prot · GH0923 · 1993-11-12 00:00:00 — Jag ser det som en uppgift för oss andra somär engagerade i frågor på det här området att föradebatten vidare.Med anledning av justitieministerns svar vill jag taupp frågan om en kartläggning. Jag har i mininterpellation och i detta korta anförande fört framatt det förekommer organiserat våld mothomosexuella och att det enligt min uppfattningskulle föranleda en kartläggning för att vi inte baraskall ha dessa enskilda exempel att visa på när detgäller frågan om hur pass organiserat våldet är, hurdet riktar sig och vad vi kan göra för att stävjavåldet.Jag är naturligtvis glad över att ,enligt justitieministern, har i uppgift att bevakafrågan och att återkomma med rapporter. Men jaganser alltså att det hade behövts ytterligareåtgärder. Jag skulle gärna vilja höra omjustitieministern har någon uppfattning omhuruvida man i ett senare skede, efter de härrapporterna, skulle kunna tänka sig att återkommamed en kartläggning.En annan fråga som jag skulle vilja ta upp medjustitieministern är den fråga som justitieministerninleder med i sitt svar, nämligen när hon besvararmin fråga om en proposition kommer till riksdageni de aktuella ämnena. Justitieministern svarar att ensådan proposition mycket snart kommer och där föreslår att det i införs ensärskild straffskärpningsgrund för sådana fall därmotiv för brottet varit att kränka någon på grund avras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,trosbekännelse eller någon annan liknandeomständighet. Enligt Lagrådet har man också däruppenbarligen ansett att våld som riktar sig mothomosexuella skall kunna likställas.Jag är väldigt glad över det svaret, och jag tror attdet är en mycket viktig signal. Dessutom är detviktigt att den här ändringen snart kan komma.Herr talman! Som en andra punkt skulle jag vilja taupp frågan om hets mot folkgrupp och den senaredelen av svaret. Justitieministern anser inte att detfinns någon anledning att ändra i ellertryckfrihetslagen. Jag menar -- liksomjustitieministern säger i svaret, och jag citerar -- att''det främsta vapnet mot alla former avdiskriminering är den fria debatt som förs i ettöppet samhälle''. Detta är en självklarförutsättning.En annan förutsättning är att det i vårt samhälle ärsjälvklart att våld mot en enskild homosexuell skallbeivras och behandlas som andra brott. Men jagmenar att det finns all anledning att också se påfrågan om homosexuella som grupp, inte somenskilda, som drabbas. Här förekommer detorganiserat våld och organiserad hets mothomosexuella som grupp.Vi vet från lagstiftningen i andra länder att dettahar tagit sig uttryck så, att det är förbjudet attuttrycka sin homosexualitet, att det är förbjudet atti skrift eller tal nämna dessa saker. Det är ensituation som till varje pris måste undvikas iSverige. Det här skulle kunna ta sig uttryck så, helt klart menar att hets mot homosexuellakan jämställas med hets mot folkgrupp.Det finns ju exempel i vårt land på nazistiskagrupper, exempelvis i , som har sprittskrifter där man klart uppmanar till ökat våld mothomosexuella. Jag menar att den balansgång somjustitieministern talar om gentemotyttrandefriheten naturligtvis kan vara svår att gå.Men det måste ändå vara väldigt tydligt att vi kangöra det på det här området -- liksom vi kan vadgäller våld och hets mot andra folkgrupper.Anf. 10 Justitieminister ():Herr talman! Vi är helt klart överens om att det ärden fria debatten i ett öppet samhälle som äravgörande.Jag ser som ett viktigt tillskott detlagändringsförslag som kommer frånJustitiedepartementet. Jag vill påpeka när detgäller detta med att homosexualitet skullebetraktas som liknande omständighet att det rör sigom ett förslag från somLagrådet har accepterat. Det är alltså inte ettförslag från Lagrådet.När det gäller de två frågorna om uppföljningen avvåldet kan jag säga att det är mindre än sedanregeringen gav i uppdrag attkartlägga och följa upp de homosexuellas situationi samhället. Jag är informerad om att frågan omuppföljning har diskuterats i justitieutskottet. Omjag är rätt informerad har justitieutskottet dennavecka gjort uttalanden motsvarande dem som jaghar gjort i mitt svar.När det gäller frågan om hets mot folkgrupp kan jagsäga att det finns stöd även frånkonstitutionsutskottet. Bakgrunden till att jag,liksom när det gäller den uppfattning som finns ikonstitutionsutskottet, inte är beredd att taintitiativ till en utvidgning av begreppet hets motfolkgrupp är primärt just den svåra avvägningenmellan yttrandefrihetsintresset och skilda gruppersbehov av skydd.Jag vidhåller alltså att jag inte är beredd att ta ettsådant initiativ.Anf. 11 ():Herr talman! Jag vill först till justitieministern sägaatt jag uppskattar att förslaget kommer frånJustitiedepartementet och inte enbart frånLagrådet. Det är naturligtvis en viktig skillnad. Detär bra att det finns ett så pass starkt stöd för denändringen, vilket gör att man kan ha förhoppningenatt den också går igenom. Jag ser det som enmycket viktig förstärkning av de homosexuellasrättigheter att vara likställda i vårt samhälle. Det ärvad det handlar om.Frågan om kartläggning kommer alltså attdiskuteras vidare. Jag hoppas att det uppdrag somFolkhälsoinstitutet har innebär att vi kommer att fåfortlöpande rapporter och att vi även kan vidtaåtgärder när så behövs.Till slut den fråga där justitieministern och vi iVänsterpartiet verkligen skiljer oss åt, frågan omhets mot folkgrupp. Det finns alltså skydd för denenskilda personen. Men jag har fortfarande mycketsvårt att förstå varför vi accepterar att stävja hetsmot folkgrupp av etniskt eller religiöst skäl, meninte när det handlar om en grupp homosexuella.Våldet riktar sig på samma sätt mot denna grupp.Det skulle vara minst lika angeläget att man även itryckfrihetsförordningen, i och igrundlagen markerade att vi som samhälle inteaccepterar att hets mot homosexuella tar sig dessauttryck, att de över huvud taget skall få förekommai vårt land.Anf. 12 Justitieminister ():Herr talman! Det är bara att konstatera att EvaZetterberg och jag har olika syn på de ändringar igrundlagen som här diskuteras. För mig är detviktigt att vi bekämpar fördomar på alla de sätt somvi möjligen kan. Men vi får inte på denna grund sedet som en nödvändighet att göra ändringar itypbegreppet folkgrupp.De regler vi här har om hets mot folkgrupp ochingripande till följd av hets mot folkgrupp har engrund som är mycket speciell. Jag tror att vi kanleda tanken fel om vi för in gruppen homosexuella ide här sammanhangen. Jag tror dessutom att vi kangöra de homosexuella individerna en otjänst.Anf. 13 ():Herr talman! Om justitieministern är orolig för attdet skulle skada de homosexuella som individereller som grupp kan det vara lämpligt att diskuterasaken med dem som är berörda. Såvitt jag harförstått finns det ett entydigt önskemål frångruppen och från enskilda individer som ärhomosexuella att få dessa frågor reglerade i lag, attvi i lagen som gäller hets mot folkgrupp skullejämställa homosexuella med de andra grupperna.Jag vill bara avslutningsvis säga till justitieministernatt jag har mycket svårt att se hur en sådanbreddning av begreppet hets mot folkgrupp skullekunna innebära ett hot mot tryckfriheten. Det ärsnarare så att vi därmed skulle stadga atttryckfriheten, som vi värnar om i vårt land, inte kanutövas på sådant sätt att den skadar olika grupper ilandet. Begreppet folkgrupp gäller inte enbart ettfolkslag. Det gäller också religiösa skäl, kön osv.Därför finner jag att det mycket väl skulle varatillämpligt i detta fall.Justitieministern, jag inser att vi får föra debattenvidare i andra sammanhang och hoppas att vi skallkunna komma fram till en ändring som ocksåinnebär att hets mot folkgrupp skall kunnainnesluta gruppen homosexuella.3 § Svar på interpellation 1993/94:19 omfordonskontroller på väg m.m.Anf. 14 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom 120 000 fordonskontroller på väg kommer attutföras , i vilka former och av vem samtnär regeringen kommer att besluta ombilinspektörernas organisatoriska hemvist.Bakgrunden till frågorna är dentrafiksäkerhetsproposition (1992/93:161) somriksdagen antog i somras.Riksdagen har beslutat att skall ha detövergripande nationella ansvaret förtrafiksäkerheten på vägarna. I detta liggernaturligtvis också ansvaret för att fordonskontrollerutförs på väg.I trafiksäkerhetspropositionen läggs fast attVägverket, Polisen och kommunerna skall varahuvudaktörer när det gäller säkerheten på vägarna.Vägverket har därför tillsammans med Polisenrespektive bildatarbetsgrupper för att utveckla formerna för detvidare samarbetet.Med nya roll som ansvarig förtrafiksäkerheten på vägarna följer att verket skallredovisa vilka resultat som uppnåtts inom dettaområde. Jag kommer därför särskilt att följa attverket uppfyller det ansvar som åvilar dem.Riksdagen och regeringen har lagt fast deövergripande målen för trafiksäkerhetsarbetet. Detankommer därför i första hand på ,Polisen och kommunerna att se till att målen nås.Flygande inspektioner är en del av de åtgärder somskall förbättra trafiksäkerheten. Jag vill inte angeatt ett exakt antal flygande inspektioner skallutföras. Jag har dock gjort den bedömningen attantalet flygande inspektioner bör kunna fördubblasunder . Det innebär i sådana fall att ca120 000 inspektioner bör kunna utföras. Underhand har bekräftat att den aktuellavolymen kommer att genomföras. Jag utgår därförfrån att och Polisen kommer att utföradessa inspektioner. Om myndigheterna inte ansersig kunna genomföra inspektioner av en sådanomfattning utgår jag ifrån att de i stället gör andrainsatser som än mer främjar trafiksäkerheten. Viden avvikelse av antalet flygande inspektionerkommer myndigheterna att för regeringen redovisaavvikelsen och skälen för den.Genom att godkänt de huvudaktörersom regeringen utpekat ankommer det påVägverket att tillsammans med Polisen finna delämpligaste formerna för flygande inspektion.Riksdag och regering har satt upp målen förtrafiksäkerhetsverksamheten. Regeringen skalldärför inte gå in och detaljstyra verksamheten utandet rent operativa utförandet skall skötas avVägverket tillsammans med dem finnerlämpliga inom ramen för det mål riksdagenbeslutat.I betänkandet Kontroll i konkurrens föreslås attAB monopol på periodiskkontrollbesiktning upphör. Betänkandet bereds förnärvarande inom departementet. Regeringenkommer att förelägga ettförslag till ett samlat åtgärdsprogram för atteffektivisera fordonskontrollen.När det gäller bilinspektörerna är det i avvaktan påbeslut om förändrad organisation naturligt attVägverket utnyttjar de bilinspektörer som finns iverket. Därutöver måste verket anlita annanteknisk personal i den utsträckning det behövs.Som jag sade i trafiksäkerhetspropositionen kansådana tekniker komma från t.ex. AB SvenskBilprovning, men även från andra organisationermed tillräcklig teknisk kompetens för den härverksamheten.Sten-Ove har även frågat mig om närregeringen kommer att besluta ombilinspektörernas organisatoriska hemvist.Som vet så har sin utredning om den framtidaförarprövarverksamheten föreslagit attbilinspektörerna fortsatt skall kunna utgöra enbuffert inom förarprövarverksamheten, dvs. högsäsong skall även bilinspektörerna kunnaanvändas för förarprövning. hardärför föreslagit att bilinspektörerna förs över tillden myndighet som hon anser skall ha hand omdenna verksamhet i framtiden.För närvarande pågår ett beredningsarbete inomdepartementet när det gäller den framtidaförarprövarverksamheten. I budgetpropositionenkommer regeringen om möjligt att redovisa vissaställningstaganden. Parallellt med arbetet omförarprövningen bereds frågan ombilinspektörernas framtida organisatoriskahemvist. Jag är därför inte beredd att nu gånärmare in på dessa frågor.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min interpellation. Bakgrunden tillden är naturligtvis de beslut som fattats här iriksdagen samt de utredningar som gjorts påtrafiksäkerhetsområdet.Den förändring som innebär att fler fordon skallkontrolleras på vägarna tror jag kan bliväldigt svår att genomföra, eftersom det ännu intefinns en klar organisation för hur dessa kontrollerskall av.Visserligen har ochVägverket tagit de första kontakterna för attdiskutera frågan, men ännu har ingen planupprättats för hur dessa 120 000 kontroller skallkunna av. En så omfattande verksamhet kanbli mycket svår att klara av, om man inte på etttidigt stadium kopplar in de resurser som t.ex. ABSvensk har. Enbart Polisen ochbilinspektörerna kan knappast klara av så mångakontroller som det är fråga om.Dessutom finns det stora tekniska kunnandet hosBilprovnings personal, eftersom man där genomförbetydligt fler fordonskontroller än vad Polisen ochbilinspektörerna gör. Att inte nyttja den resurs somBilprovning har vore samhällsekonomiskt slöserisom jag inte tror att vi har råd med i dessa tider.Det får inte bli en bristfällig kontrollverksamhetliknande den som fanns , dåbristen på kunnande hos kontrollpersonalen oftaskapade stor irritation hos fordonsägarna ochtrafikanterna.Sedan till bilinspektörernas organisatoriskahemvist och förarprövarverksamheten. Där döljersig statsrådet bakom formuleringar om att''beredningsarbete pågår på departementet''. Detär inte bra, har haft gott om tid på sigatt komma till beslut i denna fråga. Det är inte braatt denna viktiga fråga hamnar i långbänk, medtanke på den osäkerhet som har spridit sig blandalla aktörer på trafiksäkerhetsområdet, inte minstde direkt berörda.Egentligen borde valet inte vara svårt.Trafikutskottet och denna kammare har klarlagt attdet inte är lämpligt att den myndighet som utfärdarriktlinjerna för den kontrollverksamhet som vi nutalar om är den som också genomför kontrollen.Utfärdande och kontrollerande myndighet bör intevara en och samma myndighet. Det är ett allmäntkrav som genomsyrar många områden. Det ställskrav på opartiskhet och mycket annat. Alltså kaninte bilinspektörerna vara kvar i Vägverket.Nu har utredning föreslagit en nymyndighet för förarprövarverksamheten därBilinspektörerna kan ingå. Men haräven andra synpunkter. Hon talar om AB SvenskBilprovnings lämplighet som förarprövare.Låt mig läsa några rader ur . Hon säger att det främst är treomständigheter som talar för att SvenskBilprovning kan anses lämpligt att handhaförarprövarverksamheten: den regionalatäckningen, dvs. antalet mottagningsstationer,spridningen över hela landet -- ASB har också vantsig vid olika föreskrivande myndigheter, nio --och en koppling till trafiksäkerheten på så sätt attSvensk kan påta sig arbetet att påverkaförare. Många förare kommer underåret till ASB, och möjligheterna att påverkaförarnas förhållningssätt i trafiken ökar därmed.Det är naturligtvis inte rimligt att i dagenssamhällsekonomi ytterligare bygga ut den statligabyråkratin på trafiksäkerhetsområdet -- jag tror attMats kan hålla med om det -- när vi nyligenhar lagt ner en, dvs. Trafiksäkerhetsverket.Samtidigt har utredning pekat påfördelarna med att lägga överförarprövarverksamheten till Svensk Bilprovning.Visst går det bra att samordna verksamheten närdet gäller fordonskontrollen på väg ochförarprövarverksamheten, men då måstekommunikationsministern komma till skott i dessaviktiga frågor, som ju utgör grunden för attmyndigheterna skall kunna hitta lämpligalösningar.Det är viktigt att inte gömmer sigbakom ständiga formuleringar om att beredningpågår. Då löper vi risken att detta inte kommer attgenomföras i verkligheten. Vi måste som sagtkomma till skott i dessa viktiga frågor. Det ärmånga som väntar på att departementet ochstatsrådet skall komma till beslut i dessa frågor.Hur skall myndigheterna annars kunna upprättaden effektiva verksamhet som vi eftersträvar? Detär viktigt att snabbt komma fram till beslut omförarprövarnas och bilinspektörernas hemvist elleri alla fall ge en indikation om regeringen kommeratt tillskapa en ny myndighet eller om man kommeratt använda de resurser som finns host.ex. ASB och andra aktörer.Anf. 16 Kommunikationsminister ():Herr talman! tror att det blirsvårt att klara av de 120 000 inspektionerna. Jagkan bara upprepa vad jag ursprungligen sade i mittinterpellationssvar: ''Under hand har Vägverketbekräftat att den aktuella volymen kommer atttgenomföras. ''Jag måste därför, herr talman, utgå från attVägverket och Polisen kommer att utföra dessainspektioner. Om man inte anser sig kunnagenomföra inspektionerna i så här stor omfattning,kommer man att vidta andra åtgärder som främjartrafiksäkerheten i minst samma omfattning somdessa inspektioner skulle ha gjort.Jag har alltså en mycket stark anledning att tro kommer att kunna genomföra 120 000inspektioner under den aktuella perioden.När det så gäller utredning är det,som mycket väl vet eftersomhan följt utredningen mycket nära, så attremissutlåtandena över utredningsförslaget inte gernågon klar indikation om hurförarprövarverksamheten bör organiseras iframtiden. Därför pågår nu inomKommunikationsdepartementet en överarbetningav förslaget. Inriktningen är -- jag kan här avslöjaen nyhet för -- att vi skalllägga fram ett förslag . Förslagetkommer vi att remissbehandla. Tanken är att läggaen proposition på bord för behandlingunder 1994.Detta är vad som händer. Jag anser inte, herrtalman, att detta är att gömma sig bakomformuleringar om att beredning pågår. Det här ären mycket viktig sak. Jag håller helt och hållet medSten-Ove om det angelägna i att intetillskapa nya myndigheter i onödan.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att kvarnarnaäntligen rör på sig inomKommunikationsdepartementet. Vi är ju överensom att det här är en viktig fråga. Det har pågått enprocess . Som jag upplever detär det här inte den typen av frågor som vi inte kankomma överens om. Både trafikutskottet ochkammaren har slagit fast riktlinjer som det bör vararelativt enkelt att arbeta efter.Jag är naturligtvis glad över att det kommer ettförslag , som går ut på remiss. Samtidigthoppas jag att har läst ordentligt deremissutlåtanden som har kommit in. I flertalet avdem påpekas position i dettaarbete och hur man kan utnyttja företaget för attåstadkomma en bättre trafiksäkerhet. Även omregeringen vill, som säger i sitt svar,släppa bilprovningsmonopolet när det gällerkontrollbesiktningar, är det viktigt att redan nu tatill vara det kunnande som finns hos ASB:spersonal. ASB gör ju fler kontrollbesiktningar änvad Polisen och bilinspektörerna gör.Jag tror att det är viktigt att tänka på detta, inteminst ur servicesynpunkt, eftersom just SvenskBilprovning har en så bra geografisk spridning.Sannolikt kan konkurrens bli verklighetendast i några få storstadsregioner. För att mötabehovet i övriga landet är det viktigt att ha enorganisation som täcker hela landet, för att därmedåstadkomma en bra service.Jag tycker naturligtvis att det är bra att allt det skersom kommunikationsministern talar om, mensamtidigt hade jag hoppats att det skulle gå litetsnabbare. Jag är övertygad om att om vi politisktinte har klarlagt aktörernas roll på området, dåkommer inte heller fordonskontrollerna på väg attkunna genomföras effektivt, eftersom Polisen ochVägverket sannolikt kommer att sväva i vissosäkerhet.Anf. 18 Kommunikationsminister ():Herr talman! Allt talar för attfordonsinspektionerna på väg, s.k. flygandeinspektioner, kommer att fördubblastill 120 000.Beträffande utredning kan jag glädjaSten-Ove med att säga att det kommeratt gå fortare. Förslaget kommer så tidigt att manhinner med en remissbehandling och enproposition . Det är alltså en snabbprocess.Anf. 19 ():Herr talman! Det senaste klarläggandet frånstatsrådet låter bra. Låt oss hoppas att Vägverketväger in de viktiga synpunkter som harhaft när det gäller att skilja utfärdande myndighetfrån den som kontrollerar verksamheten. Det harskett på många områden, och jag hoppas att vi kangöra det också på detta område, som viundviker att skapa en ny myndighet. Det är bra avflera skäl: ekonomiska, byråkratiska och därför attvi har dragit in en myndighet, TSV, för attrenodla verksamheten. Jag har därförförhoppningar att också ASB skall kunna få en braposition, eftersom ASB har det bästa tekniskakunnandet när det gäller den här typen avkontrollverksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:24 omåtgärder för att förbättra flyg- ochtågförbindelserna mellan Malmfälten och LuleåAnf. 20 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta några åtgärder i syfte attåtminstone uppnå samma nivå både standard- ochkostnadsmässigt i såväl flyg- som tågtrafiken mellanMalmfälten och som det var vid tidpunktenföre flygets avreglering.Flygets avreglering, som hänvisartill, var ett viktigt steg på trafikpolitikens område.Avregleringen banade väg för konkurrens ocksåinom flygmarknaden med monopoloch myndighetsreglering. Konkurrensen ärsjälvklart inte något självändamål, men denrepresenterar ett viktigt instrument för attåstadkomma ökad effektivitet och lägre kostnaderinom flyget.Många orter har genom flygets avreglering fåttlägre flygpriser. Norrlandskommuner finns ävenmed bland dessa. Men övergången från ett systemmed mångåriga regleringar till en fri marknad harinte varit helt problemfri. som det ärviktigt att flygföretagen får möjlighet att pröva sigfram innan man gör något definitivt omdöme omvad marknaden förmår måste det finnas enberedskap från statsmakternas sida att ingripa nären grundläggande trafikförsörjning saknas.Om det visar sig att det finns brister itrafikförsörjningen som måste åtgärdas måste dettagöras enligt särskilda regler som är gemensammaför , och EG-länderna.Staten har tagit ett särskilt ansvar för trafikenmellan och för att trygga behovetav sjukvårdsresor. Staten har vidare ytterligarekoncentrerat bidraget till kommunala flygplatser iNorrlands inland.Regeringen följer utvecklingen av trafiken på deinterna Norrlandslinjerna noga och avser attbehandla dessa frågor mer ingående under höstenmed sikte på en redovisning i den kommandebudgetpropositionen.Vad gäller frågan om tågtrafik från ochGällivare till kan inledningsvis konstaterasatt SJ i enlighet med det trafikpolitiska beslutet år1988 skall bedriva tågtrafik på affärsmässigagrunder. Statsmakternas uppgift är att fastställa deövergripande målen för SJ:s verksamhet. Dettainnebär bl.a. att SJ självt fattar beslut omtrafikupplägg, rullande materiel m.m.Avseende trafiken mellan och kanföljande sägas på basis av uppgifter från SJ. Detfinns tre möjligheter att resa med tåg mellanKiruna och . Ett av de tåg som trafikerarsträckan var tidigare ett motorvagnståg (det s.k.''snabbtåget'') som SJ hyrde in från . Tack vare dessgångegenskaper kunde man hålla högrehastighet på sträckan än med lok ochkonventionella vagnar. Motorvagnståget är sedanen tid tillbaka utbytt mot ett loktåg med vagnar sommedger samma ''överhastighet'' som gällde förmotorvagnståget. Restiden skall dessutom minskasmed ytterligare i december i år.Utöver det faktum att restiden med loktåget inte ärlängre än med det s.k. ''snabbtåget'' har loktåget 30sittplatser mer än vad motorvagnståget hade. SJ harvidare fattat beslut om att förstärka tåget medytterligare en sittvagn för att möta denresandeökning som skett på sträckan. Skulle ävendenna kapacitet visa sig vara för liten kanytterligare vagnar kopplas till tack vare att det är ettloktåg som används i trafiken.Anf. 21 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret på min fråga även om jag inte är riktigt nöjdmed det.Jag skall börja med det som statsrådet slutade med,nämligen tågtrafiken. Ett ökat antal vagnar mellanLuleå och i det s.k. snabbtåget är en nyföreetelse. åkte jag med tågetfrån till . Tåget var överfullt med etttrettiotal passagerare. De fick stå i gångar och vidutgången hopträngda av diverse gods och hundar.Jag själv fick sitta på trappan vid utgången, men detsaknar betydelse i detta sammanhang.Om denna situation hade uppstått här i södraSverige hade det rått rena upploppsstämmningen.Men på detta tåg var ändock alla nöjda.