prot · GG0991 · 1993-04-14 00:00:00 — I det här betänkandet behandlas ettantal motioner som berör skattefrågor inomboende- och fastighetsområdet. Flera motioner tarupp frågan om avdragsrätt för reparationer ochunderhåll av bostäder. En sådan avdragsrätt skulleenligt motionärerna leda till ökad sysselsättninginom byggbranschen och motverka den svartamarknaden på området.Frågan om stimulanser till byggsektorn har medanledning av socialdemokratiska motionerbehandlats av såväl finansutskottet sombostadsutskottet. har därefter i storenighet antagit ramarna för ett omfattande ROT-program.Vi är således i det här fallet överens om målet, meninte i alla delar om medlen. Vi socialdemokrateranser att stödet till reparationer och underhåll avbostäder får en snabbare och kraftigare effekt påsysselsättningen om det i stället utgår som ett direktbidrag på av de bidragsgrundade kostnadernaoch med ett maximalt belopp på . perlägenhet inom de anslagsramar som finansutskottethar angett.Ett reparationsavdrag mot fastighetsskatten, somen tillfällig stimulansåtgärd i enlighet med ROT-programmet, komplicerar skattesystemet ochinnebär praktiska problem för bådeskattemyndigheter och skattebetalare.Stimulanseffekten riskerar att bli liten, eftersomutbetalningen från skattemyndigheten sker långt iefterhand och, om avdraget skall göras enbart motfastighetsskatten, kanske måste delas upp på fleraår. Förslaget strider dessutom mot de bärandeprinciperna i skattereformen.Grundtanken i skattereformen var att breddaskattebasen och att införa ett enkelt regelsystemmed ett minimum av avdragsmöjligheter.Målsättningen var att skattesystemet ifortsättningen inte skulle belastas med andrauppgifter än att ta in inkomster till den offentligasektorn och att vara ett instrument förfördelningspolitiken.Genom att nu föreslå nya avdragsmöjligheterbryter man de positiva effekter som uppnåttsgenom skattereformen och medverkar till att nyaoch orealistiska förväntningar ställs påskattesystemet. Skattemyndigheternas merarbetemed administration och kontroll kommer attförsvåra eller i värsta fall omöjliggöra ettgenomförande av den rationalisering och detförenklingsarbete som pågår ute iskatteförvaltningen.Vi har därför svårt att förstå de borgerligapartiernas skäl för att stimulansen tillbostadsreparationer nödvändigtvis skall ske genomett skatteavdrag. Ett bidragssystem ger både enstörre och mer omedelbar stimulanseffekt och ärdessutom enklare och billigare att administrera ochkontrollera.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservation1.I vår andra reservation yrkar vi bifall till ensocialdemokratisk motion som vill ge regeringen tillkänna att fastighetsskatten bör ingå som ett led i ensocial bostadspolitik.Den nuvarande snabba avvecklingen avsubventioner i bostadsfinansieringen leder till heltoacceptabla resultat. Nyproduktionen är på väg atthelt avstanna som ett resultat av de högaingångskostnader som blir följden av minskaderäntebidrag. Även bostäder som byggts under desenaste åren får extremt stora hyreshöjningar pågrund av den snabba avtrappningen av räntestödet.Följden blir en ökad utslagning påbostadsmarknaden med exekutiv försäljning avvillor och bostadsrätter och en ökad segregation iboendet.De höga kostnaderna i nyproduktionen och i deunder senare år producerade bostäderna bör ävenfortsättningsvis begränsas genom statligasubventioner som betalas solidariskt av alla boendegenom bl.a. fastighetsskatten.Genom skattereformen fick fastighetsskatten enkonstruktion som gör att den både direkt ochindirekt medverkar till en utjämning avboendekostnaderna. Genom omfattande undantagför nyproduktionen och en successiv infasning avfastighetsskatten hålls kostnaderna nere. Samtidigtbidrar den influtna fastighetsskatten från det äldrebeståndet till finansieringen avbostadssubventionerna. Därmed har man ocksåbegränsat rundgången av skatter och bidrag.Enligt vår mening bör fastighetsskattensomfördelande roll ytterligare stärkas. Detta bör gesregeringen till känna, och jag yrkar därför bifall tillreservation nr 6.Herr talman! I övrigt yrkar jag med hänvisning tillvåra särskilda yttranden omrealisationsvinstbeskattning och stämpelskatt bifalltill utskottets hemställan.Anf. 169 (nyd):Herr talman! Vi behandlar nu skatteutskottetsbetänkande 33. Ny demokrati har sex reservationersom är fogade till detta betänkande.Den första reservationen handlar omreparationsavdrag. Regeringens förslag om att manskall få dra på arbetskostnaden tycker jagpersonligen och Ny demokrati är ett steg i rättriktning. Jag har dock uppfattat att syftet med dettaär att få bort den svarta sektorn inom byggande,reparation och ombyggnader. Man vill ävenstimulera och skapa arbetstillfällen. Jag tror inte attdet kommer att bli någon större effekt när det gällerdessa två aspekter. Om man vid en ombyggnad haren kostnad på får man dra av enarbetskostnad som är . Det är ungefär de kostnader somentreprenörerna har. Tar man då på dessa15 innebär det att kunden får dra av 4 500 krpå sin fastighetsskatt. Räknar man vad kunden fårbetala för denna reparation på , blir det25 000 minus 4 500, dvs. Om nu kundenfår jobbet gjort svart, säger installatören,reparatören eller vad det nu är: Du får momsendirekt. Moms på är . Kunden harredan där tjänat 500 kr.Jag tror personligen inte att detta förslag leder minskad svart sektor, och inte heller till de8 000--10 000 nya arbetstillfällen som man hoppatspå. Vi i Ny demokrati vill därför gå längre. Vi villinföra ett avdrag där hela kostnaden upp till ettbasbelopp, dvs. , dras av direkt pådeklarationen.Vi har en reservation om avdragsregler förkulturhistoriskt värdefulla byggnader. Vi vill gåtillbaks till de gamla reglerna igen. Man skall kunnadra av för att restaurera kulturellt värdefullabyggnader.Vi har även en reservation om momsbefrielse förvissa stiftelser. Det är ganska logiskt att i dennakammare fatta ett sådant beslut. Bildar man enstiftelse som ämnar att restaurera eller reparera enstatligt ägd byggnad med skattade medel, borde detvara ganska rimligt att momsbefria denna stiftelse.Den skapar arbetstillfällen och skatteintäkter tillstaten på skattade medel en gång till.Arbetsgivarna betalar arbetsgivaravgifter ochlöneskatter.Också detta skapar arbetstillfällen. Med ett sådantförslag finns inga förlorare. Detfinns bara vinnare. Låt oss momsbefria stiftelsernaomgående och stimulera till ökade skatteintäkterför staten och fler arbetstillfällen.Vi har i en reservation tagit upp värderingsfrågoroch taxeringsvärdena på tomter. Det finns hemskaexempel där taxeringsvärdena i vissa attraktivalägen höjts så att folk som bott där harvarit tvungna att flytta ifrån sina fastigheter. Sådantfår givetvis inte ske. vet jag att detta kostar enhel del pengar. Men ett förslag angående justskatten på taxeringsvärden och flyttskatten, somjag om kommer att tala om, finns i vårstora motion angående budgetpropositionen. Dekostnaderna är finansierade.Som jag tidigare sade vill vi ta bort flyttskatten,eftersom den leder till inlåsningseffekter. Folk fårsvårare att flytta, osv. En omsättning påfastighetsmarknaden är positivt för samhället, ochdet vet alla här.Vi har också tittat litet grand på frågan omfastighetsskatten och avgett en reservation. Jag hari reservationen och även i motionen skrivit att vifrån Ny demokrati anser att fastighetsskatter överhuvud taget bör tas bort i Sverige.Herr talman! Jag avslutar mitt anförande med attyrka bifall till reservationerna 2, 4, 5 och 8.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag vill bara erinra om att dettaförslag är en del av ROT-programmet. Syftet medROT-programmet är att skapa sysselsättning ibyggbranschen och inte i första hand att komma åtden svarta sektorn eller den ekonomiskabrottsligheten. Vi har väckt andra motioner för attkomma till rätta med dessa problem.Peter Kling har en stark övertro tillskattesubventioner och skatteavdragseffekter föratt komma åt ekonomisk brottslighet,skatteundandraganden och svartjobb. Jag trordäremot att en ökad sysselsättning i byggbranschenminskar utrymmet för svartjobb.Det vi vill göra är att skapa en ökad sysselsättning ibyggbranschen. Det fungerar snabbare och bättreän vad ett ökat skatteavdrag gör. Hela syftet medROT-programmet är att komma åt den svåraarbetslöshetssituationen och att skapasysselsättning. Är det en ökad sysselsättning ibyggbranschen och de effekter som detta för medsig som ni har i åtanke, bör vi gemensamt rösta påbidragslinjen.Anf. 171 (nyd) replik:Herr talman! Jag tog i mitt anförande upp att vi iNy demokrati vill skapa sysselsättning. Vi tror inteatt förslaget ger de önskade effekterna på justsysselsättningen. Om man får göra ett avdrag fulltut, kommer det enligt vissa kalkyler att ge 8 000--10 000 arbetstillfällen. Det tror jag på. Men dettaförslag tror vi inte ger så storasysselsättningseffekter som det var tänkt frånbörjan.Jag vill säga en sak till. Vi gårabsolut inte emot ROT-programmet på något vis.Vi är positiva till det och säger att det är ett steg irätt riktning. Men vi vill gå ännu längre för att fåfull effekt. Det är skillnaden. Vi är inte på något vismotståndare till ROT-programmet. Det måste varaklart och tydligt i denna kammare, även för GunnarNilsson.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag tror inte att skatteavdraget germaximal effekt som sysselsättningsstimulanseftersom det har en eftersläpning. Däremot tror jagatt ett bidrag som betalas ut i anslutningtill åtgärderna kan få en positiv effekt. Det är ocksåviktigt att detta bidrag är begränsat.Om vi höjer gränsen för avdrag till ett basbelopp,får vi ett fördelningsmässigt orättfärdigtutnyttjande av detta bidrag. Vi subventionerar i såfall lyxsaneringar för förmögna. Det viktiga är häratt detta stöd skall komma allabostadskonsumenter till del. Det kan man lättareåstadkomma med ett bidragssystem än med ettskatteavdrag. Det är ytterligare ett argument för ettbidragssystem.Anf. 173 ():Herr talman! Vad gäller bostadsbeskattningen skalljag göra några kommentarer med anledning avutskottets majoritetsskrivningar. Beträffande denförsta rubriken i betänkandet, Byggstimulanser ochreparationsavdrag, kan jag vara mycket kortfattad.Jag delar de synpunkter och omdömen som GunnarNilsson framförde. Vi stödjer härSocialdemokraterna och har exakt sammaståndpunkt.När det gäller om- och tillbyggnader anser jag attutskottet behandlar frågorna på ett bra sätt.Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om bör göra lättnader vad gäller beskattning vidom- och tillbyggnad. Det är utmärkt.Jag delar också utskottsmajoritetensställningstagande vad gäller värderingsfrågorna.Man tar upp problemet att vissajordbruksfastigheter kan upplevas vara för högttaxerade. Utskottet har här en skrivning där manförutsätter att regeringen ser över denna fråga. Sålångt är allt väl.Sedan kommer själva huvudpunkten ibetänkandet, nämligen fastighetsskatten. Även därvill jag i varje fall för min personliga del hålla medutskottsmajoriteten i sin skrivning. Man säger:''Enligt de principer som ligger till grund förskattereformen och bostadspolitiken skall de alltförstora subventionerna till boendet minskas.'' Jagdelar personligen den ståndpunkten.I debatten om det föregående betänkandet taladejag om de stora underskotten, vilka kräverskattehöjningar, tillväxt och besparingar. Ett av deområden där jag menar att man kan görabesparingar gäller bostadssubventionerna. Detmåste naturligtvis göras på ett fördelningspolitisktriktigt sätt. Men det är ett faktum attbostadssubventionerna tar mycket stora belopp ianspråk.Jag letar här i mina papper. Den sista siffra som jaghar är ganska gammal. Den är från år 1989.Bostadssubventionerna var då 40 miljarder.Bostadskostnadsutredningen konstaterade attsubventionerna faktiskt inte utjämnade mellaninkomstkategorierna. Enligt Långtidsutredningenfrån fick ett hushåll som tjänade över 200 000kr mer i subventioner än ett hushåll somtjänade under 100 000 kr.Det finns möjligheter att göra besparingar inomdetta område. Här delar jag synpunkterna imajoritetsskrivningen. Men det går inte att göraförändringar snabbt. Man kan inte skära nersubventionsnivåerna snabbt, eftersom människorhar inrättat sig efter gällande system.Jag tror att man har gått för fort fram. Man talar omen kontrollstation , men redan det är alltförsent. De kontrollstationerna bör finnas tidigaremed tanke på de drastiska ingrepp man har gjort ibidragssystement. Men jag håller med omriktningen.Jag menar att vi skall ha en fastighetsskatt i det härlandet. Framför allt i ett internationellt perspektivbör vi ha en fastighetsskatt. Det är en skattebas somsvårligen låter sig flyttas. Den är stabil. Den stårförhoppningsvis på fast grund. Därför ärfastighetsskatten utmärkt att ha. Men den skallnaturligtvis utformas på ett bra sätt.Det finns också andra skäl som talar för att vi skallha en fastighetsskatt. Vi beskattar sparande,investeringar i näringslivet och sparande i bank. Attäga en bostad kan också vara en form av sparande.Samhället kan naturligtvis inte säga att det är finareatt spara i en bostad än att spara i ett företag elleratt spara i bank. Samhället skall inte styraresursallokeringen så hårt. Därför skall vi ha ettneutralt skattesystem, ett likformigt skattesystem.En metod att skatta av den värdestegring som kanske i en bostad kan vara att lägga merparten pårealisationsvinst, men då får vi å andra sidaninlåsningseffekter. Vi får ett slags livegenskap ochman kan aldrig flytta från den egna bostaden omreavinsten blir alltför hög. Därför får man ha enkombination av reavinst och en löpandebostadsbeskattning. Det är rimliga principer.Det är också en rimlig princip att säga att pengarinte har något minne. Det är inte rimligt att vi skallha en fastighetsskatt och sedan skall allt från dennafastighetsskatt föras till bostadssektorn somsubvention. Då försvinner en hel del av poängenmed att ha denna skatt. Det är min allmännaprincipiella syn på fastighetsskatten.På s. 9 i betänkandet nämner man några motionerfrån kristdemokrater och socialdemokrater därman talar om att man skulle kunna föra överen del av fastighetsbeskattningen till denkommunala sidan. Jag har sympati för de tankarna.Har man sympati för de tankarna kan man inte haett system där man säger att fastighetsbeskattninghelt skall föras inom bostadssektorn, för då är detju inte en beskattning längre.I ett internationellt perspektiv är det på denkommunala nivån som fastighetsbeskattningenligger i många länder. Det är en ganska rimligprincip. Men det krävs mycket utredningsarbeteinnan vi kan gå över till den principen.Vänsterpartiet har inte ställt något yrkande i denriktningen den här gången. har jag talatprincipiellt om fastighetsbeskattningen.Jag vill dessutom säga några konkreta saker om hurden borde läggas om för att bli mer neutral ochlikformig. Det är ju en bra princip tycker alla här ikammaren. Men fastighetsbeskattningen är ju inteneutral och likformig. Vi beskattar ju barahushållen på fastighetssidan. Vi beskattar intelängre kommersiella lokaler och inteindustrifastigheter. Detta är en bristandelikformighet. Vi borde ha ett system som är merlikformigt. Vi borde ha fastighetsskatt påindustrifastigheter och kommersiella lokaler.Men det är naturligtvis inte lämpligt att införa dettamitt under en djup lågkonjunktur. Det skulle verkatillväxthämmande. Men konjunkturerna kommerju att bli bättre med en bra politik. Det får vi i allafall efter nästa val. Det hoppas vi på allihop, fastfrån skilda utgångspunkter. I ett sådant perspektivborde säga att vi bör hafastighetsskatt på såväl industrifastigheter somkommersiella lokaler. Om vi hade haft det, hade vihaft minst tre miljarder mer i intäkter än vad vi hari dag.Herr talman! Om vi sedan lägger till de 2,5miljarder som jag talade om när det gällde det förrabetänkandet hopar sig intäkt till intäkt. Sedan harVänsterpartiet ett yrkande till i det härbetänkandet. Det gäller att höja stämpelskattenmycket måttligt . Det skullege bortemot en miljard. Utskottet avstyrker det ochsäger att motiverar sitt förslag medbudgetskäl och därför bör det avslås. Det är enmycket märklig avslagsmotivering.För mig är alla skatter motiverade av budgetskäl.Det är grunden för att ha en skatt att man vill hain pengarna av budgetskäl. Det är inget motiv attavstyrka något därför att motionärerna harmotiverat det med att det ger intäkter. Det är ju idénmed skatter. Detta hade gett en miljard till. Jag satti bänken och summerade ihop det hastigt. Med 2,5miljarder i det förra betänkandet, cirka en miljardi stämpelskatt och de tre miljader som en likformigfastighetsskatt minst skulle ge, hade vi haft över 6,5miljarder. Då hade vi sluppit beslutet i kammarenom att försämra arbetslöshetsersättningen om vihade velat.På detta sätt kan de små posterna, som var för sigär små, tillsammans bli ansenliga belopp. Det ärdärför vi måste ha skatteintäkter. Det blir ansenligabelopp. Då slipper vi till slut underskott på 200miljarder som driver upp räntan och bromsartillväxten i ekonomin. Det är därför vissaskatteintäkter t.o.m. kan vara tillväxtfrämjande.Herr talman! Jag hade inte möjlighet att delta vidutskottets slutjustering. Jag vill därför när det gällermom. 7 och under mom. 12 yrka bifall tillVänsterpartiets motion 1992/93:Sk388 av GudrunSchyman m.fl. (v). Den formella hemställan ärutdelad på bänkarna och har följande lydelse:7. beträffande fastighetsskatten att medanledning av motion 1992/93:Sk388 yrkandena 9--11 och med avslag på motion 1992/93:Fi211yrkande 32 och motion 1992/93:Sk369 yrkande 1hos regeringen begär en översyn avfastighetsskatten i enlighet med vad som anförs imotion 1992/93:Sk388.12. beträffande stämpelskatten att medanledning av motion 1992/93:Sk388 yrkande 16begär att regeringen skyndsamt lägger framlagförslag om höjning av stämpelskatten i enlighetmed vad som anförs i motionen.Anf. 174 ():Herr talman! Det råder en total enighet i utskottetom att det krävs särskilda stimulanser för att ökaomfattningen av reparations- och underhållsarbeteinom bosektorn. Det finns delade meningar omformen på stimulansen.Utskottsmajoriteten menar att det finns starkastmotiv för att knyta stimulansen till skattesystemetoch ge den formen av en skattereduktion som iförsta hand knyts till fastighetsskatten.Avräkningen kan då göras vid den slutligaberäkningen av skatten. På så sätt undviker virundgång av pengarna. Administrationen knyts tillett väl fungerande skattesystem utan att på någotsätt inkräkta på principerna i systemet. Där harGunnar helt fel.Ansökan om skattereduktionen görs i särskildordning. Det råder ingen tvekan om attskattereduktionen kräver väsentligt mindreadministrativt arbete än om ett särskiltbidragssystem skulle byggas upp, vilketSocialdemokraterna förslår. Detta gäller särskilt nunär vi håller på att avvecklalänsbostadsnämnderna.Skattereduktionen sker i efterhand, men eftersomslutreglering kan göras direkt vid beräkning av denslutliga skatten blir eftersläpningen i många fall inteväsentligt större än i ett bidragssystem. Jag tror attnär det slutliga förslaget kommer att redovisas ikompletteringspropositionen kan vi alla vara enigaäven om formen på stimulansen.Peter Kling skriver i en reservation att han vill attavdragsrätten eller skattereduktionen omfattaräven material och inte enbart arbetskostnad, somutskottet föreslår. Han vill också fördubblabeloppen. Sysselsättningseffekten blir inte större,men det kostar statskassan dubbelt så mycket.Utskottet har inte funnit tillräckliga skäl för att gåpå Ny demokratis linje.I reservation nr 6 tar Socialdemokraterna uppfrågan om fastighetsskattens koppling tillbostadssubventionerna. har beslutat omen kontrollstation 1995 vad avserbostadsfinansieringen. Det finns starka skäl attnoga analysera och utvärdera effekterna av denbostadsfinansiering som gäller fr.o.m. 1993.Den förenkling som system innebär trorjag att vi alla kan konstatera är bra. Vilkenomfattning av subventionerna som krävs på längresikt är i hög grad beroende av den framtidaräntenivån och byggkostnadsutvecklingen. Jag troratt det är viktigt att vi inte nu forcerar framytterligare förändringar i bostadsfinansieringen,utan att utvärderingen i samband medkontrollstationen får utgöra underlag förlångsiktiga stabila riktlinjer förbostadsfinansieringen. Till vill jaglämna ett par sifferuppgifter. Räntebidragen, somvi i första hand syftar på när vi talar ombostadssubventioner, uppgår till ca 30miljarder, och det är en mycket stor summa. Vadjag vill poängtera är, att om vi får en ränta som ickeöverstiger , kommer motsvarande summautan att vi beslutar om några ytterligareupptrappningar av garantiränta eller sänkningar avräntebidragen -- även med ett ganska högtantagande om bostadsbyggandet, nämligen 15 000lägenheter -- att vara nere i under 10miljarder --1998.Vi har förskräckande problem, men dessaberor på en rad olyckliga och speciellaomständigheter. Vi får under angivna förhållandenalltså en mycket kraftig automatisk nedtrappningav denna kostnad.När det sedan gäller stämpelskatten kan väl sägasatt ju mer vi höjer denna, desto mer sänker vifastighetspriserna. Vi är inte i första hand uteefter att pressa ned fastighetspriserna och därmedytterligare försvåra finanskrisen.Utskottet riktar också en uppmaning till regeringenatt möjligt redovisa sina överväganden vadavser förbättringar av realisationsbeskattningen.Som vi alla vet har den s.k. flyttskatten i dagbetydande inlåsningseffekter. Det är angeläget attsnabbt hitta lösningar som kan minska dessa utanatt statskassan belastas varaktigt.Peter Kling vill att stiftelser som är vänliga nog attvilja rusta upp statliga byggnader skall bli befriadefrån momsen. Den frågan är en gammal bekant förmig. Vi kan för det första konstatera att det går attlösa momsfrågan på ett praktiskt sätt inom lagarnasråmärken. För det andra är det inte bra att haspeciella skatteregler för enskilda projekt. Det vorebättre om vi tog vårt ansvar genom att ge bidrag ide fall där det inte går att lösa momsfrågan inomlagarnas ram.Utskottet konstaterar också att vissataxeringsvärden, t.ex. för bostadshus påjordbruksfastigheter, upplevs som orealistiskt högaoch dåligt står i överensstämmelse med dagensmarknadsvärden. Utskottet förutsätter därför attregeringen noga följer dessa frågor och tar deinitiativ som bedöms motiverade.På samma sätt som bostadsutskottet poängterarskatteutskottet att vi måste ha en fastighetsskattsom är neutral mellan nybyggnad och ombyggnad.En ombyggnad skall inte medföra en högrefastighetsskatt på ombyggnadsdelen.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter iskatteutskottets betänkande SkU33.Anf. 175 ():Herr talman! Jag kan inte dela att denna avdragsrätt inte skulle stå istrid med de bärande principerna i skattereformen.Om man delar uppfattningen att skattesystemetinte skall belastas med andra uppgifter än att ta ininkomster till staten och att vara ettfördelningsinstrument, kan man inte acceptera attett sysselsättningsproblem här skall lösas viaskattesystemet. Vi skulle naturligtvis därigenomockså öppna dörrarna för nya motsvarande krav.Av motionsfloden till vårt utskott framgår attrespekten för skattereformen inte är särskilt stor.Trycket och förväntningarna på att släppa framsådana här belastningar på skattesystemet ärganska omfattande.När representanter för besökteskatteutskottet var bl.a. denna fråga aktuell, och debad uttryckligen utskottet att inte belastaskattesystemet med detta avdrag. Det skulle enligtderas uppfattning försvåra det rationaliserings- ocheffektiviseringsarbete som man håller på med, bl.a.för att förenkla deklarationen. Det skulle kosta 70--80 miljarder i administration, och trots det skulledet endast bli en sporadisk kontroll av det nyaavdraget. Resurserna till den kontrollen skullebehöva hämtas från andra områden inomskatteförvaltningen.Ivar ! Jag förstår fortfarande inte varfördetta nödvändigtvis skall gå över skattesystemet.Också utbetalningen tar .