prot · GG0959 · 1993-02-10 00:00:00 — Nydemokrati är inte ett parti som företräderlöntagarna.När jag lyssnar på regeringsledamöterna gör jagföljande reflexion: Har regeringen gett upp?Regeringen talar nästan inte om sin egen politik.Den talar inte om det som människor är bekymradeöver, nämligen arbetslösheten ochboendekostnaderna, utan den ägnar huvuddelen åtsocialdemokratins politik, mest i negativa ordalag.Det kanske säger mer än vad regeringsledamöternasjälva riktigt förstår, nämligen att de har tappatgreppet över situationen och utvecklingen iSverige.Carl Bildt frångår inte sin vana att tala om att hanbegrep först och bäst av alla vad som skulle komma.Han sade att han, i motsats till socialdemokratin, ivalrörelsen insåg vad som var problemen. Varför,, då dessa löften om sänkta skatter, omlägre hyror och om högre sysselsättning? Det är judär som regeringens förtroendekris nu finns.Mycket typiskt hade inte ett enda ord tillsvar när det gäller hans löfte till Sverigesmedborgare om sänkta boendekostnader, trots atthan hade att besvara det. Han sadedäremot att han var besviken på socialdemokratin.Jag tror inte att medborgarna är det. Det verkarinte så just nu när vi visar hur vi kan få 190 000människor, som annars skulle drabbas avarbetslöshet, att få utbildning eller sysselsättning.Var vill socialdemokratin spara? Jag skall gärnasvara på det. Det första och viktigaste är att minskautgifterna för det kontantaarbetslöshetsunderstödet. Om man inte börjar iden ändan, då blir det andra ganska så meningslöst.Vi har lagt fram konkreta förslag i dettasammanhang. Vi vill ha ett samarbete på denpunkten. Om vi får det samarbetet, är vi ocksåberedda att gå in på andra konkreta punkter.Carl Bildt säger att det inte går att tidigarelägga flerinvesteringar. I en TV-intervju för någon veckasedan slingrade han sig genom att säga att det inteär pengabrist som bromsar, utan det ärmiljöprövningar och planprövningar som förnärvarande bromsar. Han har desavouerats av sinegen kommunikationsminister som har sagt att detär pengar som saknas. Både ochVägverket har en rad väg- och järnvägsbyggen somär startklara och som skulle kunna ge omedelbarajobb. Jag har en lista på 22 vägar och 33 järnvägarsom behöver rustas upp eller byggas ut. Det är bl.a.E4 förbi , Lundbytunneln i , E4norr och söder om , spårupprustning i Luleåoch vägbroar i . Det enda hindret föratt dessa jobb skall sättas i gång är regeringen.Jag vill säga något till . Den nyaregeringen började att tumma på föross mycket viktiga delar av skattereformen. När detskedde kontaktade jag BengtWesterberg och begärde överläggningar. Jag sågdet nämligen som mycket allvarligt att Folkpartietskulle vara med och riva upp skattereformen. Dåsvarade : Du förstår väl att jaginte kan resonera med er om skattereformen nu närvi sitter i en borgerlig regering.Jag blev mycket besviken. Men det är inte barasocialdemokrater som skall hålla ingångna avtal.Det är båda parter. anser jag att det är orimligtnär vi lägger ytterligare bördor, både skattemässigtoch på annat sätt, på vanliga medborgare att intede högre inkomsttagarna också skall vara med ochbetala detta.Jag anser emellertid fortfarande att skattereformenär viktig och att det är angeläget att de storalandvinningar som vi därigenom har gjort skallbehållas, och jag kommer att fortsätta att arbeta fördet. Jag har, som bekant, redan betalat ett visstpolitiskt pris för skattereformen.När jag är inne på skatteområdet försöker CarlBildt som vanligt att skrämma folk med attsocialdemokratin vill höja skatterna. Vi föreslårskattehöjningar och en utebliven minskning avarbetsgivaravgifterna på sammanlagt 5 miljarderkronor. höjer skatten för hushållen1993--1994 med . Vi haröppnat för att skjuta påbensinskattehöjningen och erbjuda en lägremomsbeskattning. Det sade också nejtill.Olof har sagt att han kan tänka sig atttemporärt höja skatten för dem som tjänar mest.Bengt har tagit upp de högreinkomsttagarnas insatser, och fortsätteratt utlova allmänna skattesänkningar. Vem skallman egentligen tro på?(Applåder)Anf. 9 (nyd):Fru talman! Jag delar oron och engagemanget. Jagär upprörd över nöden i världen, våldet i världenoch våldet i . Jag hatar krig.Men vi sitter här för att göra något. Svenska folkethar valt oss till det. Om vi skall hjälpa andra, måstevi stå för den hjälpen själva, givetvis. Vi kan intebegära av andra att de skall finansiera vår hjälp.Det gör vi . Vi lånar och hjälper andra.Det är därför Ny demokrati har föreslagit att viskall göra allt för att få ned räntan och få fart påjobben. Då får vi ordning här. Då kan vi hjälpa osssjälva och även andra.Här har diskuterats mycket om vad man kan göra.ROT-sektorn har nämnts. Alla människor vet intevad det är. Det är reparationer och ombyggnaderav fastigheter som finns . Där finns massvismed jobb. Det gör det faktiskt.Socialdemokraterna hade chansen så sent som i gåratt komma överens om en mycket konkret åtgärd.Det ville man inte i går.Den 16 december sade den här kammaren nej satsning på s.k. -- det betyder vattenoch avlopp --, som också behöver åtgärdas iSverige. Detta är taktik. Det är taktiska finter frånSocialdemokraterna. när man har varit med etttag i börjar man faktiskt bli ännu merupprörd än man var när man stod utanför.Sedan vill jag säga till statsministern och även tillvice statsministern att vi faktiskt ställer krav på endel saker. Vi tänker inte vara med om att hoppafrån tuva till tuva. Vi vet inte vart ni hoppar. Om viinte tror att ni landar på fast mark, varför skall Nydemokrati ställa upp med en liten tuva här och enliten tuva där? Sedan har ni tio andra tuvor atthoppa på tillsammans med Socialdemokraterna. Vimåste vara övertygade om att landa på fast mark.Jag skulle därför vilja höra vad statsministern sägerom Ny demokratis ekonomiska politik, såsom vihar föreslagit den.En annan sak. Vad är det som jag och ni tror attmänniskor frågar sig? Krismedvetandet är mycketstörre bland allmänheten än här, vill jag påstå. Defrågar sig varför det är arbetslöshet . Har de fåttsvar på den frågan? Varför talar man inte tydligt omatt vi levde över våra tillgångar, att vi gav ossförmåner och löner som vi inte hade råd med ochatt vi nu måste få ned räntan före allting annat?Folk frågar sig säkert: Är ledning bra?Politiker som vi, som skall lägga oss i allting,hushållar vi verkligen med människors pengar?Eller tycker vi bara att det är att rekvirera in pengaroch dela ut dem till egendomliga ändamål som vihittar på själva.Jag tror att människor, när de har läst om hur detgår till i , , och snart är det väldags att börja titta på AMS, frågar sig: Sköter sigmyndigheterna? Hur går det till? Måste vi ha 75 000människor i flyktingläger, frågar man sig. Då inte ha svaret att det är eländigt i världen, fördet vet man.Men det har börjat bli eländigt i också. Vihar social oro, vi har kostnader. Skall människorbetala dessa? 20, 30, 40, 50, ,hur mycket skall man betala för en politik som ärdålig?Det handlar inte om främlingsattityder. Det ärpolitiken det handlar om. Politiken är dålig. Vadgör SIDA för nytta, ? Det är jättesvårtatt försvara det som sker. måste man noglägga ned SIDA. Vi har sagt det , för detär uppenbart.Jag tror att man borde ha en karta här på väggen istället för den vemodiga bonaden. Man skullekunna ha en världskarta, så att vi såg var vi lever.Det är en ganska kul idé, som jag just kom på.Vi har haft en föreställning om vem som är godast.Det är klart att jag inte är godast, jag är ondast här.I så fall skall ni vara hemskt glada, för jag är enmycket snäll person. Godheten talar deparalyserade personer om som har stått för vår u-hjälp och vår flyktingpolitik. Men jag säger att detär dumhet. Vi har ställt till med stora och onödigaproblem i . Vi talar om att det är kaos påandra håll. Men vi håller ju på att skapa kaos självagenom att inte göra någonting, genom att stå ochtitta på.Man kan fråga: Har vi rätt regering? Det är sådanasaker som folk frågar sig. Då svimmar man nästan.Så får inte jag säga från talarstolen, eller hur? Detskall man mygla om i korridorerna. Men det är enganska bra fråga.Det man kan säga om regeringen är att denhar gjort för litet, gjort det för sent och varit mycketkaxig. Man kan fråga sig om statsministernkoncentrerar sig på rätt uppgifter. Är det han somskall sköta u-båtar och , ochSvensson som skall sköta alla de sociala problemenoch och ekonomin, eller skall hankoncentrera sig på någonting som verkligen ärcentralt? Jag tror att han skall koncentrera sig på ettannat sätt.Då frågar man så här: Vore det bättre medSocialdemokraterna? Det är en bra fråga. Då vet vii alla fall att vi får höjda skatter. Vi får mer politiskstyrning. Vi får mer makt åt facket. Vi får höjdahyror, såvitt jag förstår. Det höjdes aldrig så mångahyror som när de ''höll på och körde''.Fallskärmsavtal är man upprörd över. Men vilkasatt i bankstyrelser, vilka skrev fallskärmsavtal? Jo,där satt de också. Vilka kom på idén med politiskautnämningar?Nu står jag här och berättar att det här är problemsom jag ser för Ny demokrati. Gemensamt har heladet här gänget, i stort sett alla, , sagt att maninte är med på att attackera u-hjälp, flyktingpolitik,organisationsstöd, partistöd, politiskautnämningar, behovsprövade barnbidrag ochpolitikernas egna egendomliga löneförmåner. Jagmenar att hela det här etablissemanget faktiskt intelyssnar på rörelsen. Om det är fråga om någonrörelse, så är det inte samma rörelse som 1968. Detkan jag tala om.Vi har en sjuk politisk modell. Vi måste ändra den.Det är nya tider. Den svenska modellen måsteändras. Vi måste ta hjälp. Vi måste faktisktsamarbeta. Tro mig eller inte, vi ställer upp på detsamarbetet. Men då måste man tänka om. Ni som iolika faser har varit med och ställt till eländet fårfaktiskt också tänka om, från höger till vänster.(Applåder)Anf. 10 ():Fru talman! Jag tror att om vi bytte ut bonaden moten världskarta skulle vi på den kunna utmärka t.ex.var alla flyktingströmmar i världen går. Då skulle vise att det endast är en liten, liten rännil somkommer till . Då skulle vi se att det är defattigaste människorna i de fattigaste länderna somtar emot den största delen av flyktingströmmarna . Då kanske vi skulle få slut på denkonjunkturanpassade humanitet ochmedmänsklighet som och förespråkar. Det är pinsamt att behövalyssna till.Carl Bildt citerade i sitt anförande,och jag skall också göra det. Jag tycker att det är enmycket klok man i många avseenden. Jag skallcitera honom för att han är en förespråkare försextimmarsdagen, vilket jag också som bekant är.Jag fick inga reaktioner på det när jag tog upp det imin inledning.Han sade i en intervju i Svenska Dagbladethäromdagen att det är en illusion att tro attindustrin kommer att kunna växa igen till gammalsysselsättningsnivå. ABB skall ta bort till avjobben, bilindustrin skall rationalisera bort 50 %.Han sade också att man måste titta på arbetstidernaoch att ''kortare arbetsvecka, sextimmarsdag t.ex.,kan vara en kompletterande åtgärd''.Jag håller med honom om det. Det är också därförvi i har föreslagit att arbetstiden avmånga goda skäl, som det faktiskt finns, ses överoch att nedtrappningen av arbetstiden börjar.Målet är ändå att vi skall kunna utnyttja denmoderna teknikens landvinningar till att minskalönearbetet och på det sättet öka vår livskvalitet.Jag skulle också vilja citera en annan man. Dågäller det frågan om hyrorna, som upp i sitt anförande. Vi har heller inte fått någrasvar från regeringsföreträdarna om detta. Den härmannen är verkställande direktör i . Han skriver så här i ett förord till enverksamhetsberättelse: ''Ingen ljusning är i sikte.Våra politiker tycks handlingsförlamade. Om denhär utvecklingen tillåts fortsätta, blir även Sverigedet tvåtredjedelssamhälle som innebär att tvåtredjedelar har jobb och resten tvingas leva påbidrag.Krisen slår nu särskilt hårt mot bygg- ochbostadssektorn. som en utdragenlågkonjunktur drabbar oss alla, genomför nu denborgerliga regeringen det bostadspolitiskasystemskifte som den förra regeringen inledde. Sålitet som möjligt skall samhället lägga sig ibostadssektorn och dess finansiering.Jag undrar ibland om politikerna är medvetna omföljderna av att de vänder upp och ner på densvenska bostadspolitiken. Hur skall vanligt folk haråd att bo ? ''Det är en mycket berättigad och bra fråga. IVänsterpartiet har vi sagt nej till neddragningen avde bostadssubventioner som regeringen föreslår,och som tyvärr även Socialdemokraterna har gåttmed på. Att i nuvarande läge, med nuvarandeekonomiska kris och kris i byggsektorn, minskabostadssubventionerna med tre miljarder kronorsäger vi nej till av det skälet att vi anser att det ären social rättighet att ha en bostad. Varje människamåste kunna ha tak över huvudet till en rimligkostnad.Vi måste reformera systemet medbostadssubventioner. Det inser vi också. Det måstebli mer träffsäkert än det är . Men vi kan intenu ta till den här åtgärden som vi vetförvärrar situationen för väldigt många människor.Jag tycker att det var intressant att höra AlfSvensson tala om ett anständigt liv. Jag tycker ocksåatt det är det vi borde tala om, inte minst vipolitiker. Hur ser vi till att människor får ettanständigt liv, både vi som lever nu och de somkommer sedan?Jag tycker också att det var intressant att höra OlofJohansson tala om att vi nu är inne i en ny era -- hantalade om miljön -- som kräver nya lösningar och enny politik.Jag tror också att vi måste börja diskutera en nypolitik, inte minst en ny ekonomisk politik, somsätter människor och miljö i centrum. Vi måstebörja diskutera vad livskvalitet är. Det finns intelängre, som under tjugo-, trettio-, fyrtio- ochfemtiotalet, enkla samband mellan en ökadmateriell tillväxt och ökad livskvalitet. Vi har ökad materiell tillväxt som i sina avarter innebären minskad livskvalitet för många av oss i form avbl.a. ökad miljöförstöring.Alla talar om skatter och skattehöjningar. Det ärinte så att ökad livskvalitet för de flesta människorinnebär sänkta marginalskatter. Det sambandetfinns inte. Vi är många som inte blir lyckliga översänkta marginalskatter, men som är lyckliga överatt slippa en samhällsutveckling där vi tvingas klivaöver lik. Vi vill betala för det. Vi vill leva i ettjämlikt samhälle. Därför ser vi omfördelning, dvs.att ta pengarna där de finns och föra över dem ditdär de inte finns, som lösningen. Det får innebäraökade skatter för människor som har ettsparande som inte används i produktivainvesteringar eller till inhemsk konsumtion. Detmåste också innebära att vi skattevägen tar pengarfrån de stora exportföretag som gör vinster påkronans fall och för över till de företag som behöverinvestera och utveckla ny teknik.Detta innebär att man använder skattemedelproduktivt i en skapande process för att öka dengemensamma livskvaliteten. Då är det inte farligtatt höja skatten.Anf. 11 Statsminister ():Fru talman! Jag vill först i all korthet tala ombostadspolitiken.Vad har vi gjort? Vi har kraftigt dämpatutvecklingen av hyreskostnaderna i förhållande tillhur den var under senastemandatperiod. Det är inget dåligt resultat. Detbyggs nu väsentligt mycket billigare än vad detgjordes tidigare. Det byggs mindre, men det byggsbilligare och delvis bättre. Vi inriktar nu politikenockså mot att sänka räntorna, vilket accentuerarden utveckligen. Det är svaret på de ställdafrågorna.Så vill jag tala om något som är alldeles avgörandeoch som har stått i centrum för debatten -- ettfaktum som klagar över --nämligen socialdemokratins fallissemang när detgäller att prestera en sammanhängande ekonomiskpolitik. Jag förstår hans klagomål.Det är de facto så, vilket också , att Socialdemokraterna accepterar att detbehöver sparas , men avvisarpraktiskt taget alla regeringes besparingar och haringa egna förslag. Även med socialdemokratinsmått mätt fallerar ni. Antingen tyder detta på attdet är ett svart hål i den ekonomiska politiken,orskakat av att fundamentalisterna har tagit över,eller på att ni har hemliga sparplaner som ni i så fallhar skyldighet att redovisa. Ni har försatt er självai ett fundamentalt politiskt dilemma. Ni skall självapå ett eller annat sätt reda ut situationen.Ingvar har ett sparförslag: man skallreducera ersättningar från A-kassa. Det är ingetsvar! Det är redan tillgodosett i andra delar av erakalkyler och påverkar inte alls de 12 miljarderkronorna. Efter veckor av öppna debatter och efterde kontakter vi haft kvarstår fortfarande dettafundamentala faktum: vi har inte fått ett endakonkret besked om vad Socialdemokraterna skallspara på.Ingvar tror kanske att det bara är jag somupplever detta som besvärande. Låt mig citera enledare ur den socialdemokratiska tidningenArbetet. citerar enskildaskribenter i , men i ledaren i ettav de socialdemokratiska huvudorganen skriverman så här: ''Socialdemokraterna redovisar inte i detalj vad som bör skäras bort. DetSocialdemokraterna vinner i taktisk effekt på denmanövern kommer man dess värre att förlora iförtroende. Ett parti som gör anspråk på att viljaöverta regeringsmakten omgående kan inte ståutan svar i så centrala frågor. ''Som ett indirekt svar på detta hänvisar IngvarCarlsson till Sifo-siffror och menar att folket tyckerannorlunda. Jag tror uppriktigt sagt inte att IngvarCarlsson är så lättsinnig att han tror att detta land ien kärv tid kan regeras med en politik som baravisar sig i Sifo-siffror. Om man inte kan spara i destatliga utgifterna, kan man i detta läge icke regeraSverige. Om man inte i opposition vågar redovisavad man skall spara på, kommer man aldrig attklara det i regeringsställning. Har inteSocialdemokraterna lärt sig läxan från förra gångenman var i opposition? Har man låtit lättsinnet taöver alldeles? På denna punkt är det inte bara jagsom kräver svar.Ingvar har rätt när han säger att vi har höjtskatter. Vi har sänkt fler, men vi har höjt åtskilliga.Detta har vi till stor del gjort påhejade avsocialdemokratin. En uppgörelse är en uppgörelse,och jag skall inte klaga över den saken. DetSocialdemokraterna nu gör är att lägga fram förslagom utöver detta iskattehöjningar. Det gäller inkomstskatt, skatt påföretag, skatt på sparande och skatt påkapitalbildning av olika slag. Det är alldelessjälvklart att detta skulle ha en bromsande effekt påekonomin och på våra möjligheter att skapasysselsättning.Jan O talade i dagen innan jagkom dit. Jag läste i att han tröstatarbetarekommunen med att densocialdemokratiska politiken skulle innebära''enorma'' skattehöjningar. Det tröstar möjligtvisde allra mest fundamentalistiska iarbetarekommunen där nere, men det tröstarsannerligen inte svensk ekonomi. Den vill inte hanågra rejäla skattehöjningar.Till dess att annat bevisats finns det ett svart hål iSocialdemokraternas ekonomiska politik. Nisaknar möjlighet att styra landet så länge ni inte harrett ut denna fundamentala brist i ert alternativ.Jag hade tänkt att säga något till ,men tiden rinner i väg. Hon har gått från Brezjnevtill när det gäller ideal, om jag förstår deträtt. Hon attackerar de s.k. konvergenskriteriernainom EG och säger att de hotar välfärden. Det ärinte alls så. De överensstämmer väl med vad visjälva har anledning att sträva efter: låg inflation,låga räntor, begränsade statliga underskott,begränsad statsskuld. Allt detta är bra.Om alternativ är de motsatta,dvs. hög inflation, höga räntor, höga underskottoch hög statsskuld -- det är svårt att tolka hennesanförande på annat sätt -- är det alldeles tydligt attdet skulle hota välfärden. Om det är ett svart hål iden socialdemokratiska ekonomiska politiken, fårman tyvärr konstatera att det i Vänsterpartietfortfarande råder totalt mörker.(Applåder)Anf. 12 Socialminister ():Herr talman! säger att regeringenbara talar om Socialdemokraternas politik och inteom sin egen. Detta är naturligtvis inte korrekt. Vihar redovisat vår politik i budgetpropositionen, ifinansplanen och i andra dokument, och vi harockså inbjudit till samarbete med i första handSocialdemokraterna.Det är naturligtvis intressant att se vilka dessasamarbetsmöjligheter är. Var kan vi mötas? Hur seralternativen ut? Vilka saker skall vi väga motvarandra? Det är i dessa frågor vi inte får beskedfrån Socialdemokraterna.Ingvar säger att Socialdemokraterna villskapa 190 000 nya jobb. Det vill vi också gärnagöra. Därför har vi med stort intresse granskatSocialdemokraternas förslag tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi finner vid vårgranskning att det inte känns särskilt trovärdigt attförslagen skulle ge 190 000 jobb.Socialdemokraterna säger t.ex. att de vill göralånga rader av infrastruktursatsningar. Vi frågarvåra experter på Kommunikationsdepartemenetetom det är nya möjligheter som vi inte har sett. Desvarar att de flesta förslagen också finns påregeringens lista, och återkommer i en propositioninom kort. Men självfallet är vi från regeringenssida öppna för att diskutera, om ni har upptäcktnågra bra infrastrukturinvesteringar som vi ellervårt fackdepartement har missat.Socialdemokraterna vill att ytterligare 50 000gymnasieplatser skall inrättas. Problemet är att vi har fler gymnasieplatser än vad somefterfrågas. Utbudet är större än efterfrågan.Riksdagen höjde antalet platser i ett förslag frånregeringen till 13 000 , och det är9 000 som utnyttjas. Trots den stora arbetslöshetenhar vi alltså inte utnyttjat alla de platser som finns.Om man fastställer ett mycket högre tal, är det riskför att det blir ett slag i luften. Visst kan man i ochför sig diskutera ett högre tal, men tro inte att detlöser några stora problem. Ändå handlar enfjärdedel av Socialdemokraternas program just omgymnasieplatserna.Det finns en del andra förslag som jag tycker att detär värt att titta på. Det kan vara idé att se på insatseri form av ROT-program -- reparation, ombyggnadoch tillbyggnad -- liksom också på satsningar påKomvux och folkhögskoleutbildning. Men jag trorinte att tal om 190 000 jobb håller.Låt oss ändå sätta oss ner och diskutera ochanalysera dessa förslag och se vad vi kan kommafram till.Så till skattereformen. Jag vill först bara korrigeraIngvar historieskrivning något. Det ärsant att tog kontakt med mig eftervalet och undrade om vi kunde ha överläggningar,men mitt svar var inte att vi inte skulle haöverläggningar. Jag sade bara att det var naturligtatt skatteministern och kanske också andrapersoner deltog i dessa överläggningar. Det måsterimligen vara med regeringen och inte medFolkpartiet som parti som Socialdemokraterna i ettsådant läge skall diskutera.Detta har jag skrivit i mitt svar till ,som har publicerats som debattartikel iAftonbladet. Det är alltså mycket lätt attkontrollera hur det faktiskt var.Vidare säger att vi har gjortjättestora avsteg från skattereformen. Detta är intesant. Det är möjligt -- jag vill inte förneka det -- attIngvar kan uppleva en eller annanjustering som har gjorts som ett avsteg. Låt migacceptera att det kanske är på det sättet, även omjag inte riktigt delar den uppfattningen. Men detstora avsteget från skattereformen var närSocialdemokraterna frångick denenhetliga momsen, som var en av grundbultarna iskattereformen.Låt dock detta vara glömt. Säg att ni har gjort ettstort avsteg och att vi kanske har gjort några små.Låt oss acceptera att var och en av oss ser saken pådet här sättet. Men för den skull kan man inteskjuta ett grundskott mot hela skattereformen pådenna avgörande punkt, som var utslagsgivande förom det skulle bli en skattereform eller inte. HadeSocialdemokraterna hållit fast vid den linje somman nu vill gå tillbaka till, när vi förhandlade omdetta , hade det inte blivit någonskattereform.Detta är naturligtvis ett oerhört mycket större ochprincipiellt viktigare avsteg än de andra som bådeni och vi till äventyrs kan ha gjort . Därförmåste jag än en gång fråga om ni ärberedda att dra tillbaka detta förslag och hålla fastvid denna grundläggande och avgörande princip iden skattereform som vi har genomfört och som jagtror är viktig för Sverige.Så till besparingarna. inte den frågan. själv att det behövs omprövning och översynoch att man skall se på kostnadsutvecklingen.