prot · GG09124 · 1993-06-08 00:00:00 — Visserligen är jag intekommunikationsminister, men som ledamot avfinansutskottet skulle jag gärna vilja kommenteradet tog upp om finansieringen avinfrastrukturinvesteringarna.Jag vill först uppmärksamma påatt den fond som ville bygga uppför avstyrktes av ett enigtfinansutskott och avslogs av . Det ärungefär samma principiella resonemang som liggerbakom att finansutskottet nu avstyrkte förslag omjust denna lånemodell. Utskottet ville däremot haen fördjupad analys av hur kan utöva sinfinansmakt när det gällerlånefinansieringsmodeller, men också av hur mankan klara redovisningen av drift- ochkapitalutgifter.Det innebär ingenting i sak för självainvesteringsvolymen. Det handlar ombudgetteknik. Det finns andra uppfattningar iriksdagen än vad som har funnits i regeringen.Om hade lyssnat tillkommunikationsminister hade han fåtten redovisning av -- om han inte visste det tidigare --hur mycket luft det var i de där miljarder som fannsmed i den trafikinvesteringsplan som GeorgAndersson själv lade fram. Det var egentligen bara10 miljarder som var finansierade utöver deordinarie anslagen på ungefär 4,5 miljarder per år.Resten fanns inte. De 10 miljarder som inte fannsdå är finansierade i det beslut som i dagkommer att fatta.Självfallet är vi som är tillskyndare avBothniabanan inte nöjda med att det finns medbara en miljard av beräknade 7 à 8 miljarder. miljard är mer än noll, och en miljard finns ocksåmed i propositionen och utskottets betänkandeinom realistiska ramar -- detta till skillnad från densocialdemokratiska politiken, som bygger påluftslott. Socialdemokraterna i trafikutskottet harinte fått stöd ens av sina partivänner ifinansutskottet. Därför är den här reservationenutan tyngd och värde i praktiken.Slutligen bara några ord om E 4 i norra delen avSverige. Självfallet beklagar jag att det inte går attfå fram mer pengar . Jag sade i mitt anförandeatt det kommer pengar till E 4 i . Detbyggs på en lång rad platser efter E4 i bl.a. och . Det kommerdessutom att finnas utrymme för olika typer avpunktinsatser. Jag har forskat i detta och talat medsåväl departement och myndigheter som Vägverketregion om detta.Detta kommer att klarna för ochandra under höstens arbete med att konkretiseradet beslut som vi kommer att fatta . Självfalletkan man önska mer, men man får inte gapa förmycket, för då kan man mista hela stycket. Detordspråket, som vi hört i kammaren,tror jag faktiskt att det är värt att tänka på.Anf. 194 ()replik:Herr talman! Om man har noll, är det inte såmycket att förlora, även om man förlorar helastycket.Det är ju litet märkligt att vi nu skall fatta ett beslutoch säger att om vi forskar, såkommer vi att upptäcka att det finns pengarnågonstans. Jag skulle önska att man redovisadevar pengar finns redan när man fattar beslutet.När de borgerliga ledamöterna diskuterarBothniabanan, gör de en omdefinition och försökerdärmed klara en omöjlig debatt. Bothniabananbörjar i och går norrut upp till Umeå.Nu säger man att vi skall rusta upp upptill och att vi därmed har gjort en förstaetapp på Bothniabanan. Men det är ju när mangjort upprustningen upp till som man harkommit fram till det som skall vara Bothniabanan.Gör ni den upprustningen, har ni inga pengar förfortsättningen norr om och därmed ingapengar till Bothniabanan.Då säger ni att ni då i stället skall ta en bit längrenorrut, mellan och . Men därmed tarni bort pengar från . Då säger att det inte är meningen, utan han utgår frånatt avsikten med propositionen ochutskottsbetänkandet är att och inteHusumspåret skall byggas.När det gäller vägarna konstaterar vägdirektörenatt det inte finns några pengar för vägarna norr omSundsvall. Det har här varit en lång debatt om storainvesteringar i , en debatt som hans partivänner har deltagit i. Plötsligtupptäckte man att det faktiskt intefinns några pengar att diskutera. Ändå är StefanAtterfall oerhört nöjd med sakernas tillstånd. Dekan inte gärna glädja många andra än hans allranärmaste.När det gäller finansieringen harkommunikationsministern föreslagit att man skulleskulle låna till allt. Man säger att det var en mycketfin lösning. När vi lade fram ett förslaganvisade vi 10 miljarder, som ni nu harbörjat hantera genom att bygga. Det är bra det. Föratt planeringsramen på 20 miljarder i årliga anslagunder gav vi ca 50 miljarder. Det var intenågon dålig pott som vi började med genom detbeslutet.Anf. 195 ()replik:Herr talman! Regeringens förslag innebar att manskulle inrätta ett anslagskonto på statsbudgeten.Man skulle alltså ha 100 miljarder under ochhelt enkelt betala en tiondel . Men manskulle låna upp mer pengar för kraftsamlingar iinvesteringar . Denlånefinansieringen innebär ju inte att pengarna inteskall betalas. skall det betalas räntor ochamorteringar. Det var inte detta det handlade om.När man sammanställer de ändringar somtrafikutskottet och finansutskottet har gjort finnerman att det inte blir någon skillnad iupplåningsbehovet. Det är mer enredovisningsteknisk skillnad. Gör alltså ingenstörre affär av detta än den affär som vi hade för treår sedan, när den lånefond som föreslagit inte gick igenom i . Det ärden typen av debatt det handlar om.För Bothniabanan har utskottet föreslagit attungefär en miljard skall avsättas för en första etapp.Exakt vilken etapp som skall vara den förstauppdras det åt att bedöma.Det är riktigt att det inte finns några mer pengar fördetta. Men för att ett sådant här projekt skall kunnaförverkligas går det oftast inte att ta hela stycket påen gång. Vi får nu en miljard, och vi skall jobbavidare på att få fler miljarder. I harman dragit i gång en namninsamling för att ökatrycket och få ett folkligt krav bakom detta projekt.Socialdemokraterna är inte intresserade att varamed om detta. kommer beslutet attrevideras, och sker det ytterligare enrevidering. Det gäller att ligga på och visa att detfinns argument för den här banan.Trafikutskottets skrivning på den här punkten visarklart att banan har hög prioritet, och banan harkommit längre än vad den någonsin hade gjort meden socialdemokratisk majoritet i riksdagen.Jag är inte nöjd med alla delar av propositionen.Jag inser att det handlar om att hitta en rimligavvägning och om att ge och ta. Jag försöker baratala om för och andrasocialdemokrater som bara ser det negativa i alltingatt det händer också positiva saker. Det byggs förfullt efter E 4 i . Vi har ocksåVedaprojektet. Att påstå att det inte finnsnågonting är därför fel.Det är inte heller så att direktör sagt attdet inte finns några pengar. Han har skrivit att attmedlen för satsningar på i norr är små. Det ärriktigt, och det beklagar jag. Men mitt alternativ äratt stödja en överbudspolitik som innebär attinvesteringarna fördubblas men där man inte harmed sig ens de socialdemokratiska ledamöterna ifinansutskottet på den politiken. Vad är den dåvärd när det kommer till kritian och närSocialdemokraterna eventuellt fårregeringsmakten? Det är det som är frågan. Menden vill aldrig svara på.Anf. 196 ()replik:Herr talman! Vi har fått en skrivelse frånvägdirektören i . Den kan ju fram och läsa en gång till. I skrivelsenkonstaterar han att regeringens proposition inte gernågon standardhöjning på riksvägarna norr omSundsvall; det är bara fråga om punktvisa insatserav trafiksäkerhetsskäl. Det blir ingen ny genomfartvare sig i eller i Umeå.Var positiv! Det är en käckuppmaning. Den regering som jag tillhörde fattadeett beslut om . Jagvar mycket glad då. har genomförandetfördröjts, men det hindrar inte att jag är glad i dagockså om det nu kan genomföras. Men vi ärnaturligtvis inte nöjda med att denna 98-miljarderssatsningen i stort sett bara blir dennasatsning i norra som Vedaprojektetinnebär.Med anledning av vad sade om enlånefond måste jag uppmana honom att läsa på litetbättre. Vad vi i kammaren i stor enighet beslutadeom handlade inte om någon lånefond,utan det gällde reala pengar som ni har använt tillglädje för er själva i den borgerliga majoritetenmen också för medborgarna runt om i landet. Denglädjen delar vi alla, men det var pengar somanvisades våren 1991.Anf. 197 () replik:Herr talman! Jag tycker att debatten nu går påövertid. Jag vill emellertid gärna medge att underGeorg tid somkommunikationsminister så skedde det etttrendbrott när det gäller investeringar iinfrastruktur i landet.Under en lång period, ett par decennierdessförinnan, bar både den ena och den andraregeringen ansvaret för den styvmoderligabehandlingen av infrastrukturen i landet. Jag görgärna det medgivandet att bröttrenden.I mitt anförande talade jag faktiskt om de 10miljarder som skulle utgå . Jag kunde dåha nämnt att det var propositionsom angav detta.Som en relativt mild avslutning på denna mycketlånga debatt om en så stor satsning som det nu ärfråga om kan jag dock säga att de 98 miljarder somnu skall satsas , enligtregeringens proposition, är synonyma med demsom Socialdemokraterna har i sina 155 miljarder.Vi har alltså konsensus för de 98 miljarderna, ochSocialdemokraterna har pengar för resten avbeloppet, som vi andra inte disponerar.Anf. 198 ()replik:Herr talman! Jag får först tacka för erkännandet.Får jag sedan tillägga att problemet framöverkanske ändå inte är de glansfulla investeringarna,som vi nu försöker tävla om vem som kan görastörst och flest.Problemet är det som Clarkson tog upp i sittinledningsanförande, nämligen underhållet ochkapitalförstöringen. Jag tror att Clarkson och jagockså kan enas om att man måste göra enkraftsamling för att öka underhållsanslagen. Jagbeklagar att den borgerliga majoriteten inte harvelat göra det den här gången. Jag hoppas att mangör det nästa gång, om man får en chans till.Anf. 199 () replik:Herr talman! När man investerar i sådanomfattning som vi kommer att bestämma om i dagblir det ett större nät som är dyrbart att underhålla.Det är riktigt. Det kommer att kosta ännu mer iframtiden. Det är vi helt på det klara med, menbilden är inte entydig. Det kan också tänkas attinvesteringsnivån läggs på ett sådant sätt attunderhållskostnaderna relativt sett inte står iproportion till vad de är i dag.Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag blir faktiskt upprörd när jag hörGeorg i sitt inlägg säga att det med vårt,dvs. den borgerliga majoritetens, förslag inte blirnågon Bothniabana.Jag undrar om luftar ettönsketänkande. Jag har fört många debatter medGeorg som kommunikationsminister,just om Bothniabanan. Jag har frågat efter planeroch visioner, men dörren har varit stängd.Ingenting har kommit fram.Nu, då vi i alla fall får se att en borgerlig regeringlägger fram förslag och också anvisar 1 miljard tillfinansieringen kritiseras det av den förrekommunikationsministern. Jag måste verkligensäga att det är långt mellan ord och handling när detgäller nyvaknade intresse förBothniabanan. I realiteten tror jag inte att det finnsnågot intresse för den.Investeringarna för infrastrukturen låg på motsvarande avbruttonationalprodukten. 1975 sjönk andelen tillstrax och har sedan hållit sig på ungefärden nivån.I den budget som den socialdemokratiskaregeringen lade fram låginvesteringar i vägar och järnvägar på ca 5miljarder.Jag vill än en gång betyga att vi från Norrlandslänenär tillfredsställda med att Bothniabanan nu förförsta gången nämns. För klarhets vinnande vill jagockså upprepa vad jag sade i mitt inlägg, nämligenatt jag instämmer i utskottets bedömning, dvs. attregering och riksdag skall fastställa deövergripande målen, men att Banverkettillsammans med berörda intressenter, kommunerm.fl., får avgöra hur olika etapper skall tillkomma.Det viktigaste för oss i ochVästernorrland är att Bothniabanan nu blir till.Anf. 201 ()replik:Herr talman! Jag skall fatta mig helt kort. Jag trorinte att jag med ett ytterligare inlägg kan få UllaOrring att erkänna skillnaden mellanBothniabanan norr om och ,som går söder om . Om man inte vill utgåfrån riktiga och gemensamma definitioner är detomöjligt att diskutera sakfrågan.Ulla Orring ifrågasätter mitt intresse. Det är ettdemagogiskt politiskt knep som man använder närman inte har något annat argument att ta till.Ulla Orring upprepar detta med att vi investeringsmässigt satsade avbruttonationalprodukten. När vi nu tycker att detär dags att höja nivån utöver den procent som detnu är fråga om säger ni att det är orealistiskt, att detär en överbudspolitik och ni talar om luftslott ochpaket från jultomten osv. Det är väl inte alldelesorimligt att komma tillbaka till 60-talsnivån, ocksåpå det här området.Anf. 202 () replik:Herr talman! Det hade varit möjligt för GeorgAndersson som kommunikationsminister och densocialdemokratiska regeringen att komma tillbakatill 60-talets nivå under de goda åren, med det storapenningflödet, men då saknades visioner för attbygga ut det järnvägsnät som vi så väl behövde inorra och i norra kustland.Det är försummelser som vi nu får ta igen. Trots deknappa ekonomiska villkor som råder ärregeringen beredd till detta. Jag vill starkttillbakavisa påstående om attBothniabanan inte omfattas av den borgerligaregeringen. Det är faktiskt vad den gör.Anf. 203 ()replik:Herr talman! Nyss gjorde trafikutskottets viceordförande den deklarationen att ett trendbrottskedde under den socialdemokratiskaregeringsperioden, vad gäller investeringar iinfrastrukturen. har anledning att tittapå protokollet från dagens debatt.Det är en ständig paradox i den här kritiken. Å enasidan säger man att den socialdemokratiskaregeringen medgav en sådan oerhördöverhettning, med inflationsdrivande ekonomi. Åandra sidan säger man att det byggdes för litet. Nifår nog bestämma er för vad som är huvudlinjen ikritiken mot den ekonomiska politiken under 80-talet.Anf. 204 ():Herr talman! Ehuru jag har mitt hemvist påöstgötabänken lovar jag att inte säga ett enda ordom östgötakommunikationerna, ej heller om detangelägna i att bygga ut Götalandsbanan.Jag tänkte i stället uppehålla mig, och göra någrarandanmärkningar, vid en av de storariksangelägenheter som har tagits upp ,nämligen och den förstörelse somRiddarholmen hotas av, om det skulle bli ett tredjeytspår.Jag vill passa på att uttrycka min tacksamhet ochmin beundran inför de insatser som har gjorts avLotta , och iden här debatten. De har betonat det historiskaarvet och våra skyldigheter gentemot dekommande generationerna. Allt detta bottnarnaturligtvis också delvis i en del egna upplevelser.Under 50- och 60-talet hade jag min ungdomstid.Jag kände då en stark vanmakt inför devansinnesinsatser som gjordes när man förfulade,rev ner och förstörde miljön i våra städer, inte bara iStockholm utan i hela landet. Det var kanske ocksådärför som jag med tacksamhetkunde flytta till en stad som hade dess bättre skyddatstaden från den skövling som så många andra avvåra städer undergick under samma tid.När tredje spåret dök upp i diskussionen troddejag, och säkert många med mig, att förslaget var såvansinnigt att det väl aldrig någonsin kan bli enverklighet. Jag sade på ett tidigt stadium till migsjälv att jag aldrig någonsin skulle kunna lägga minröst för ett tredje ytspår som skulle skövlaRiddarholmen. Det har sagts att Riddarholmenredan utsatts för en kraftigt förstörelse. Det är sant.Men man behöver ju inte gå vidare på den vägen.På finns inte baraRiddarholmskyrkan med sitt gravkor som skullekomma att ligga nära, alltför nära, ett tredje spår.Det är också den plats där vi finner ett av dehörnfästen som var upphovsman till.Inte minst borde det vara angeläget för kammarenatt notera att på fanns vårt förstariksdagshus, Hebbeska huset. Riddarholmeninnefattar mer än någon annan plats ett koncentratav svensk historia.Vi har naturlitvis en skyldighet mot kommandegenerationer. Jag skulle vilja säga att det gäller atträdda till varje pris och att definitivtse till att vi inte får något tredje ytspår.Nog har ett stort ansvar. De må så varaatt trafikförhållandena i stort här iStockholmsregionen utgör en fråga förstockholmarna. Men visst har också vi i riksdagenett ansvar.Det har talats om en fördyring på 2--2,5 miljarder.Dessa beräkningar kan dock också ifrågasättasredan nu. Vi har sett hur byggkostnaderna har gåttner. Det är mycket möjligt att dessa 2--2,5 miljarderredan ligger inom ramen för de 36 miljarder somhar nämnts här. Handen på hjärtat, tror ni att dekommande generationerna kommer att varasärdeles intresserade av hur mycket somspenderades 1993 eller ? Mankommer att konstatera att antingen fick vi fram engodtagbar lösning för framtiden eller också blev detfråga om en gigantisk förstörelse av det historiskamoment som utgör. Man kommerbara att minnas det som har förstörts, men mankommer inte att minnas några siffror i detalj.Detta får inte ske. Rädda till varjepris! Det enda yrkande av dem som står till budsoch som kan infria detta är såvitt jag förstår detyrkande som har lagts fram under överläggningenav . Jag ber att få yrka bifall till dettayrkande. Jag hoppas att inser att vårmission gäller litet mera än bara 1993. Den gällerockså ansvaret för kommande generationer.(Applåder)Anf. 205 ():Herr talman! Jag ber att få tacka min högtvärderade partibroder för hansinlägg. Det var till sitt innehåll naturligvis inte baraframåtsyftande utan det gav också en finbeskrivning av den plats som ochdess byggnader har i alla stockholmares hjärta. Jagkan därför instämma i huvuddelen av det somBirger Hagård anförde.Min enda lilla detaljinvändning gäller att hanuttrycker stöd för det yrkande som har framlagtsunder överläggningarna i detta ärende. Detyrkandet är nämligen inte ägnat att trygga enförläggning av tredje spåret i tunnel. Det är snarareägnat att sabotera den som harträffats.Bortsett från denna formella aspekt är det ickedesto mindre med glädje som jag som riksdagsmanvald ifrån kan se att om vi i dennakammare får möjlighet att anslå ytterligare 2 á 2,5miljarder kronor till infrastrukturinvesteringar iStockholmsregionen, kommer det inte bara att varavi Stockholmsledamöter som står bakom ett sådantbeslut. Vi kommer även att få stöd från BirgerHagård. För denna geografiska osjälviskhet ber jagatt få tacka . 206 ():Herr talman! Jag kan försäkra att när det gällerriksangelägenheter spelar det väldigt liten roll frånvilken ort man kommer. Det spelar ingen roll alls.I det här fallet hoppas jag att ochalla andra goda krafter kan komma fram till vettigalösningar, som kanske inte heller kostar alltförmycket pengar. Jag vill dock understryka att detcentrala för mig just nu är att rädda Riddarholmenfrån den förstöring som den riskerar att utsättas för.Anf. 207 ():Herr talman! Ambitionen att rädda Riddarholmenförenar mig och . Den isammanhanget olyckliga omständigheten är att detinte under överläggningarna har framförts någotyrkande om att rädda , dvs. att anslåde för tunnelbygget erforderliga 2--2,5 miljarderkronorna. Det har bara framförts yrkande om attspränga . Det har jag svårt attställa mig bakom, och det borde även BirgerHagård ha svårt att ställa sig bakom. I övrigt trorjag att vi är överens på alla punkter.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkande /93:FiU29 (forts.),arbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU20 och trafikutskottets betänkande1992/93:TU35.Finansutskottets betänkande FiU29 (forts.)Mom. 19 (undantag från regeln om minskning avutbetalda skattemedel )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 293 röster mot 21för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 4 av imotsvarande del. 7 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 20 (inrättande av ''kommunakut'')Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 21 (konkurrens i verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot139 för reservation 5 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU20Mom. 1 (avslag på proposition 1992/93:150 bilaga 8i fråga om karensdagar förarbetslöshetsersättningar)Först biträddes utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 1 avIngela m.fl. med 133 röster mot 10 förmeningsyttringen av imotsvarande del. 179 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 182röster mot 130 för utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 1 avIngela m.fl. 10 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 5 (karensvillkoret under löpandeersättningsperiod)Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot140 för reservation 2 av m.fl.Mom. 7 (dagersättning och kompensationsnivå)Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot140 för reservation 3 av m.fl.Mom. 8 (reformering avarbetslöshetsförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 21för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU35Mom. 1 (inriktningen av trafikpolitiken)Först biträddes reservation 1 av . med 139 röster mot 10 för meningsyttringenav i motsvarande del. 173ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 1 av . -- genom omröstning med uppresning.Mom. 2 (utvärdering av trafikpolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot138 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4 (investeringar i sjöfartens infrastruktur)Vid rösträkningen avgavs 161 röster för utskottetshemställan och 161 röster för reservation 3 av RolfClarkson m.fl.Förste vice talmannen konstaterade att rösterna varlika delade och förklarade ärendet bordlagt(riksdagsordningen 5 kap. 6 §).8 § Ombildande av vissa tjänster inomriksdagens förvaltningsområdeFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU31 Ombildande av vissa tjänster inomriksdagens förvaltningsområde(förs.1992/93:RFK5).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.9 § Sjukavdrag för riksdagsledamöter ochstatsrådFöredrogskonstitutionsutskottts betänkande1992/93:KU35 Sjukavdrag för riksdagsledamöteroch statsråd.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.10 § Inrättande av en parlamentarikerkommittémed anledning av betänkande1992/93:KU37 Inrättande av enparlamentarikerkommitté med anledning av EES-avtalet.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutMom. 1 (ändring i riksdagsordningenshuvudbestämmelser)I detta moment föreslogs ändring avhuvudbestämmelse i riksdagsordningen. Avändringsförslaget framgick att ändringen önskadesbli genomförd med ett enda beslut. För bifall härtillkrävdes att minst tre fjärdedelar av de röstande ochmer än hälften av ledamöter förenadesig om beslutet.Beslut skulle fattas genom omröstning medrösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 8för avslag.11 § Länsrätternas behörighetFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU31 Länsrätternas behörighet (prop.1992/93:159, 1992/93:185, 1992/93:200 och1992/93:215).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.12 § Slutlig reglering av statsbudgeten /94, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU38 Slutlig reglering av statsbudgetenför /94, m.m. (prop. 1992/93:150delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.13 § Bidrag till internationellt samarbete kringden byggda miljön m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU28 Bidrag till internationellt samarbetekring den byggda miljön m.m. (prop. 1992/93:179och 1992/93:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, näringsutskottetsbetänkanden NU35, NU37, NU34 och NU36, fickföretas till avgörande i ett sammanhang efteravslutad debatt.14 § betänkande1992/93:NU35 Prövningsnämnd förbankstödsfrågor (prop. 1992/93:245).Anf. 208 (nyd):Herr talman!