prot · GG09114 · 1993-05-24 00:00:00 — Det är ganska lätt att hitta konkreta frågori det sammanhanget.Vidare återkommer jag gärna till att det ärväsentligt att fundera över detta när det gäller ettämme som svenska och en del andra saker somskolan skall syssla med. Det handlar om kunskapernär det gäller att hantera medier. Det handlar omvikten av en ordentlig källkritisk granskning osv.Det finns således flera infallsvinklar i fråga om detproblem som vi har diskuterat.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att jagåterkommer till behovet av lärarfortbildning, någotsom jag ändå tycker är ett bekymmer. Att möta detsom uppfattar som en ny formeller en ny typ av propaganda är inte alltid så enkeltför en lärare som kanske inte har mött något sådanttidigare. Vi vet att eleverna kräver besked direkt.Men vi kan inte enbart begära att skolan skallkunna klara av de här frågorna. Jag tycker att mansom politiker, människa, medborgare eller vad mannu vill vara också måste ställa kravet påorganisationer, medier, författare osv. att detillsammans skall bidra till att sanning och rätt lyftsfram. Det är viktigt inte minst när vi skall försvarade demokratiska värdena och fostra en unggeneration.Anf. 66 ():Herr talman! Fru skolminister, jag uppskattarmycket den goda vilja som skolministern så tydligtoch på ett övertygande sätt uttryckt här. Jag hoppasatt det kan leda till att den chans vi nu har när detgäller nya läroplaner skall utnyttjas av regeringen.En sådan chans återkommer inte så ofta. Dessutomhoppas jag att man skall våga vara litet merakonkret än vad har varit i sinskrivning. Skolministern återgav en del av denskrivningen.Det är självklart att skolan inte ensam kan ta ansvarför detta. Men just nu är det i skolan somdemokratiska värden angrips på detta sätt. Det ärockså i skolan som våra värderingar och attityderformas.Herr talman! Tillåt mig att för ett litet ögonblickhär i kammaren vara litet personlig.Vi är ett tiotal människor som lever i i dagoch som har varit med om Förintelsen. Vi har setthur det hela har hänt. Vi är alla kring , och viär rädda. Vi är inte rädda för vad som kan händaoss -- vi har ju levt så . Men vi är rädda för vadsom kan hända judar eller något annatfolk.Flera av oss ägnar faktiskt all fritid åt att resa runttill skolor för att berätta om Förintelsen. Baraunder vårterminerna 1992 och 1993 besöktes, somskolministern vet, mer än 500 skolor i avpersoner som överlevde Förintelsen.Men , när nya läroplaner skall göras, är viborta eller också är vi för gamla för att orka berättaoch bekräfta vad som har hänt eller agera på annatsätt som jag här i kammaren.Jag tycker att det är angeläget att vår regeringagerar , att den agerar kraftfullt och att den meddjup övertygelse talar om att detta är viktigt. Detgäller också att agera med tydlighet i läroplanerna.Att inte glömma det som har hänt är det bästaförsvaret. Det är det bästa sättet att motverka attdet som hänt upprepas för oss judar eller någonannan folkgrupp.Jag vill uppriktigt tacka skolministern för de klaraställningstaganden som gjorts här i kammaren . Vidare hoppas jag attUtbildningsdepartementet skall finna former för ettförverkligande av det som jag här talat om bl.a. iarbetet i samband med kommande läroplaner.Jag kan faktiskt inte se någon säkrare ellerlämpligare form för en regerings agerande i ettdemokratiskt land för att skydda våra ungdomarfrån denna nynazistiska, ganska otäckapropaganda. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1992/93:171 omperuanska flyktingars behandling vidåterförvisningAnf. 67 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig hurregeringen bedömer situationen i och vilkakonsekvenser detta får för bedömningen avansökningar om uppehållstillstånd. vidare frågat hur många personer som ansöktom uppehållstillstånd , hur många somavvisats och på vilka grunder samt vilken grad avsäkerhet som kan garanteras personer som intebeviljas tillstånd att stanna i Sverige.Först av allt vill jag påpeka att i sininterpellation talar om flyktingars behandling vidåterförvisning till . Om en asylsökande bedömsvara flykting beviljas han eller hon asyl i , ienlighet med . En flyktingavvisas alltså inte. Däremot kan asylsökande sominte har tillräckliga skäl för asyl och som alltså inteär flyktingar avvisas till sitt hemland. Jag kan intekommentera enskilda asylärenden och därför kanjag inte gå in på de skäl som de asylsökandeåberopat eller hur dessa bedömts. Jag kan barapåpeka att peruanska asylsökande, liksom allaandra asylsökande, åberopar många olika skäl ochatt dessa bedöms individuellt. De peruanskaasylsökandena i är inte alls någon homogengrupp av människor som samtliga tillhör någonspeciell organisation.Sedan vill jag korrigera de siffror som TorgnyLarsson anför i interpellationen. reste1 033 peruanska medborgare in i ochansökte om uppehållstillstånd här. 774 av demsökte asyl. fattade beslut i313 ärenden rörande peruanska medborgare.Dessa 313 behöver inte ingå i de 1 033 utan kanäven omfatta personer som söker uppehållstillståndfrån utlandet eller personer som kommit till Sverigetidigare. I 216 fall beviljades uppehållstillstånd iSverige. I 97 fall fattades beslut om avvisning.Flertalet av dessa ärenden överklagades tillUtlänningsnämnden. fattades under1992 beslut i 121 ärenden. I flertalet fall avslogsöverklagandet. Eftersom ären överinstans är det helt normalt att andelen bifallär mycket liten. Ett bifall i nämnden kan ju barabero på att omständigheterna ändrats sedanInvandrarverkets beslut eller attUtlänningsnämnden bedömer att Invandrarverketfattat ett felaktigt beslut.Regeringen har och under 1993fattat beslut i 28 ärenden rörande peruanskaasylsökande. Av dessa beviljades uppehållstillståndav humanitära skäl i 6 fall.Av dem som beviljades uppehållstillstånd avInvandrarverket fick 93 personer tillstånd påanknytning, 82 av humanitära skäl, 12 som de facto-flyktingar och 6 som flyktingar. Därtill kommer 15kvotflyktingar samt 7 gäststuderande och 1adoptivbarn.Jag vill återigen understryka att såväl regeringensom myndigheterna följer utvecklingen i Perumycket noga. Vi har tillgång till omfattandematerial, bl.a. från ochAmerica's Watch, men också från vår ambassad iLima. Det kan inte nog understrykas när manstuderar läget i att terroristorganisationerna,främst Sendero Luminoso, står för en mycket stordel av de grymheter som begås mot enskilda i Peru.Vad avser bedömningen av asylärenden är det nogväl känt att regeringen aldrig fattar några generellabeslut i asylärenden eller gör några generellauttalanden. Varje asylansökan prövas individuelltmed hänsyn till samtliga omständigheter i detenskilda fallet, mot bakgrund av situationen ihemlandet.Precis som jag tidigare påpekat här i kammaren harStatens invandrarverk och ,som är de myndigheter som självständigt fattarbeslut i asylärenden, vid sin bedömning av deenskilda ärendena i flertalet fall inte ansett att detmot bakgrund av läget i finns anledning attanta att den asylsökande har skyddsbehov.Regeringen har inte funnit anledning att göranågon annan bedömning i de ärenden som haröverlämnats till regeringen för beslut.Några garantier för peruanska medborgaressäkerhet i kan den intelämna. Men mot bakgrund av kunskapen om läget iPeru och vad de asylsökande anfört till stöd för sinaansökningar har varken myndigheterna ellerregeringen haft anledning att anta att det generelltskulle finnas hinder mot avvisning av peruanskamedborgare till . Erfarenheten av deavvisningar som verkställts ger inteanledning att ompröva det här ställningstagandet.Den svenska ambassaden i kan vid behovinformera sig om hur de asylsökandesåtervändande avlöper.Jag måste återigen upplysa om att den europeiskakommissionen för mänskliga rättigheter vidförhandling fattade beslut i tvåärenden i vilka peruanska asylsökande som enligtbeslut av regeringen skall avvisas från Sverigeklagat till kommissionen. De hade anfört att deskulle löpa risk att torteras om de avvisades tillPeru. I båda fallen fann kommissionen att ärendenainte skulle tas upp till prövning, då klagandenaspåståenden bedömdes vara uppenbart ogrundade.Kommissionen anförde att svenska myndigheterhar omfattande erfarenhet av att bedömaasylansökningar från peruanska medborgare ochatt regeringen noggrant prövar omständigheterna iärendena. Prövningen enligt svensk lag omhuruvida en avvisning kan verkställas med hänsyntill risken för tortyr överensstämmer enligtkommissionen väl med de krav som ställs enligt deneuropeiska konventionen om mänskligarättigheter. har kommissionenfattat beslut i ytterligare två ärenden rörandeavvisning av peruanska asylsökande och kommitfram till samma slutsatser.Jag tycker därför att det är uppenbart attasylsökande från , liksom alla asylsökande, fårsin sak noga prövad i . Den som efter enindividuell prövning av asylansökan bedöms habehov av skydd i får det.Anf. 68 ():Herr talman! Jag ber att få tacka kulturministernför ett detaljerat svar på den interpellation jag ställtom behandling av peruaner som har söktasyl här.Kulturministern påpekar att jag i min interpellationtalar om behandling av flyktingar vidåterförvisning. Hon säger vidare att en flykting inteavvisas. Däremot kan en asylsökande som inte hartillräckliga skäl för asyl och som alltså inte ärflykting avvisas till sitt hemland. Detkulturministern säger är naturligtvis rätt. Jag harinte använt begreppet flykting i självainterpellationen -- däremot hade det insmugit sig irubriken.I ett annat påpekande vill kulturministern korrigerade siffror jag anfört i interpellationen. Det framgårexempelvis att 774 peruanska medborgare ansökteom asyl här i , medan jag i mininterpellation angav att det var 942. Man kan frågasig vem av oss som har rätt -- ellerjag. Jag för min del kan säga att jag har fåttsiffrorna från . Där harman angivit en namngiven person påInvandrarverket som sin referens, så jag står någotundrande inför det här.Vidare säger kulturministern att Invandrarverketunder fattade beslut i 313 ärendenrörande peruanska medborgare. Invandrarverkethar genom uredningstjänsten till mig uppgivit att160 asylärenden avgjordes . Jag undrarhur jag skall tolka dessa uppgifter. Är bådauppgifterna korrekta? Eftersom kulturministernsäger att hon vill korrigera de uppgifter jag anförtmåste jag fråga hur många asylärenden somavgjordes . Var det 160 eller inte?Birgit säger vidare att 216 personerbeviljades uppehållstillstånd medan 97 avvisades.Av min interpellation framgick det att 48 av de 160som sökte asyl fick stanna, medan 98 avvisades och14 ärenden avskrevs.Man kan fråga sig om alla dessa siffror spelar någonstörre roll. Det är naturligtvis inte siffrorna i sigsom är det viktiga. Anledningen till att jag ändå hartagit upp det är att två tredjedelar av de 313 fallenskulle ha beviljats uppehållstillstånd enligt denuppgift jag nu har fått av kulturministern. Deuppgifter jag har fått genom utredningstjänsteninnebär att mindre än en tredjedel av de 160asylsökande skulle fått stanna. Om det är möjligtvore jag tacksam för ett klargörande.Herr talman! Oavsett hur viktigt det är medkorrekta siffror är det naturligtvismänniskoödena -- människorna bakom siffrorna --som är det väsentliga i dessa sammanhang. Jagställer mig frågan om de myndigheter som beslutarhar tillräcklig kunskap och integritet för att fatta derätta besluten. Vilken aktuell kunskap har de omförhållandena i de land varifrån de asylsökandekommer?I då attityden mot invandrare och flyktingarblir allt kärvare är det viktigt att myndigheternasbedömningar blir så korrekta och välgrundade sommöjligt.Enligt många uppgifter inger förhållandena i Perudjup oro, även om det finns vissa hoppingivandetecken. Det är uppenbart att de mänskligarättigheterna kränks och att förhållandena förmånga människor är vidriga att leva under.I min interpellation ställde jag frågan om hurregeringen bedömer situationen i . Jag skallerkänna att jag inte är helt nöjd med svaret.Kulturministern säger visserligen att regeringenoch berörda myndigheter noga följer utvecklingen,och visserligen betonas det att man har ettomfattande material från såväl svenskaambassaden som från exempelvis AmnestyInternational.Det är bra att regeringen följer utvecklingen noga,men det vore värdefullt med en något mer samladbild -- en samlad bedömning av situationen i Peru.Jag efterlyser det. Det vore värdefullt med någonform av kompletterande svar avseende hursituationen är i dag.Jag läste i någon tidning att företrädare förkyrkorna i , jag tror att det varden , skulle uppvakta kulturministern omden svenska invandrar- och flyktingpolitiken.Enligt nämnda tidningsuppgift skulle de ocksåframföra att de känner oro över den grupp på 400--500 peruaner som finns i just . Debefarade bl.a. att hela gruppen skulle komma attutvisas -- något som ingav stor oro, eftersomperuanernas situation i hemlandet sades varamycket osäker.Vad av allmänt intresse sade kulturministern viddetta tillfälle?Anf. 69 Kulturminister ():Fru talman! Vi behöver inte tvista om vilka som ärasylsökande och vilka som är flyktingar -- vi är heltöverens om det. Ett ganska vanligt misstag i denallmänna debatten är att det sägs att alla somkommer hit är flyktingar och att vi utvisarflyktingar. Det gör vi inte i Sverige.Jag håller också med om attsifferexercisen i och för sig i sina detaljer kanskeinte är så intressant, utan det är storleksordningen.Sifferexercisen är naturligtvis viktig, mot bakgrundav att det i olika svenska medier har förekommitmycket skriverier om peruanerna. Jag har ocksåfått brev från många människor, som tror att allaperuaner skall utvisas från och att intenågon som kommer från kan få stanna här.Siffrorna visar att så inte är fallet.Det görs bedömningar att det finns de som ärflyktingar enligt -- dock intesärskilt många -- och även de som är defacto-flyktingar, men många har fåttuppehållstillstånd av framför allt humanitära skäl.Det finns också en ganska stor grupp, som inteingår i asylärendena, som har beviljats tillstånd pågrund av anknytning. och jag harlitet divergerande siffror, och det kan bero påanknytningsfallen.Jag är glad över att har ställt denhär frågan, så att en del missuppfattningar kanundanröjas. Alla personer som kommer från Peruanför alltså inte liknande skäl, utan de anför olikaskäl. Det görs individuella bedömningar också avperuanerna.Det finns inte något beslut och det har inte givitsnågot underhandsbesked till myndigheter om attperuaner inte skall få stanna i . De olikasiffrorna bekräftar detta.Torgny ställde också i sin interpellation enfråga om hur regeringen bedömer situationen iPeru. Det finns i och för sig länder som gör olikagenomgångar och beskrivningar av situationen iolika avseenden i länder runt om i världen. Vi görinte så i ; vi ger inte ut någon årsrapport omhur regeringen bedömer situationen i olika länder.Däremot förekommer det till och från att också FNgör specialstudier av olika länder, där man gårmycket på djupet och besöker länderna. Svenskamyndigheter och den användernaturligtvis sådana rapporter. Regeringen har dockinga planer på att ge ut den typen avländerrapporter.Det finns däremot ett omfattande material, och densvenska ambassaden i tar t.ex. också från ochtill in upplysningar när man vill fördjupa sig i någonspeciell företeelse, som kan ha åberopats av enasylsökande.Om regeringen skulle göra en mer generellbeskrivning av situationen i ett land, inverkar detdessutom på den bedömning som våraunderliggande myndigheter sedan skall göra. Det är juInvandrarverket och som haratt självständigt pröva de olika asylansökningarna,dels mot bakgrund av vad den asylsökande självåberopar, dels mot bakgrund av kunskap ochkännedom om situationen i det aktuella landet.Sist frågade vilka besked jag kundege vid den uppvaktning som , medärkebiskopen i ledningen, samfunden och denkatolska kyrkan gjorde hos mig . Vitog upp ett antal mycket intressanta frågor. Dockberördes inte specifikt de asylsökande från Peru.Det viktigaste beskedet jag kunde ge kyrkorna ochsamfunden vid uppvaktningen var det som jagtidigare har sagt, nämligen att vi får signaler om attpraxis i asylärenden skulle ha hårdnat under senaretid. förnekar detta bestämt.Jag tycker ändå att dessa signaler skall tas på allvar,och därför har vi för avsikt att göra engenomlysning av praxis i asylärenden, framför alltnär det gäller de humanitära skälen. En oberoendejurist skall göra denna genomlysning, så att viverkligen får svart på vitt hur asylpraxis harutvecklats under senare tid.Anf. 70 ():Fru talman! Det var ett värdefullt besked som vi nufick av kulturministern då det gäller svaret tillföreträdarna till kyrkorna, dvs. att det skall görasen genomlysning. Det förekommer alltså en storoch växande kritik från inte minst kyrkorna motden praxis som håller på att utvecklas. Det är därförvärdefullt om denna genomlysning kangenomföras.Anledningen till att jag framställde mininterpellation var inte att kyrkorna skulle göra enuppvaktning -- jag visste över huvud taget inte omdet -- utan det var de kontakter som jag hade haftmed peruaner. Jag kan vitsorda det somkulturministern har sagt, dvs. att det finns fall bådedär personer har fått uppehållstillstånd och därpersoner har utvisats. Jag har varit i kontakt medbåda grupperna.Det som oroar mig mest är att unga män uppgesriskera att hamna i militärfängelse därför att de harlämnat landet och därmed anses ha smitit frånmilitärtjänst. Det kanske i och för sig inte är såegendomligt, men det stora problemet är rädslanför tortyr. Här går uppgifterna isär. Jag har fåttmycket entydiga uppgifter om att det imilitärfängelserna förekommer tortyr av sådanasom av olika skäl har hamnat där.Jag skulle vilja veta på vilket sätt det sker enuppföljning, så att det inte förekommer tortyr avunga män.Sedan sade kulturministern att den svenskaambassaden i vid behov kan informera sig omhur de asylsökandes återkomst avlöper. Det ärnaturligtvis bra att man gör det -- det är självklart --men frågan är om och i vilken omfattning detfaktiskt sker. Informerar sig svenska ambassadenexempelvis om sådana fall där någon riskerarfängelse och bevakar att han inte blir utsatt förtortyr?Anf. 71 Kulturminister ():Fru talman! Bland de ärenden som regeringen harhaft att behandla har det inte i något fallförekommit att en ung man har anfört de skäl somTorgny nu tar upp, dvs. att han riskerarbestraffning därför att han har undanhållit sig frånmilitärtjänst.Europadomstolen har prövat fyra fall därperuanska asylsökande hävdat att de riskerar justfängelse och tortyr vid ett återvändande.Kommissionen har då svarat att de klagandespåståenden bedöms vara uppenbart ogrundade.Det är alltså inte bara ,och den svenska regeringensom gör denna bedömning, utan också deneuropeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna.Det har inneburit en viktig granskning att dessaperuanska asylsökande har vänt sig tillEuropadomstolen för att få den här saken prövad.Jag vet inte hur mycket längre man kan gå.När det gäller ambassadens arbete, eller bistånd,för att inhämta information kan jag tala om att vifår den grundläggande informationen genom t.ex.America's Watch, Amnesty och andrainternationella organisationer. I den mån som det iett enskilt ärende behövs någon upplysning, t.ex.om den aktuella lagstiftningen, om det har gjortsnågra förändringar vad avser lagstiftningen, kanman gå ner till ambassaden -- vilket också sker --och få aktuell information som har betydelse förbedömningen av det enskilda ärendet.Det finns också olika säkerhetsventiler när detgäller uppföljningen av dem som har sänts hem.Det är inte så länge sedan Amnesty gjorde enblixtaktion när en person togs i förvar när han komtillbaka till . Den här blixtaktionen är nuåterkallad, eftersom personen i fråga togs ur förvarefter . Detta är ett exempel på att viifrån den agerar. Vi gick ner tillambassaden i och bad personalen där attförsöka få fram mer uppgifter om vad det var somhände, vad orsaken var till att den här personentogs i förvar och vad som hände under den tiden.Rent allmänt kan man ju säga att det är ganskavanligt att personer förhörs när de kommer hem,utan att det egentligen behöver hända demnågonting. De förhörs om var de har varit, och detsker en granskning av handlingar och liknande. Sådetta behöver i och för sig inte varauppseendeväckande. Men vi tar de olika rapportersom vi kan få, om någon person tas i fängsligt förvarnär han eller hon återvänder till sitt hemland,mycket seriöst. Den typen av information ärnaturligtvis också ett stöd för behandlingen avkommande ärenden när det gäller andraasylsökande från det aktuella landet.Anf. 72 ():Fru talman! Jag skall bara säga ett par saker till.För det första vill jag ställa en rak fråga: Uppfattarjag kulturministern rätt, att hon är säker på atttortyr av unga män, som har undanhållit sigvärnplikt, inte förekommer i militärfängelse?För det andra tolkar jag henne så, att det finns ettökat intresse från regeringens sida att lyssna på vadföreträdare för kyrkorna har för kunskap attförmedla. De har ju ofta god inblick i situationer iberörda länder. Jag har förstått att ambassadernaegentligen inte har möjlighet att göra så mycket.Det är framför allt andra organisationer, t.ex.Amnesty international, som kan ge information.Men jag tolkar henne också så, att det finns ettintresse för att kyrkorna skall få bidra med att ge eninblick i situationen, på grund av de internationellakontakter som de har.Jag vill bara ställa en avslutande fråga. I sitt förstasvar talar kulturministern om den beryktadeterroristorganisationen , som justår för en mycket stor del av de grymheter sombegås mot enskilda i . Vilka möjligheter serkulturministern att det finns för att denorganisationens inflytande skall minskas?Anf. 73 Kulturminister ():Fru talman! frågade om det ärvälkommet att kyrkorna lämnar information. Detär redan så att kyrkorna lämnar information, justpå grund av att de ibland har en unik och specifikkunskap, eftersom de har ett vittförgrenatinternationellt nät.Jag välkomnade också under den uppvaktning somgjordes att kyrkorna och samfunden engagerar sigför de asylsökande som finns på våra förläggningari . Inte minst gäller detta dem som harkommit från Bosnien. Dessa människor har gåttigenom mycket traumatiska händelser och behöverden mänskliga värme och den kontakt sompersoner utanför den egna gruppen kan bidra med.Jag tror att kyrkorna och samfunden skulle kunnagöra en stor insats för de asylsökande när det gällerden humanitära delen, men de kan också göra insats när det gäller att bistå med informationifrån olika delar av världen.När det gäller hur man skall kunna tillintetgöraSendero Luminoso, som ju är en renodladterroristorganisation -- det finns ingenting politiskti den organisationens uppträdande -- kan vi frånsvensk sida naturligtvis inte bidra särskilt mycket.Naturligtvis skall vi inte bidra med att ge dem enbas för verksamhet här i . Det kan vi rådaöver. Jag tror att det är bra att den peruanskaregeringen har ökat sina aktiviteter för attoskadliggöra den här terroristorganisationen.Till sist, fru talman, vill jag svara på frågan omtortyr. Det kan naturligtvis inte uteslutas att detsker övergrepp ifrån myndigheterna i motpersoner, men det viktiga är att våra myndigheterhär i har att bedöma huruvida enasylsökande personligen riskerar att utsättas förtortyr om han eller hon avvisas från . Jag ärmycket övertygad om att den noggrannhet sommyndigheterna använder vid sin prövning utesluteratt det finns risker för att de återvändande skulleutsättas för tortyr. Som jag har sagt kan densvenska regeringen inte garantera det här. Men iden bedömning som görs i asylärendena utgår manändå från att det inte generellt kan sägas attperuaner inte kan återvända till sitt hemland.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1992/93:156 omprefekt och chefsöverläkare vidundervisningssjukhusAnf. 74 Utbildningsminister ():Fru talman!