prot · GG09121 · 1993-06-03 00:00:00 — Så anges också i debåda läroplanspropositioner som regeringen hargett som sommarläsning följandetänkvärda ord:''De normer, som skolans verksamhet skall byggapå, såsom respekt för människans värdighet,individens frihet och integritet, jämställdhet mellankvinnor och män, omsorgen om den som har detsvårt, det personliga ansvaret, har en djupförankring i vårt land och vår kultur. Det är normer,som således har djupa rötter i vår historiskautveckling. Som särskilt viktig framstår skolansvärdegrund, förankrad i etik ochvästerländsk humanism. -- -- -- Frågor om etik ochmoral hör hemma inom i stort sett alla ämnen iskolan och även utanför lektionstiden.'' Detta stårpå s. 19--20.Finns samma fostrande och karaktärsdanandeuppgift även på universitetsnivå? Ja, hävdarprofessorn i rättshistoria, , underrubriken och moralen i Sydsvenskanden . Han skriver: ''Vem ansvararegentligen för samhällsmoralen, det vill sägasamhällsmedborgarnas moraliska och etiska ansvari förhållande till såväl medmänniskor som staten?Min tro är att den frågan får sin plats iuniversitetsutbildningen. Harvarduniversitetetsförre rektor tillhör de auktoriteter inomden högre utbildningen som återkommandekritiserat universitetens brist på moralbildning. ''Inom universitetsmiljön', skriver Bok, ''måstestudenterna få hjälp från universiteten att utvecklamoralisk standard och medborgerligt ansvar. 'Också de svenska universiteten måste i framtidenfå spela rollen av utvecklare av professionell etik.Universiteten måste spela en tydligare ochsynligare roll som förmedlare av en sundsamhällsmoral.'' Så långt professor är mycket viktiga synpunkter påuniversitetsutbildningen som professor . Jag vill påstå att regeringen bit för bit klargöretikens betydelse inom all utbildning, och det ärmin förhoppning att universiteten skall ta vara pådet etiska intresse och de behov som så klartsignaleras.Men med högskolans grundutbildning är väl ocksåbehovet av etik passerat? Forskarna bör väl ha ettsamvete som styr och ett starkt etiskt medvetande,utan någon särskild etisk vägledning? Så borde detverkligen vara. har t.ex. undertecknatGenèvedeklarationen , där det fastslås atten läkare skall förplikta sig ''till den yttersta respektför mänskligt liv alltifrån konceptionen till döden''.Tyvärr visar verkligheten att forskare, även mycketframstående sådana, mycket väl kan ha en djuptoetisk människosyn.Francis , som upptäckte DNA-spiralen ochfick för detta, skriver i ''Of molecules andmen'' 1966: ''Inget nyfött barn borde förklaras varamänniska innan det fått sina arvsanlag undersökta.Skulle barnet inte bestå provet har det förverkat sinrätt att leva. '', Cricks nobelpriskollega, sade i maj1973 i tidskriften : ''Om ett barn intelevandeförklaras förrän efterförlossningen kunde alla föräldrar beredas tillfälleatt ta ställning, medan bara ett fåtal harmöjligheten under det nuvarande systemet.Läkaren kunde sedan låta barnet dö om föräldrarnaså ville och därmed spara en massa elände ochlidande. ''Regeringspropositionen ''Forskning för kunskapoch framsteg'' andas stor insikt om etikensbetydelse inom forskningen. Låt mig citera ettstycke på s. 6: ''Forskningen kan inte i sig ge svar igrundläggande normativa frågeställningar.Samtidigt måste forskningen bedrivas inom deetiska ramar som utgör grundvalarna för vårtsamhälle. Det innefattar ett värnande av denpersonliga integriteten, men också av de rättsligaoch andra regler som gäller för samhälleligverksamhet i övrigt. Speciellt inom medicinsk ochgenetisk forskning behövs särskilda former förforskningsetisk granskning. Det är viktigt attkontinuerligt följa verksamheten i detta avseende.Regeringens grundsyn i etiska frågor framgår avregeringsförklaringen . ''I nämnda regeringsförklaring sägs det på s. 15:''Den snabba utvecklingen inom den medicinskaoch biologiska forskningen reser ständigt nya ochsvåra etiska problem. Denna utveckling ställer kravpå en sammanhållen och etiskt förankrad politik.Utgångspunkten skall alltid vara den syn påmänniskan och på människolivets helgd som har sinförankring i den kristna etiken och denvästerländska humanismen. Alla människor harsamma värde. Den grundläggande mänskligarättigheten är rätten till liv. ''I kds-motionen 1992/93:Ub103, under rubiken''Forskningens prioriteringar'', föreslås attregeringen uppdrar åt universitetskanslern att nogafölja de etiska frågorna i forskningen och övervakaatt de etiska principer som utgör grundvalarna förvårt samhälle följs. Det är av största värde, anförsdet i motionen, att regeringen så klart som möjligtanger att forskningen måste bedrivas inom deangivna etiska ramarna.Herr talman! Det är med glädje som jag somkristdemokrat konstaterar att ett enigt utskotterinrar om att regeringen såväl iregeringsförklaringen , vilken jag nyssciterade ur, som i den föreliggande propositionenuppmärksammat de etiska frågeställningarna på ettsådant sätt att syftet med de kristdemokratiskamotionärernas önskemål enligt utskottet ärtillgodosett.I två utredningar har forskningsetiska frågorbehandlats: SOU 1989:74 ''Forskningsetiskprövning. Organisation, information ochutbildning'' samt SOU 1989:75 ''Etisk granskningav medicinsk forskning''. Dessutom inrättades 1985Statens medicinsk-etiska råd med uppgift att belysamedicinsk-etiska frågor i ett övergripandesamhällsperspektiv. I rådets direktiv ingår att i ettetiskt perspektiv bevaka och bedöma denmedicinska forskning, diagnostik och behandlingsom är särskilt känsliga för den mänskligaintegriteten och som kan hotamänniskovärdet.Herr talman! Med det anförda tror jag att jag visatatt regeringen har en stor etisk medvetenhet när detgäller utbildning i allmänhet och, som , när detgäller etik och forskning. Både iregeringsförklaringen och i propositionen angesklart den värdegrund som samhället skall bygga på:den kristna etiken och den västerländskahumanismen. Regeringen skriver inte rutinmässigtatt man tänker ''följa utvecklingen'' utan använderstarka formuleringar. På s. 251 i propositionen stårdet: ''Regeringen avser att noga följa de frågor somär förknippade med kunskapsutvecklingen inomdet genetiska forskningsområdet och härvid särskiltbevaka de etiska aspekterna. ''Ett exempel på att det inte är tomma ord är denutredning som regeringen tillsatt och som gäller ens.k. Man skall utredakonskevenserna av införandet av en samvetsklausulnär det gäller studenternas möjlighet att avstå frånvissa moment i utbildningen som strider mot derassamveten.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkande UbU15, i synnerhet till skrivningarnaom forskning och etik.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det är klart att forskare, lika väl sommänniskor i allmänhet, har olika uppfattningar omsaker och ting. Men till syvende och sist är det jusamhället och staten som anger gränserna företiken vad gäller forskningen.En sak tycker jag skall understrykas alldelesspeciellt i det här sammanhanget, nämligen attforskarsamhället och forskarna som individerkänner ett mycket stort ansvar för de här frågorna.Det förs en bra debatt på detta område.Låt mig visa på ett exempel på det ansvar somforskarna och forskarsamhället har tagit. Närhybrid-DNA-forskningen började fanns detnämligen vissa farhågor för att den skulle kunnaanvändas på ett sätt som inte stod iöverensstämmelse med etiken och med vadsamhället i övrigt ansåg. Då beslöt de forskare somarbetade med hybrid-DNA-forskningen att införaett moratorium tills motsatsen hade bevisats. Dettycker jag är ett alldeles utmärkt bevis för att mankänner ansvar för de här frågorna.Anf. 50 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag tackar för denvärdefulla kompletteringen av det jag sade i mittanförande.Det är inte min avsikt att framställa de bådanobelpristagarna som goda representanter förforskare i allmänhet och för svensk forskning isynnerhet. Det är för att undvika sådanafullkomligt flagranta övergrepp på etiken som bådepolitiker och forskare gemensamt måste se till attden etiska fanan hålls högt.Anf. 51 ():Herr talman! Forskningens syfte är att söka nykunskap och nya sammanhang. Dess organisationoch inriktning måste löpande anpassas för detta,allteftersom nya infallsvinklar bedöms som viktiga.Följdriktigt måste också kvinnors kunskaper ocherfarenheter påverka forskningen.Vi socialdemokrater vill understryka vikten av attäven forskarsamhället tillförs ökad kunskap omförhållanden som är av betydelse för ett gott liv förbåde kvinnor och män. Därför får könsperspektivetaldrig begränsas till den s.k. kvinnoforskningen.Kvinno- och jämställdhetsforskningen skall i ställetvara pådrivande i en utveckling mot attkönsperspektivet beaktas av det samladeforskarsamhället. Det gäller i all forskning.Erfarenheterna från kvinnoforskningen ger vidhanden att en särredovisning av kvinnor och mänvisar på mönster som eljest inte kommer fram. Påde allra flesta områden är kvinnors och mäns villkorolika -- olika beslut påverkar kvinnor och män påskilda sätt.Kvinnors hälsa, kvinnosjukdomar samt mäns ochkvinnors biologiska skillnader måste ägnas ökaduppmärksamhet inom medicinsk forskning.Kvinnors insatser måste synliggöras inomhumanistisk och samhällsvetenskaplig forskning,och kvinnors och mäns villkor i arbetslivet måsteägnas ett ökat intresse.Under avsnittet om kriminalpolitiken iforskningspropositionen saknar vi en prioriteringav forskning kring kvinnomisshandel och sexuellaövergrepp mot kvinnor. Dessa saker får inte barases som kvinnofrågor, utan de skall också i hög gradses som frågor om hur kriminalpolitiken fungerar.Detsamma gäller forskning i fråga om övergreppmot barn. Här krävs ökad kunskap om metoder vidförhör med barn, om värderingar av barns utsagom.m.När det gäller detta sätt att förhålla sig tillkvinnoforskningen har utskottet gjort en mycketbra sammanfattning i betänkandet. Jagrekommenderar kammaren denna läsning.Herr talman! forskningspolitiska beslut,som initierades av den socialdemokratiskaregeringen, innebar ett kvantitativt och kvalitativtsprång framåt för den samlade kvinnoforskningen iSverige. har antalet forskarutbildadekvinnor inom flertalet fakulteter ökat.Fortfarande är dock andelen forskarutbildadekvinnor låg. Särskilt anmärkningsvärd är denmycket låga andelen kvinnor blandhögskolelektorer och professorer. Det är faktisktbara av högskolelektorerna och avprofessorerna som är kvinnor. Vi anser det därförangeläget att det tiopunktsprogram somregeringen -- utifrån FRN och den s.k. JÄST-gruppen -- föreslår i propositionen genomförs.Vi socialdemokrater stöder självklart ocksåförslaget om 1 miljon till forskningsområdet genusoch teknik vid högskolan i , och vi harmedverkat till att gästprofessuren ikvinnoforskning som regeringen föreslagit inrättasvid FRN, placeras i och får inriktningennaturvetenskap och teknik.Fortfarande återstår dock en hel del att göra, och visocialdemokrater vill ta ytterligare initiativ, utöverpropositionen, i två avseenden.Kvinnoforskningen spelar en viktig roll för att ökainsikterna om betydelsen av könsperspektiv isamhället. Mot den bakgrunden ökar antaletkvinnliga forskarstuderande på tok för sakta,särskilt inom juridisk och teologisk fakultet ochinom de naturvetenskapliga och tekniskaområdena. Vi anser att det finns anledning attnärmare analysera de bakomliggande faktorernatill att det vid vissa fakulteter inte har skett någonökning av andelen forskarutbildade kvinnor. Vianser att dessa insikter är mycket viktiga att få fördet fortsatta arbetet med att stärka kvinnorsställning inom forskningen. Detta förslag gårutöver regeringens och utskottsmajoritetens. Vi villge regeringen det till känna.I JÄST-gruppens anda borde det vara möjligt förriksdagen att ena sig om att beställa den häranalysen. Men det vill inte den borgerligamajoriteten i utskottet, tyvärr. Vi befarar attavsaknaden av en sådan analys kommer att försinkaarbetet för ökad jämställdhet inom forskningen. Visocialdemokrater står fast vid vårt yrkande.Det är också angeläget att det sker en betydandesatsning på forskarutbildning inom vård- ochomsorgsområdena, där andelen kvinnor är stor.Det är inte tillfredsställande och högst orättvist attmöjligheterna till forskarutbildning är få och attandelen forskarutbildade lärare äranmärkningsvärt låg inom området omvårdnad.Här krävs en betydande satsning påforskarutbildning . Ävendetta vill vi socialdemokrater ge regeringen tillkänna. Men inte heller här är majoritetentillmötesgående, tyvärr. Det är beklagligt, eftersomvi vet att kompetens är mycket viktigt förframtiden, även inom det här området. Vi skulledärför gärna vilja ha förklaringar till majoritetenskallsinnighet inför vårt yrkande.Herr talman! Vi socialdemokrater vill också satsaytterligare på att stärkabefintliga vid universiteten och en delhögskolor. Vi vill anslå en miljon för att stödjanyetablering av vid högskolorna iGävle/, och vid Mitthögskolan.Trots begränsade anslag har kvinnoforummedverkat till en betydande ökning avkvinnoforskningen. Vid samtliga forum ges kurserpå grundnivå -- på vissa orter även pådoktorandnivå. Forum arrangerar också nationellaoch internationella konferenser med möten mellankvinnoforskare och mellan kvinnoforskare ochkvinnor inom politik, samhälls- och arbetsliv.Kvinnoforum spelar på sina högskolor inte minst enviktig roll för kvinnliga forskare inom olikadiscipliner, som här har stöd och en mötesplats. Debehöver stärkas ytterligare och nyetableringar böruppmuntras.Utskottet avstyrker vårt yrkande om ytterligarepengar till forum utan vidare spisning ochmotivering. Det är mycket otillfredsställande ochanmärkningsvärt mot bakgrund av att vi faktisktskriver i betänkandet hur viktigt det är medkvinnoforum och deras funktion som grundbult ikvinnoforskningen. Alla möjliga åtgärder måste tillför att öka antalet kvinnor i forskarutbildningenoch i forskningen. Varför inte stärka kvinnoforumyterligare i enlighet med våra förslag?Herr talman! ställde en fråga islutet av sitt anförande. Den gällde om vi kan låtabli kvotering om vi inte ser resultat av dejämställdhetssatsningar som görs . Personligenkan jag tänka mig att överväga kvotering iframtiden. Men jag tycker att vi skall försökaundvika det. Vi har i våra reservationer lagtfram förslag som ytterligare skulle kunna stärkakvinnornas andel. Jag har redogjort för dem. Jagskulle önska att riksdagsmajoriteten hade kunnatlyssna på oss i de här avseendena.Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen 48.Herr talman! Jag skall slutligen bara kommenteraytterligare två socialdemokratiska reservationer, 24och 37. Först forskningen inom skolväsendet.Vi socialdemokrater anser att skolan är landetsviktigaste kulturinstitution. Här kan barn ochungdomar ges upplevelser och skapande somredskap för resten av livet. Vi vill därför anvisaytterligare utöver regeringensförslag till forskning om kultur i skolan på dettaanslag.Till sist anslaget till . Svensk och nordiskindustri har en viktig konkurrensfördel i en mycketgod tradition inom designområdet. Vi har därförmed tillfredsställelse hälsat den uppräkning avanslagen till grundutbildningen vid landetsdesignutbildningar som görs ihögskolepropositionen. Denna satsning borde haföljts upp i den forskningspolitiska propositionen.Nordisk design har internationellt kommit attuppfattas som ett begrepp. Inom designområdetfinns som inom andra forsknings- ochutvecklingsområden anledning att stärkasamverkan mellan högskolorna och det omgivandesamhället.Herr talman! Vi socialdemokrater vill därför anslå1 miljon kronor utöver regeringens förslag tillKonstfack för stöd till utvecklingen av samarbetemellan nordiska designhögskolor, till samverkanmellan designutbildningarna och industrin samt tillstöd för intressanta utvecklingsprojekt.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag är helt överens med när hon beskriver kvinnoperspektiv ochkönsperspektiv.Ewa Hedkvist tar uppsocialdemokraternas reservation 12, dvs. att manvill ha mer analys av varför det är som det är. Jagmåste upprepa det jag sade i mitt anförande. Visaknar inte kunskap om hur det ser ut och hur detär på olika områden. Vi vet också varför det ser utså. Det är historiskt, traditionellt betingat.Forskarsamhället är ett samhälle för män, byggt påmäns värderingar. Det vi nu måste koncentrera osspå och vara överens om är att verkligen tillsammansförsöka bryta ned de här barriärerna. Vi måstehjälpa till och omdana forskarsamhället så att detblir ett samhälle för både män och kvinnor, sombygger på både mäns och kvinnors värderingar. Jagvill bara om igen påpeka att vi inte saknar kunskapom hur det ser ut och varför det ser ut på det viset.Det som måste till är en insikt, en uthållighet,en tålmodighet, en långsiktighet i att ändra mot ettannat sätt.Det är korrekt som beskrivs, attSocialdemokraterna har begärt mer pengar tillforum/centrum. Regeringen och ävenmajoriteten i utbildningsutskottet har accepteratatt forum/centrum i princip får nöja sig med depengar de har och koncentrera sig på att detta medkvinnor i forskning skall spridas till att visa helakönsperspektivet. Forum/centrum ärkoncentrerade på kvinnoforskning, forskning omoch av kvinnor. menar vi atttiopunktsprogrammet innebär en brytning, så att vikommer att ge möjligheter för kvinnor över helafältet. Då prioriterar vi det.Jag vill ta upp två punkter i tiopunktsprogrammet.För det första är det en prioritering avdoktorandtjänster, som har som ett av sina syftenatt underlätta för kvinnor. Det är statliga tjänsteroch de medger alla de möjligheter som finns påandra statliga tjänster, nämligen att förenayrkesarbete med familj och barnafödande.För det andra sägs det klart på en av punkterna i fördelningen skall prioritera områden medstora grupper av kvinnliga studerande, bl.a. vårdoch omsorg.Anf. 53 ()replik:Herr talman! Jag kan också konstatera att jag ochMargitta är eniga om ansatsen i dennadiskussion, att vi vill stärka kvinnoforskningen ochkönsperspektivet i den svenska forskningen och detsvenska forskarsamhället. Sedan kan mandiskutera redskapen. Man kan diskutera vad vi vetoch vad vi inte vet.Jag håller med om att vi har stora kunskaper om detsvenska forskarsamhället och den könssegregeringsom finns. Men det utesluter inte att vi görytterligare analyser när vi ser områden som halkarefter och det är specifika områden. Dessutom harvi en ekonomisk utveckling i samhället sompåverkar alla samhällsområden, även forskningen.En lågkonjunktur påverkar också forskningen ochkvinnornas funktionssätt. Vi tycker alltså att det ärviktigt med analyser.Vi vill anslå mer pengar till . Vi vet attde gör en stor insats. De har faktiskt varit kilen in iforskarsamhället. Vi vet också att de fortfarande påmånga håll faktiskt arbetar under en ganska svårsituation. Vi har visserligen kunskaper om hurverkligheten är, men man skall också kunna arbetai vardagen.Vi socialdemokrater vill alltså anslå mer pengar tillbefintliga forum för att stärka dem ytterligare ochge dem råg i ryggen ytterligare. Men vi vill också hapengar till nyetablering på tre ytterligare högskolor,för de behöver också som dengrundbult de utgör när det gäller att ge en bas tilldetta mycket viktiga arbete.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag är helt överens med : /-centrums arbete underårens lopp när det gäller att göra kvinnoforskningsynlig kan inte tillräckligt nog prisas. De harbidragit till att man numera kan se att det tidigarefunnits perspektiv som inte har belysts. Jag tror attdessa forums/centrums kilfunktion mycketkraftfullt har bidragit till att man t.ex. vidGöteborgs universitet nu planerar för en institutionför kvinnoforskning.Jag läste för någon vecka sedan en rapport frånNorges forskningsråd om kvinnor i akademien.Återigen är problemet, som rapporten myckettydligt visar, att forskarsamhället inte ärkönsneutralt. Rapporten avslöjar sommanskulturell, dominerad av pappor meduppmärksamheten riktad mot sönerna, somkvalificerar sig för att gå i pappas fotspår.Hur vi öppnar detta mycket könsvärderade systemför mammor och flickor är vårt huvudproblem. Vivet hur det är. är frågan vad vi måste göra.Anf. 55 ()replik:Herr talman! Jag måste säga att detta är en väldigtstimulerande debatt, det är ett mycket viktigt ämnesom vi nu diskuterar.När det gäller behövs verkligennyetablering. Det berörde inte säger att forum har en viktig funktion som kili forskarsamhället. Det är så. Det är därför som vivill stödja nyetablering på flera orter, för vi vet attju fler forum det finns, desto mer kan man hjälpasåt. Men det får inte stanna där, utan vi måste se tillatt kvinnornas villkor och kvinnornas plats ifakulteterna stärks. Det var också tanken bakomdet forskningspolitiska förslag vad gällerkvinnoforskning som den socialdemokratiskaregeringen lade fram 1990. Det handlade just omatt stärka kvinnorna ute på fakulteterna.Vi vill alltså anslå ytterligare tillkvinnoforum.Margitta berörde inte tanken på kvotering.Som jag sade i mitt anförande kan jag mycket vältänka mig att överväga det om ingenting händer.Om vi ser att det kanske t.o.m. blir bakslag, som vihar sett på många områden, får vi börja fundera ide banorna. Än är vi inte där. Vi har vårttiopunktsprogram. Dessutom har vi ytterligareförslag som vi hade hoppats få majoritetbakom.Jag hoppas nu att vi från alla partier i dennakammare kan fortsätta att ta ett gemensamt ansvaroch försöka hitta olika åtgärder för att verkligensätta redskapen i händerna på dem som vill stärkajämställdheten i forskarsamhället och stärkakönsperspektivet. Då kanske vi kan undvikakvotering.Anf. 56 BO ():Herr talman! Jag skall i den här debattenkommentera utbildningsutskottets betänkande 13om anslag till m.m.Sveriges har en särställningbland universitet och högskolor i vårt land.Universitetets verksamhetsområde omfattar helalandet. Det innebär att verksamheten finns påmånga orter i landet när det gäller såväl utbildningsom forskning och försöksverksamhet.Sveriges har ett nationelltansvar för viktig utbildning, forskning ochförsöksverksamhet inom sitt område. Styrelsen förSveriges har därför ett särskiltansvar för hur utbildning och forskning skallorganiseras och lokaliseras för att olika behov ochintressen skall kunna tillgodoses. Det är också baraLantbruksuniversitetet som fårutfärda examen för t.ex. lantmästare, agronom,jägmästare, skogsmästare, landskapsarkitekt ochveterinär.I proposition 170 beskriver regeringen uppgifter och dess roll somsektorsuniversitet. Man framhåller att SLU även ifortsättningen bör vara ett samlatsektorsuniversitet för de areella verksamheternaunder ansvarsområde.Regeringen begär godkännande av detövergripande målet för SLU:s verksamhet.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenhar förordat. framhåller docknågra punkter som man anser vara viktiga i detfortsatta arbetet. Det gäller vad regeringen haranfört om behovet av flexibilitet och samarbeteöver universitets- och fakultetsgränser.Lantbruksuniversitetet har verksamhet på flerauniversitetsorter eller i deras närhet. Det bör därförfinnas ökade möjligheter till samarbete t.ex. förUltuna med , för medLunds universitet och för skogsvetenskapligafakulteten i med universitet.Likaså ser utskottet det som angeläget attmöjligheter till samordning mellan de olikafakulteterna inom SLU, som SLU har angivit skallundersökas, skapas. Ett av skälen tillsammanslagningen 1977 var ju att geförutsättningar för bättre resursutnyttjande, vilketsammanslagningen skulle skapa.Regeringen anför i propositionen att det är viktigtatt SLU prioriterar sådangrundforskning som stödjer ett hållbart nyttjandeav biologiska naturresurser med särskild inriktningpå de areella näringarna. SLU bör även ifortsättningen ha ansvaret förförsöksverksamheten. Vidare sägs i propositionenatt den mer produktionsinriktadeförsöksverksamheten i allt högre grad börfinansieras av näringen, och bör dennaverksamhet helt finansieras av resp. bransch.