prot · GH0943 · 1993-12-14 00:00:00 — Det finns stöd för detta bl.a. iSkolverkets utvärdering -- speciellt av denaturorienterande ämnena. Därför bör det, somläroplanskommittén också föreslog, utarbetaskursplaner i ämnena samhälllsära och naturlära förde tidigare årskurserna, medan nuvarandeindelning i ämnesblock kan behållas i de högreårskurserna.Det rör sig om grundläggande utbildning, och vimenar att den akademiska fakultetsindelningeninte passar de små barnens sätt att lära sig.Med den ämnessplittring som regeringens förslagtill kursplaner och betygssystem leder till riskerarman att öka de problem som pekade på,nämligen att många elever inte förstår det de lär sig.Kunskaper som man inte förstår och inte kan sättain i sitt sammanhang, har man föga nytta av. Jagyrkar bifall till vår reservation nr 7.Vi vill att barn- och ungdomskunskap skall ingå idet samhällsorienterande blockets kursplan som ettsjälvständigt ämne. Det är viktigt för eleverna attde i övergången mellan barndom och ungdom fårkunskaper om sig själva och sin utveckling, om vadsom händer i relationerna till föräldrar, kamrateroch -- inte minst -- det motsatta könet.I reservation nr 9 kräver vi att svenska som andraspråk skall få en egen kursplan. Ämnet har sin egenmetodik som inte kan jämföras med det vanligasvenskämnets. En egen kursplan bidrar utantvekan till ett aktivt utvecklingsarbete av ett ämnesom är relativt nytt.Så till timplanen som, vid sidan av betygssystemet,har vållat mest debatt. Det visar, tror jag, vilkenvikt många lägger vid timplanen som styrmedel.Därför är det viktigt att gör rättbedömningar. Jag anser inte attutskottsmajoriteten gör det i alla avseenden.Regeringens förslag till timplan ger en merteoretisk och snuttifierad undervisning. Vi tror inteatt det gagnar vare sig kunskapsinhämtandet ellerelevernas personliga utveckling. Båda delarnakräver en varierad skoldag.Vi vill, jämfört med utskottsmajoritetens förslag,öka utrymmet för slöjd samt idrott och hälsa. Vivill, och det har utskottsmajoriteten gått med på,att ämnena bild, musik, idrott och hälsa,hemkunskap och slöjd, skall ha egna timtal. Detfinns inget som motiverar regeringens förslag om engemensam timpott.Det finns mycket som talar för ytterligare tid förslöjdämnet. Det ger viktiga kunskaper som vibehöver ha med oss i vuxenlivet.Idrottsämnet är det andra ämne därutskottsmajoriteten gör kraftiga minskningar. Detär obegripligt med tanke på den enorma debatt somvarit om just behovet av fysisk aktivitet. StefanKihlberg beklagade atttimantalet minskar. Det är lätt avhjälpt: Stöd vårreservation så har vi till.Det är viktigt att varje människa tidigt får lära sigatt sköta sin kropp. Alla -- och i synnerhet barn --har behov av att regelbundet röra på sig. Enstillasittande arbetsdag blir inte bara en tråkig dagutan också när många riskerar att få svårt attkoncentrera sig. Vår hjärna är skapad för attväxelvis arbeta teoretiskt och praktiskt, och vårkropp är skapad för att röra på sig. Det måste vi tahänsyn till när vi komponerar vår skola.Jag yrkar bifall till reservationerna 20 och 22.Vi vill också garantera eleverna tid för prao.Kontakter med arbetslivet och det vuxna livetsvillkor är viktiga för tonåringar. Vi är rädda för attden modell regeringen valt -- att prao-utrymmetskall tas från de övriga ämnena -- kommer att ledatill att många elever inte får någon prao. Och omdet blir någon prao blir det på bekostnad av so-ämnena, främst samhällskunskapen. Det ser viallvarligt på, speciellt som regeringen anser attockså barn- och ungdomskunskapen skall läggas inpå samma sätt i övriga ämnen, och att det är just ide tidiga tonåren den bör komma. Vi vill garantera100 timmars prao. Det medför, om regeringenmenar allvar med sin skrivning, att de övrigaämnena inom so-blocket får motsvarande ökatutrymme. Vi vill, som jag redan sagt, dessutom föradit barn- och ungdomskunskapen och ytterligare 15timmar. Jag yrkar bifall till reservationerna 23 och25.Att, som majoriteten föreslår, öka so-blockets tidpå bekostnad av no-blocket är, milt uttryckt,obegripligt. Massor av människor funderar nu påhur vi skall kunna öka ungdomars intresse för denaturorienterande ämnena. Den signal somutskottet sänder iväg med det här beslutet kan fåbetydligt större konsekvenser än de detformellt rör sig om.Vårt förslag innebär att vi minskar tiden för elevenseget val. Det blir trots detta ett ganska rejältutrymme kvar för de egna valen under de senareårskurserna. Något stort utrymme för val i de lägreårskurserna torde det inte finnas något större behovav.Jag yrkar bifall till vår reservation nr 18.Till sist några ord om skolans ansvar för studie- ochyrkesorienteringen. Den är av mycket storbetydelse, och det är viktigt att den bedrivs avkompetent och välutbildad personal. Regeringensförslag är alltför otydligt. Om det skall fungera somstyrmedel för att garantera eleverna bra syo-verksamhet bör läroplanen få en tydligareutformning.Herr talman! Jag har avstått från att yrka bifall tillalla de reservationer jag har berört. Det betyderinte att vi inte står för dem. Det är bara ett sätt attförsöka bidra till att vi kan hålla tidsramarna. Omjag nu har dragit över kanske detkompenseras av att vi inte behöver votera på varjereservation. 81 ()replik:Herr talman! Jag vill göra ett par kommentarer tillde reservationer som yrkade bifalltill, även om man inte hinner med mycket på så fåminuter.En reservation gäller gemensamt måldokument förförskola och skola. Det är en klassisk kommunalfråga. I kommunerna har man greppet översamarbetsformerna och integrationen mellanförskola och skola i olika modeller. I avvaktan påutredningen om längre grundskola och tidigareskolstart har vi sagt att vi vill vänta med att centraltta ställning i frågan.En annan reservation gäller det kommunalpolitiskaansvaret och rektors ansvar. Det framgår tydligt avde lagar och de delar av den läroplan som vi harpresenterat hur ansvaret skall fördelas. Dessutomkommer det i förordningstexten i övrigt attklargöras hur ansvaret skall vara fördelat mellanrektor, den politiska nämnden, skolenhet ochlärare. I flera av de beslut som vi skall fatta haransvaret redan fördelats på olika nivåer. nämna det som har varit uppe tilldiskussion, dvs. föräldrarnas möjligheter atttillsammans med lärare avgöra hur informationenskall se ut.Vad gäller arbetssätt och arbetsformer i skolanfinns detta uttryckt dels i värdegrund, dels ikursplaner i olika ämnen. Det beskriver det som jagvar inne på i mitt huvudanförande, nämligenregeringens och oppositionens olika synsätt i frågaom vad som finns med i det egentligaläroplansdokumentet.Jag kan i och för sig ha förståelse för kravet påkursplaner i samhällslära och naturlära. Men detfinns en kader av lågstadielärare ochmellanstadielärare samt en ny, framväxande kaderav lärare i årskurs 1--7, för vilka det är naturligt attundervisa på ett ämnesövergripande sätt och attintegrera ämnen. Jag ser lärarna som en garant föratt utbildningen kommer att ske just i de formersom Socialdemokraterna efterlyser i reservation 7.Reservation 8 handlar om barn- ochungdomskunskap, som vi har diskuterat tidigare.Det gäller även reservation 9 om svenska somandraspråk.I fråga om kommentarerna till timplanerna överhuvud taget måste det finnas med i betänkandet attskolan har en möjlighet att jämka och att elevenkan använda en stor del av det totala timantalet föreget fritt val. Det måste finnas med när mandiskuterar den typ av timplan som vi harkonstruerat.Anf. 82 () replik:Herr talman! säger, som såmånga andra, att skolan har möjligheter att jämkaoch att eleven kan göra sina egna val. Visst är detpå det sättet. Men om ni nu inte känner riktigt attni vill ta ansvar för den produkt som är framtagen,varför gör ni det då? Varför hänvisar ni varje gångtill att man kan ändra det här där ute? Ni säger attni har god förståelse för alla de synpunkter som harkommit fram.Den här timplanen gör ju att många elever får fördåliga kunskaper i flera ämnen. Det som är fastlagtsom det minsta gemensamma är faktiskt inte detminsta, utan det finns ett stort jämkningsutrymme.Ni vill dessutom koncentrera detta till de praktisk-estetiska ämnena och NO--SO-ämnena. Det skallinte vara möjligt att ta timmar från något annatämne för jämkning. Om man vill använda helajämkningsutrymmet innebär det mycket kraftigaingrepp i de praktisk-estetiska ämnena och i NO--SO-ämnena. Jag är rädd för att man då intekommer att hinna med de här kursplanerna.Får jag sedan gå över till NO- och SO-ämnenasuppläggning. säger att han litarpå att de nya lärarna, dvs. i årskurs 1--7 och 4--9,skall klara det här. Men varför skall en läroplaninföras som inte hänger med den nya, modernalärarutbildningen, som uttrycker någonting annatän det som de nya lärarna utbildas för? När de nyalärarna kommer ut och förhoppningsvis läser dethär dokumentet -- hur många sidor det än blir -- vetde inte vad som menas. De har fått utbildning fören sak, och de förväntas undervisa på ett helt annatsätt. De kommer att ha mycket svårt att förstå det.Om man vill att undervisningen skall fungera på detsätt som de har utbildat sig för skall man skriva deti läroplan och i timplan. Då kommer det att blimycket enklare för dem.Christer nämnde det gemensammamåldokumentet och sade att det kan komma isamband med att vi beslutar om tidigare skolstart.Ja, det är bra. Jag tycker i och för sig -- vi harframfört den uppfattningen -- att det hade varitnaturligt att klara den frågan i samband medbeslutet om en läroplan. Såvitt jag kan förståkommer förslaget , och det känns litetmärkligt att fatta beslut om en läroplan för nio åroch veta att det alldeles strax kommer ett förslagom att lägga -- och då skalljobbet börja om. kanske kanutveckla hur det är tänkt.Anf. 83 ()replik:Herr talman! Det är många frågor att svara på. Jagtar fasta på det som sade, dvs. att vimåste ta ansvar för den läroplan och den timplansom vi presenterar och inte lämpa över ansvaret påde lokala skolorna. Det är ju vår centrala idé, att vitar hänsyn till att det finns en målstyrning.Ansvaret för hur arbetet skall bedrivas ligger alltsådels på kommunen som huvudman, dels på deprofessionella. Det är därför vi vill ge demmöjligheter att inom de ramar som vi sätter upputforma och fördela både tid och resurser.Eva talade om ''ingreppen'' när man tartimmar från olika ämnen. Detta måste hela tidenbalanseras mot de mycket distinkta målen i varjekursplan. Man kan inte med berått mod påkommunal nivå eller på skolenhetsnivå göraingrepp i ämnen i den omfattningen att målen inteuppfylls, som ju är mycket tydligt angivna för bådeårskurs 5 och årskurs 9.Våra skilda synsätt speglar mycket av vad vi trorpedagogerna, de professionella, om och hur manute på skolorna på grundval avtimplanedokumentet skulle kunna föra mycketkreativa diskussioner om hur man bäst skapar denundervisning som skall vara ämnesövergripande, itemaform och annat. Vi får på intet sätt i vårskrivning signalera att vi vill ha enämnesuppdelning från årskurs 1 i ,utan vi bara fördelar timmarna. Sedan skall man ien kreativ och professionell diskussion ute på fältetbestämma hur detta skall användas.När det gäller det gemensamma måldokumentet ärdet naturligtvis väldigt bra att man har sammasynsätt. Men det gemensamma måldokumentet förlängre än så. rapporterar ombekymmer med att barn finns i skolverksamhetenutan att man egentligen vet om de har börjat skolaneller inte. Det är ganska väsentligt, eftersom vi haren lagstiftning, dels i form av sociallagen, somskyddar barnet på ett visst sätt, dels i form avskollagen, som ger barnet rättigheter och vissaskyldigheter. Därför får vi avvakta tills vi vet vadutredningen kommer fram till i sitt slutbetänkande.Anf. 84 () replik:Herr talman! säger att man intepå något sätt skall ge signaler om attundervisningen skall vara splittrad i NO- och SO-ämnena. Men just dessa signaler har gått ut i storomfattning.Både timplanen och betygssystemet är ingentingannat än signaler om att undervisningen skall delasupp i mer fakultetsanknutna ämnen som faktisktinte hänger ihop med små barns vardag.Om inte vill sända ut sådanasignaler är det bäst att han mycket snabbtorienterar om sig i den här frågan och att han sertill att samla ihop folkpartisterna så att de yrkarbifall till vår reservation i det avseendet. Dåundviker han att sända ut dessa signaler.Jag skall nu gå över till frågan om ansvaret förläroplanen och frågan om vad målstyrningeninnebär. Det finns ingen anledning att tvivla på attdessa kursplaner tydligt skall ange vad skolan skallgöra. Jag undrar om det kommer att vara möjligtför skolorna och eleverna att gå ifrån något slagsinformell normaltimplan och ändå kunna uppnådessa mål. Kommer kursplanerna att varaanpassade till någon normaltimplan? Skall manjämka i förhållande till kursplanerna? Det är viktigtatt ta reda på detta. Annars kan talet omjämkningsutrymmet och skolornas och denenskilde elevens frihet att göra egna val bli ett spelför gallerierna. Det är i så fall inget bra argumentför att ha en mycket lös tim- och läroplan. Tala omvad ni är ute efter!Jag skall ta idrottsämnet som exempel. Det hardiskuterats mycket. Vad är, enligt ChristerLindblom, normal tid för att uppnå målen medkursplanen -- det är ännu inte klart vilka målen är --och för att ge eleverna den idrott och hälsa som debehöver? Det är viktigt att få reda på detta. Nuskjuter man ju ansvaret framför sig för dessa ämnenoch för hur kurs- och timplaner skall konstrueras.Anf. 85 (nyd) replik:Herr talman! noterade att jag i mitthuvudanförande uttryckte min oro när det gällerämnet idrott och hälsa. Hon tyckte att mitt problemskulle kunna lösas genom att jag skulle stödjaSocialdemokraternas reservation.Dess värre löser inte det problemet, EvaJohansson. Reservationen innebär en radikalminskning av elevernas frihet att själva påverkaskolsituationen. Det vill jag definitivt intemedverka till. Min oro kvarstår.Eva ger uttryck för en falskhet när honlåtsas bry sig om elevernas fysiska hälsa och ämnetidrott och hälsa.Det finns ett annat förslag. Det är jag själv pappatill. Det innebär att ämnet skall stoppas in varjedag. Vi är överens om att ämnet är mycket viktigt,men Ny demokrati vill också visa det i handling.Vårt förslag ger avsevärt mer än de somEva vill ha.I vanlig ordning, skulle jag vilja tillstå, varsocialdemokarterna naturligtvis fullständigtointresserade av att diskutera problemet. Man sadeinte ett ord i utskottet eller i något annatsammanhang. Det kan jag inte tolka på mer än ettsätt. Socialdemokraterna är fullständigtointresserade av att hitta en bra lösning påproblemet, om inte lösningen är lika med ettsocialdemokratiskt förslag.Anf. 86 () replik:Herr talman! Även om inte får allasina önskemål uppfyllda genom att bifalla vårreservation skulle han komma en bra bit på vägen.Ytterligare 40 timmar idrott är inte fy skam.Vi har dessutom i vår reservation, som jaganbefaller till läsning, skrivit att det ankommer pålärare och annan personal som planerar skoldagenatt göra det på ett sådant sätt att elevernasrörelsebehov beaktas. Det finns nog en hel delgemensamma tankegångar om vikten av fysiskaktivitet, om att jag bara skulle låtsas ha någotintresse för ämnet idrott och hälsa får StefanKihlberg själv stå för. Jag vet vilket intresse jag har.Jag ägnar en mycket stor del av mitt liv just åt attintressera unga människor för fysisk aktivitet påderas egna villkor utan den hets och kommerisalismsom många ungdomar upplever finns inomtävlingsidrotten. Man kan faktiskt vara fysiskt aktivpå andra villkor.Som sagt: skulle komma en god bitpå väg om han läste vår reservation och funderadeen vända till på vilken knapp han så småningomskall trycka på.Anf. 87 (nyd) replik:Herr talman! Jag har läst reservationen mer än engång, . Jag tillstår att jag allvarligthar övervägt att stödja den. Jag konstaterade dockatt ämnet idrott och hälsa visserligen skulle utökasmed , men det skulle också innebära enminskning av elevernas egna val med 200 timmar.Det är ju en del av hela s-förslaget. Det går intebara att utöka ämnet idrott och hälsa. Det handlarom en helhet.T.o.m. jag känner ansvar för att det skall vara enbra helhet. Därför kan jag inte stödja detta förslag.Det viktiga i sammanhanget är att förslaget innebären minskning av elevernas egnaval. Jag betvivlar faktiskt att harallvarliga ambitioner när det gäller idrott och hälsa.Det finns ju ett förslag som hon inte ens är bereddatt diskutera.Det finns modeller i andra länder som innebär har idrott och hälsa . Där har maninte den svenska modellen som innebär att eleverkommer inspringande till nästa lektion eftersvettigaeller stinkande beroende på att de inte hannduscha. Den svenska modellen innebär också attelever hoppar över idrott och hälsa just för att detämnet ligger inklämt på ett 45-minuterspass mellantvå teorilektioner. Att låta det vara så här är inte attbry sig om elevernas fysiska hälsa. Det är bara attpliktskyldigast göra det man måste enligt en visstim- eller läroplan.Man kan däremot utveckla ämnet, precis i linjemed det vi har föreslagit i vår motion. Om man inteens är beredd att diskutera det förslaget tror jaginte att man blir tagen på allvar när man säger verkligen vill elevernas väl.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag tycker att vi skall överlåta åtlärare och elever att komma överens om hurmodellen skall utformas i det praktiska skolarbetet.Det skall inte besluta om. Vi skall se tillatt ett visst utrymme garanteras för lärare ochelever att faktiskt ägna sig åt ämnet idrott ochhälsa.Stefan måste bestämma sig för vilket benhan skall stå på. Är elevernas hälsa och behov avfysiska aktiviteter det viktigaste? Eller är detviktigare att också de små barnen i de lägstaårskurserna i skolan skall ha stort utrymme för attgöra egna val? Vi måste vara överens om att dethandlar om barn i en ålder då de flesta faktisktsaknar förutsättningar för att göra dessa val. Andragör valen för dem. Det är bara att bestämma sig förvad som är viktigast.Anf. 89 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Givetvis är det också för migangeläget att rikta ett varmt tack till samtliga påutbildningsutskottets kansli för det utomordentligaarbetet i samband med läroplansförslagen.Jag har redan tidigare uttalat ett tack vid ettutskottssammanträde. Jag gör det mer än gärnaockså här.Herr talman! Det ankommer på mig att förautskottets talan i betygsfrågan. Innan jag gör dettavill jag ge några kommentarer rörandeläroplansarbetet som helhet.De beslut som fattar kommer attvara av stor betydelse för vårt skolväsende och förskolarbetet framöver. Med dagens beslutskapas goda förutsättningar för att ytterligareutveckla vår svenska skola till bästa, vilketär en ambitiös och nog så viktig och vällovligmålsättning.Med tillfredsställelse kan jag konstatera att det iutbildningsutskottet varit möjligt att i betydandeomfattning uppnå samstämmighet bakomutformningen av läroplanen. I det sammanhangetvill jag gärna uttala den uppskattning jag känner avden öppenhet och strävan till samförstånd sompräglat mycket av arbetet i utskottet. På en radområden har vi skrivit oss samman för attytterligare understryka och markera vad vi ansettvara väsentligt. Detta gäller t.ex. detinternationella perspektivet, miljöfrågorna ochskolans ansvar att med kraft motverkafrämlingsfientlighet och rasism, där vi görtillkännagivanden. Det gäller också skolansåtgärder för elever med särskilda behov och ettklart positivt uttalande beträffande skolanskulturmål. Visst finns det ett antal reservationerfogade till betänkandet, men det stora flertalet avdem är antingen närmast en upprepning av vad somredan står i propositionen eller renaföljdreservationer rörande precisering av timmarpå det praktiskt-estetiska området.De reservationer som däremot verkligen anger enhelt annan färdriktning än den som markeras iregeringens proposition är av ett begränsat antal.De lyser snarare med sin frånvaro. Dock framgårklart att Socialdemokraterna, till skillnad frånregeringspartierna, vill att läroplanen skall varastyrande för såväl undervisningens uppläggning ochorganisation som skolans arbetsformer. Demarkerar därmed en bristande tilltro tillskolpersonalens förmåga och kunnighet när detgäller att välja och utveckla arbetssätt ocharbetsmetoder. Därmed har de också missatväsentligheter när det gäller intentionerna bakomoch strävan till förnyelse och positivkunskapsutveckling genom en ny och bättreläroplan och nya kursplaner. Tyvärr visarSocialdemokraterna här en konservativ blockering,som föga gagnar skolans utvecklingsarbete. Inärmast alla avseenden och i allt väsentligt haralltså utskottet ställt sig bakom förslagen iregeringens proposition om en ny läroplan förgrundskolan för vars utformning skolministern bärhuvudansvaret.Herr talman! I viktiga avseenden anser jag att vi harmisslyckats med att nå bredasamförståndslösningar i utskottsarbetet, trots att viverkligen gjorde betydande ansträngningar för attuppnå detta. Det gäller dels frågan om skolansvärdegrund, dels betygsfrågan. I båda fallen hadedet varit av betydande och bestående värde attmanifestera enighet.Marianne kommer senare att förautskottets talan i frågan om skolans värdegrund.För egen del nöjer jag mig därför med att markeraatt jag anser att ett tungt ansvar åvilar dem som islutskedet spräckte den gemensamma skrivningen,där vi uttalade att kristendomen har en särställningför att kunna ge grunden till förståelse för svenskoch västerländsk kultur och samhällsutveckling. Vimarkerade särskilt att etik utgör en del avdet nationella kulturarvet. Sammanfattningsvisanförde vi att det av läroplanstexten bör framgåtydligt att formuleringen om skolans värdegrundsåsom förankrad i etik och västerländskhumanism inte skall tolkas som att skolan skallöverge sin tidigare hållning i livsåskådningsfrågor.Vi var överens om att ge regeringen till känna attskolan också i fortsättningen skall vara icke-konfessionell. Kan det verkligen råda någon tvekanom innebörden av detta, herr talman? Och likvälframtvingades en splittring av enigheten. Detta ärbeklagligt.Så till betygsfrågan. Frågan gäller i grunden skolansinformation till föräldrarna angående elevernasställning kunskapsmässigt och socialt. Dettaförutsätter ett nära och förtroendefullt samarbetemellan hem och skola med ömsesidigt utbyterörande kunskaper, erfarenheter och kännedomom eleverna. Informationen från skolans sida kanske på två sätt, dels genom muntliga kontakter, delsgenom skriftliga meddelanden.Ett enhälligt utskott markerar vikten av denmuntliga informationen och uttalar att denna skallske i form av utvecklingssamtal, som är enutbyggnad av de nuvarande kvartssamtalen.Utvecklingssamtalen skall äga rum minst en gångper termin och är inte utbytbara. Samtalen skall geföräldrarna en allsidig belysning av elevenssituation och förhållanden på skolan.Den skriftliga informationen skall enligtutskottsmajoriteten utgå i form av nationelltreglerade betyg terminsvis fr.o.m. vårterminen iårskurs 7. Utomordentligt viktigt i dettasammanhang är att vi nu frångår det relativabetygssystemet med dess brister och inför ett mål-och kursrelaterat betygssystem. Bedömningen avelevernas kunskaper skall ske med utgångspunkt ikursplanernas mål. Betygen skall relateras tillkursplanernas krav och de kunskapsnivåer somuppnås.Den skriftliga informationen skall vidare utgå iform av obligatoriska skriftliga meddelandenterminsvis fr.o.m. vårterminen i årskurs 5 och skalldärtill -- om målsman så begär -- kunna utgå redanfr.o.m. Ansvaret för utformningen av deskriftliga meddelandena åvilar den lokala skolanoch skall kunna ges i de former som föräldrar,elever och lärare anser bäst uppfyller kraven påinformation.Under slutet av det femte läsåret skall en nationelltutformad avstämning äga rum för att mäta omeleverna nått upp till de kunskapsmål som getts fördenna årskurs. I de fall detta inte skett ärkommunen skyldig att sätta in lämpligastödåtgärder. Det är därför naturligt med enskriftlig resultatuppföljning till alla elver ochmålsmän i samband med denna avstämning.