prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:116Onsdagen den 26 majKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 maj.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1992/93:SkU31Lagutskottets betänkande 1992/93:LU45Socialutskottets betänkanden /93:SoU20,SoU22, SoU23 och betänkande 1992/93:UbU14Näringsutskottets betänkande 1992/93:NU313 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 19 majFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /93:JoU14,arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU16, betänkande1992/93:KU34, finansutskottets betänkande1992/93:FiU24 och trafikutskottets betänkande1992/93:TU36 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 113).Jordbruksutskottets betänkande JoU14Mom. 1 (allmänna riktlinjer för miljöpolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (en ny kretsloppsproposition)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 9för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (konsekvensanalys av enkretsloppsanpassad samhällsutveckling)Utskottets hemställan bifölls 282 röster mot 18 förreservation 2 av . 6 (utveckling mot ett kretsloppssamhälle)Först biträddes reservation 3 av MargaretaWinberg m.fl. -- som ställdes mot meningsyttringenav i motsvarande del -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 128 för reservation 3 av MargaretaWinberg m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (bilindustrins och trafikens roll ikretsloppet)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot131 för reservation 4 av m.fl.Mom. 12 ()Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 21för reservation 5 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 14 (energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot130 för reservation 6 av m.fl.Mom. 15 (ekonomiska styrmedel)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot131 för reservation 7 av m.fl.Mom. 16 (miljöskatt/avgift på hushållsprodukter)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot131 för reservation 8 av m.fl.Mom. 20 (substitutionsprincipen)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 22 (tvätt- och rengöringsmedel)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 43 (avfallshanteringen och kommunerna)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot131 för reservation 11 av m.fl.Mom. 47 (definition av avfall)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot130 för reservation 12 av m.fl.Mom. 56 (elektroniska produkter)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU16Mom. 1 (avslag på proposition 1992/93:218)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot131 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (skyldigheten att anmäla ledig plats)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (den fackliga vetorätten)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 173 röster mot131 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 3 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU34Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU24Mom. 3 (upphandlingsförfarandet för vissakostnadsfria förbrukningsartiklar inomsjukvården)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot127 för reservationen av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU36Utskottets hemställan bifölls.Anf. 1 TALMANNEN:Granskningsdebatten uppdelas iflera avsnitt. Varje avsnitt behandlas som ettsjälvständigt ärende och talarlistan för de olikaavsnitten kan alltså utökas med ytterligare talare.Då alla under ett avsnitt anmälda talare haft ordetövergår kammaren till att debattera nästa avsnitt.Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedansamtliga avsnitt slutdebatterats.4 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning.Regeringens sammansättning ochregeringsarbetets organisation m.m.(avsnitten 1--9)Anf. 2 ():Fru talman! Svenska folket har en stark känsla förrättssäkerhet; en stark känsla för att allt skall gå rättoch schyst till. Granskning av dem som fått ochutövar politisk makt är ett viktigt inslag i vårsvenska demokrati. har enligt grundlagenskyldighet att granska statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning. KU hardärmed en viktig uppgift i vår demokrati.Mediernas granskning av den politiskaverksamheten och av politikernas göranden ochlåtanden är en annan viktig del av dendemokratiska processen i vårt land. Medpresstödets hjälp vill vi socialdemokrater bevaramångfalden i svensk press till nytta för den viktigagranskande uppgift som medierna har.Offentlighetsprincipen och meddelarskyddet ser visocialdemokrater som viktiga inslag för att hålla vårdemokrati frisk och levande. I en reservation till ettannat KU-betänkande har vi socialdemokraterutvecklat hur nödvändigt det är att regeringensförhandlare inte faller undan för de lägreambitioner, som man inom EG har på dettaviktiga område. Vi socialdemokrater anser attoffentlighetsprincipen inte är förhandlingsbar.Mina partikamrater i KU kommer på de olikasakområdena av granskningsverksamheten attnärmare utveckla de socialdemokratiskareservationerna och utskottets yttranden i någraväsentliga frågor. Jag kommer att ta upp någraprincipiella och allmänna synpunkter.KU har slutfört den påbörjadegranskningen av statsrådens innehav av aktier.Huvudfrågan gäller svenska folkets förtroende föratt våra mer framträdande beslutsfattare, dvs.regeringens ledamöter, fattar sina beslut utan någrahänsyn till privatekonomiska intressen.Det är inte särskilt anmärkningsvärt om det födsmisstankar, när aktieägande statsråd som gott somdagligen -- formellt som informellt -- fattar beslut ifrågor som rör företag som de är aktieägare i. Detär en principiellt viktig fråga, därför atttrovärdigheten riskerar att bli nedsatt. Detta ärfarligt för politikens anseende och för folksförtroende för de politiska beslutsfattarna.Ingen har beskyllt näringsministern ochutrikeshandelsministern för att medvetet fattabeslut som skulle gynna de företag där de har storaaktieposter och därmed dem själva. Visocialdemokratiska ledamöter i KU har intemisstänkliggjort dem på något sätt. Vi granskar debåda statsrådens aktieinnehav utifrånkonstitutionella utgångspunkter.Men redan misstanken om jäv är skadlig förpolitikens anseende. Politik är ju först och främsten fråga om förtroende. Det är mednäringsministern och övriga statsråd som medCaesars hustru. De får inte ens misstänkas. Därförär det ingen liten eller ointresssant fråga i vårsvenska demokrati som KU har arbetat med.Jävsrisken får aldrig bagatelliseras. Det är en styrkaför den svenska demokratin att vi ser ytterstallvarligt på frågor om jäv, mutbrott och fiffel somskadar förtroendet för dem som utövar denpolitiska makt som väljarna har anförtrott dem.Också vi i bör dra lärdom av det som harskett i . En demokrati som vill överlevamåste kontrollera, granska och sätta gränser.Jag tycker, fru talman, att det är anmärkningsvärtatt de borgerliga ledamöterna och Ny demokratisledamot i inte finner några som helst problemförknippade med aktieägande statsråd i landetsregering. Jag finner det anmärkningsvärt att deborgerliga partierna och Ny demokrati inte sernågra risker för vårt demokratiska system med attstatsråd fattar beslut om företag som de är delägarei.Jag tycker att det är beklagligt att de borgerliga ochNy demokrati i KU inte har velat vara med och görademokratin den tjänsten att sätta nödvändigaregler och gränser för statsrådens aktieinnehav.Det material som vi har fått in till KU visar hurstatsråd med aktier tvingas att anmäla jäv vidregeringssammanträde efterregeringssammanträde. Materialet visar också attstatsråden trots ett omfattande kontrollsystem, somregeringen har byggt upp, är med och fattar beslutför företag i vilka man själv äger aktier.Utfrågningar om statsrådens förmögenhetsinnehavhar tidigare och ägt rum med tidigarestatsministrar. Utfrågningarna med ,, , ochIngvar skilde sig på ett märkbart sätt frånutfrågningarna med den nu sittande statsministernCarl Bildt. De andra såg alla seriöst på dekonstitutionella problemen med att ha statsråd medstora aktieposter. De var eniga om vikten av atthävda statsrådstjänstens integritet. De besvaradealla utskottets frågor med allvar. Men jag tingassäga, fru talman, att vi trots att utskottet har hafttvå utfrågningar med inte har fått ettseriöst samtal med honom i frågan om det inteinnebär några problem med att på vissa poster iregeringen ha personer som är stora aktieägare i deföretag som man som minister ofta fattar beslut om.Från socialdemokratisk sida förstår vi helt enkeltinte att han inte känner någon oro över detförhållandet att statsråd i hans regering sitter på tvåstolar; att de fattar beslut för företag som de är medoch äger. Vid förra årets utfrågning raljerade CarlBildt med frågan. Vid årets utfrågning försöktestatsministern att förlöjliga KU. Jag ser det faktisktsom ett demokratiskt problem att statsministernvägrar att diskutera den konstitutionella frågan.Det har sagts -- främst från moderathåll -- att visocialdemokrater driver ren partipolitik när vi tarupp frågan om statsrådens innehav av aktier. Jagvill tillbakavisa den beskyllningen.KU:s granskning av statsrådensförmögenhetsinnehav började . I1983/granskningsbetänkande sade KU hade för avsikt att även i fortsättningenuppmärksamt följa frågan.Tidigare har inte de borgerliga partierna tagit likalätt på frågan som de borgerliga och Ny demokratinu gör. Förre statsministern sadet.ex. att om ett statsråd ofta hamnar i enjävssituation, kan läget bli ohållbart och göra detnödvändigt för honom eller henne att säljaaktierna. Förre statsministern sade attom någon har aktier i en verksamhet, som näraberörde det egna departementets område, skulleden aktieposten säljas, annars kunde intevederbörande åta sig statsrådsuppdraget.I ärlighetens man, fru talman, måste sägas att allastatsråd inte tar lika lätt på aktieägande somstatsministern och de borgerliga i KU gör.Kommunikationsminister sålde sinaaktier, eftersom han insåg att det var omöjligt att hadem kvar om han skulle kunna skötastatsrådsuppdraget utan privata sidoblickar. Jagmenar att ställningstagande, somstatsministern dessvärre har tagit avstånd ifrån,förtjänar respekt för klarsyn och för att han insettatt frågan är starkt förbunden med trovärdighet tillpolitiker och politiskt arbete.Att KU granskar statsrådens aktieinnehav har intedet minsta att göra med inställningen tillaktieägande. Jag tycker personligen att det är braatt folk sparar i aktier. Det tycker också vårt parti,och de socialdemokratiska ledamöterna i tarinte avstånd från aktieägande statsråd generellt.Vi vill inte förbjuda statsråd att äga aktier eller attspara i aktier. Vi vill inte heller sätta någon övregräns för hur stor aktieförmögenhet ett enskiltstatsråd får ha -- men med två undantag. Vi anseratt näringsministern och det statsråd somhandlägger utrikeshandel, exportfrågor ochkrigsmaterielfrågor inte skall äga aktier. De bådabör stå fria från ägarbindningar till näringslivet.Sedan är det upp till var och en att avgöra hur manvill förfara med sina aktieposter. Om enförsvarsminister ägde en större aktiepost iförsvarsindustrin, skulle vi anse detta varolämpligt.När jag själv var industriminister hade jaginställningen att jag och min familj inte skulle ägaaktier. De aktier som vi hade såldes när jag blevindustriminister. Tilltro till näringslivet kan enindustriminister visa på andra sätt än genom att ägaaktier i företag som han arbetar med. Ägernäringsministern aktier, ger detta upphov tillideliga jävssituationer. Det finns statistik sombevisar detta. Ministern vinnlägger sig helt säkertom att inte fatta beslut som gynnar hans egnaföretag och honom själv. Detta kan då leda till denmotsatta effekten att han avstår från att fatta vissabeslut. Det visar ju bara hur omöjligt det är för ennäringsminister att äga aktier.Fru talman! riktar kritik motstatsminister för att han vidregeringsbildningen inte insåg att invandrar- ochflyktingpolitiken är ett utsatt och svårhanterligtområde. I stället för att låta sig på uppgiften sominvandrarminister fick hon dessutom ansvaret förbåde kultur- och jämställdhetsfrågorna.Utskottet konstaterar att det fannsöppna motsättningar mellan regeringen ochInvandrarverket om hur den stora tillströmningenav asylsökande från f.d. skullehanteras. I flera avseenden har detta varit till skadaför handläggningen av invandrar- ochflyktingfrågorna och för tilltron till invandrar- ochflyktingpolitiken.Regeringen borde ha agerat starkare så attInvandrarverket på ett bättre sätt hade kunnathantera den mycket ansträngda situationen. Detansvariga statsrådet kan inte frånkännas ansvar.Men huvudansvaret ligger på statsministern, sominförde och höll fast vid en felaktig organisation avregeringsarbetet, trots att han fick kritik av bl.a.oppositionsledaren på den här punkten.Fru talman! Det tillhör inte vanlighetena i Sverigeatt en statsminister -- varken en sittande eller enföre detta -- får kritik från riksdagenskonstitutionsutskott. Utöver utskottskritiken iflyktingärendet erhåller kritik i s-reservationen till granskningsärendet omstatsrådens innehav av värdepapper och om jäv --detta därför att han inte visade tillräcklig omsorgnär han utsåg sina statsråd.Vi får gå tillbaka ända till föratt hitta en statsminister och en före dettastatsminister som har fått kritik avkonstitutionsutskottet. Det gällde i båda fallen C-GEkman, som vi på olika sätt minns från den svenskahistorien.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottetsbetänkande nr 30 med undantag av de avsnitt därdet föreligger socialdemokratiska reservationer. Idessa fall yrkar jag bifall till reservationerna nr 1, 2,3, 6 och 7.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill först rikta ett tack tillkonstitutionsutskottets kansli med ispetsen, som har lagt ner ett fantastiskt arbete påatt få fram detta dechargebetänkande. Det har varitbråda dagar för personalen och, skulle jag anta,även nätter.Rent generellt kan man konstatera att parlamentetskontroll av regeringen är av allra största betydelse ien parlamentarisk demokrati. Vi har också en radolika kontrollmekanismer, t.ex. frågeinstitutet,enkla frågor och interpellationer och frågestunden.Vi har revisorer, som har fått förstärktaresurser. Vi har justitieombudsmännen. Vi harmöjligheten att begära misstroendeförklaring motstatsråden. Vi har , som haratt utföra en fortlöpande granskning av, som detheter i Regeringsformen 12 kap. 1 §, ''statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning''.Tanken med denna granskning är som NilsStjernquist och framhåller iinledningen till utgåvan av grundlagar att''den i främsta rummet skall vara administrativtinriktad och inte politiskt''. Det är alltså fråga omatt granska regeringens åtgärder såsom högstaförvaltningsmyndighet, sättet att handhabemyndiganden och andra åtgärder inomnormgivningen, förfarandet med lagrådsremissersamt publiceringen av författningar.Har det blivit så? Har vi fått denna opolitiskagranskning av regeringsarbetet? Till dels har vitvivelsutan fått det. Men frestelsen är naturligtvisväldigt stor, i synnerhet för en opposition, attutnyttja granskningen för egna partipolitiskasyften. Oppositionen är i detta hänseende oftalivligt påhejad av massmedierna, som mindreintresserar sig för den föga glamorösa delen avgranskningsarbetet och i stället riktar sinuppmärksamhet på prickning eller inte prickning avett statsråd. I detta sammanhang harLindbeckkommissionen kanske rätt när denpåpekar nödvändigheten av att bättre utbildajournalisterna och ge dem erforderlig kunskap.Går det att undvika frestelsen att till varje prisförsöka sätta åt ett statsråd? Ja, jag tycker att vibörjade rätt bra i underdenna mandatperiod. Men vi har inte nått ändafram. Det framgick redan i dechargedebatten förexakt . Då var det fråga ommotsättningar i ett par fall. har det blivitbetydligt fler.Vi är inte ute i partipolitiska syften, sade . Jag kan inte komma ifrån att en visssmåaktighet präglar väldigt många av deanmärkningar som Socialdemokraterna vill riktamot regeringen. Detta kommer fram rätt tydligt ideras reservationer.Thage G fästa stor vikt vid justvärdepappersinnehavet och det förmenta jäv somkan inträffa i olika situationer. Men naturligtvis harhan fullständigt fel, när han tror att vi på denborgerliga sidan inte skulle ta allvarligt på dessaproblem. Det framgår för övrigt också av utskottetsbetänkande, där det sägs att det gäller att gå vidareoch undvika för framtiden att man hamnar isituationer där det över huvud taget kan inträffanågot som gör att förtroendet för statsråd kanifrågasättas.Jag reagerar starkt mot KU:s ordförande, när hansäger att det inte har gått att föra ett seriöst samtalmed statsministern i dessa frågor. Visarstatsministern ingen oro, frågar påstår också att statsministern skulle haförlöjligat KU. Allt detta är ingenting annat än rentoch skärt nonsens. Vi hade en seriös utfrågning, därstatsministern svarade på de frågor som ställdes ochinte lät någon fråga vara obesvarad. Jag kan intekomma ifrån att Socialdemokraterna här driver enren partipolitik, och jag beklagar att så sker.Jag skulle önska att ifortsättningen bemödade sig mer om att kommafram med en kritik von oben.Konstitutionsutskottet får inte bli ett partipolitisktinstrument bland många. Konstitutionsutskottetförlorar i respekt om det ägnar sig åt dennapartipolitisering. Det finns ju förutsättningar för skall kunna lyfta upp . har vi briljans, kunnighetoch politisk erfarenhet hos herr ordföranden ochockså hos de andra ledamöterna som representerardet socialdemokratiska partiet. Det borde finnasalla förutsättningar i världen för att kunna lyftadessa frågor och se på dem på det sätt som vilyckades med i förra årets granskning när det gälldeen del ärenden.I granskningsarbetet förekommer det såväl stortsom smått. Man får en känsla av att mångaanmälningar som görs kanske görs på rent okynne,och ofta läggs de i realiteten direkt åt sidan avutskottet. Ett av de värre exemplen som vi hadeunder den gångna granskningen var den anmälningsom gjordes mot utbildningsministern, som ävenansvarar för samefrågor, för att han under ett besökhos samerna hade fått motta ett smycke till sinhustru, en värdig minnesgåva, dock, som det senarevisade sig, utan något större ekonomiskt värde.Smycket återlämnades då omedelbart.En viss återhållsamhet borde nog prägla önskan omatt framställa anmälningar till utskottet,anmälningar som ofta främst kanske syftar till att fåen oförtjänt men tillfällig publicitet.Av stor betydelse i granskningsarbetet är självfalletatt kontrollera hur arbetar. Iprincip är det regeringen som själv beslutar om hurden vill organisera sitt arbete. Vi har fått frammycket värdefull statistik och många värdefullaredovisningar om regeringsarbetet. I något fall harutskottet också haft anledning till vissa kritiskasynpunkter. Det gäller upphandlingsformen förvissa konsultuppdrag. Självfallet skallupphandlingsförordningen följas över hela linjen.Vi har sett på lagrådsremisserna. När Lagrådetsyttrande inte inhämtas skall detta motiveras. Såsker i allmänhet. Men vi har också funnit en delbrister.Vi har sett på propositionsavlämnandet. Det är julegio att vid varje granskninghar anmärkningar att rikta mot det sätt på vilketpropositionerna avlämnas. Vi har fått vara med omen icke acceptabel anhopning av propositioner, därden stora skräckdagen var , dåinte mindre än 39 propositioner avlämnades.Vi har också granskat författningsutgivningen. Enbeslutad lag skall utfärdas av regeringen utandröjsmål och kungöras så snart som det kan ske.Tiden mellan utgivningen från trycket ochförfattningens ikraftträdande bör vara minst fyraveckor. Men i av fallen kom författningar utfrån trycket föreikraftträdandet, i under den ochi 67 fall efter eller för ikraftträdandet.Detta är naturligtvis inte acceptabelt, ochkonstitutionsutskottet förutsätter att regeringenvidtar de nödvändiga åtgärderna för att råda bot pådetta.Vi har också granskat myndigheternasinternationella avtal. Där konstaterar vi att det harblivit en klar förbättring av redovisningen.Mycket annat skulle också kunna tas fram i dessasammanhang, men jag skall avstå från att göra det.Det är alltså stort som smått som blandas. Utskottethar inte några stora anmärkningar att rikta motregeringen. Vi har som sagt kunnat konstatera attdet finns partipolitiskt betingade motsättningar ochatt man från oppositionens sida har velat riktaanmärkningar bl.a. när det gäller innehavet avvärdepapper, något som har varit föremål förregeringens stora intresse. Aldrig någonsin tidigarehar vi haft någon särskild etikkommitté som skallhjälpa regeringen i detta sammanhang.Jag tycker att ett exempel på småaktigheter är deanmärkningar som har riktats motkommunikationsministern.Även när det gäller tjänstetillsättningarna, för attinte tala om Sydafrikaärendet, som jag skallåterkomma till senare, uppfattar jag oppositionensagerande som rätt otillständigt.Det finns alltså en del punkter där det råderoenighet, men jag hoppas ändå, fru talman, att viför framtiden skall kunna få den lyftning avkonstitutionsutskottets granskningsarbete som jaghar efterlyst.Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationerna, medundantag av reservation 4 som jag ber att få yrkabifall till.Anf. 4 () replik:Fru talman! Självklart, , är det enstyrka om kan bli enigt igranskningsärendena. Men det kan inte undvikasatt ledamöterna ibland kommer fram till olikameningar. Men jag tycker att det är litet ensidigt avBirger Hagård att tala som om det vore baraSocialdemokraterna som partipolitiserar och tarställning enligt politiska grunder. Den gloria somBirger Hagård sätter upp för de borgerligapartierna och för Ny demokrati, lyser inte särskiltkraftfullt. Men där vi inte är eniga, där uppstår detav naturliga skäl en diskussion om huruvidagranskningen är partipolitiserad.I årets granskning förekommer två stora ärendendär meningarna går isär efter blockgränsen. Detena ärendet berörde jag ganska mycket i mininledning, nämligen frågan om statsrådens innehavav värdepapper och om jäv. Där råder det intenågra skilda uppfattningar om sakförhållandena. Istället skiljer sig meningarna åt när det gäller vilkaåtgärder som statsministern och enskilda statsrådbör vidta med anledning av vad som har kommitfram. Jag tycker inte att det är så konstigt att mankommer fram till olika bedömningar just i denfrågan. Det som jag reagerar mot, vilket jag villupprepa, är att de borgerliga partierna inte har tagitallvarligt på problemet. Om de hade gjort det, hadede kunnat vara med om att sätta upp regler ochgränser. Men det gjorde de inte.I det andra ärendet, Polenärendet, gällde det förstatt reda ut ett visst händelseförlopp. Där är vi ocksåöverens om bakgrundsbeskrivningen. Men viliksom många andra har blivit förvånade över attmajoriteten har kommit fram till sin slutsats justmot den bakgrundsbeskrivning som vi har variteniga om. Här och var i massmedierna har det talatsom en stark politisering från den borgerliga sidan.Om vi, , hade velat driva partipolitiki granskningsarbetet, vilket han tror att vi gör, föratt få kritik riktad mot ett enskilt statsråd, hade vihaft en strålande chans till detta i flyktingärendet.Det hade varit en enkel sak för oss att utformakritiken mot såsom HarrietColliander och Ny demokrati gör.