avser Tipstjänst attomorganisera sin verksamhet så att de mindretipsombuden försvinner. Kommunerna gör ocksåalltmer storskaliga inköp, vilket innebärkoncentration till grossister. Hemkörningsstödetdrabbas också av kommunernas sparprogram.Indragningen av tipsombud kan vara den sista tuvasom stjälper glesbygdsbutiker med dåliglönsamhet.Jag vill därför fråga:Avser arbetsmarknadsministern ta några initiativför att förhindra att ännu fler lanthandlareförsvinner i glesbygden?1993/94:74 av () tillmiljöministern om Njakafjäll:Samtidigt som regeringen presenterar enproposition om biologisk mångfald tillåterregeringen att en unik urskog -- --skövlas. En naturtyp som enligt propositionenmåste skyddas. Skövlingen genomförs dessutommed hjälp av statliga medel. Ingreppet är också etthot mot svensk skogsnärings trovärdighet imiljöfrågor.Regeringens dubbelmoral är skrämmande. Attpresentera dylika propositioner kan invagga mångai tron att något faktiskt sker. Denna oärliga politikär ett hot -- inte stöd -- i arbetet för ettkretsloppssamhälle.Regeringens brist på reell handlingskraft visasockså av att virkesköpare inte vill veta av timretfrån . Regeringens naturvårdspolitik ochlagstiftning ligger följaktligen efter verkligheten.Precis som när det t.ex. gäller blyad bensin;regeringen vill förbjuda blyad bensin nu när densnart inte längre finns på marknaden.Många undrar när regeringen skall upphöra medsitt hyckleri i miljöpolitiken. Jag vill därför fråga:Kommer regeringen att stoppa skövlingen av detunika i enlighet med texterna i sinaegna propositioner?1993/94:75 av () tillutrikesministern om stödet åt svenska medborgaresom fängslats utomlands:Utrikesdepartementet har lämnat redovisningbeträffande fängslade svenskar utomlands. I vissafall har gjorts mycket stora insatser från svensksida, exempelvis de tre fängslade svenskarna i Irak.I andra fall har så inte varit fallet, exempelvisAnnika , som avtjänar ett långvarigt straffi USA.I anledning härav får jag fråga utrikesministerMargaretha af Ugglas:Hur genomförs det svenska stödet åt fängsladesvenskar utomlands i praktiken, och vilkaprioriteringar görs?1993/94:76 av () till statsrådet om energiskatten och råtallolja:Bergvik Kemi utnyttjar råtallolja som råvara för atttillverka såpa, lim, klippämnen och hartser. Menråtallolja kan också användas som bränsle. Juhögre skatten blir på eldningsolja, desto merattraktivt blir det att använda den skattefriaråtalloljan att elda med. Den som i likhet medBergvik Kemi vill använda råtallolja till förädlingmåste då betala ett högre pris för att köpa inråtalloljan. Denna prisökning kan beskrivas som''fantomskatt'', dvs. en skatteeffekt som träffar enskattefri produkt.Ministern känner säkerligen till problematikeneftersom det finns en reservation med dennesnamn, reservation 15, 1990/91:SkU26. Den 12 juni1991 beslutade att ge regeringen iuppdrag att skyndsamt pröva frågan och vidtaerforderliga åtgärder.Jag anser inte att regeringen vidtagit erforderligaåtgärder.Avser ministern att skyndsamt lösa frågan?1993/94:77 av (nyd) tilljustitieministern om omprövning av påföljd somutdömts av domstol i USA:Den svenska medborgaren sittersedan tolv år tillbaka i amerikanskt fängelse förmedhjälp till ett dubbelmord. Hon var närvarandenär hennes pojkvän sköt ihjäl två personer, varavden ene var amerikansk polis.Det straff hon erhöll står i lika dålig proportion tillbrottet som när tre svenskar fick fängelse föratt ha överträtt den irakiska gränsen. AnnikaÖstbergs fall har inte fått samma uppmärksamhetsom de tre svenskarna i erhöll, men tiden börnu vara mogen för ett officiellt agerande frånsvenska myndigheters sida.Under ett besök i som FN-delegattillskrev jag och några andra riksdagsledamöter denkaliforniske guvernören om benådning av AnnikaÖstberg, men vår gemensamma skrivelse rönteingen framgång.Avser justitieministern vidtaga någon åtgärd för attAnnika skall få straffet omprövat?12 § Kammaren åtskildes kl. 15.59.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4§ anf. 4 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 45(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.