prot · GH098 · 1993-10-15 00:00:00 — Över brytpunkten betalar jag mindre iavgift än strax under. Alltså är dessa egenavgifterregressiva till sin karaktär.Genom skattereformen gick vi från ett progressivtsystem till ett mer proportionellt system, störreinslag av lika skatt för alla. får vi mer inslag avdirekt regressiva system, där den som tjänar merbetalar mindre till det gemensamma. Jag kan förståatt socialdemokraterna vill införa dessa systemtillsammans med . När detta ''doubletalk'' avslöjas bland de socialdemokratiska väljarnalär det bli svårt att få gehör för en sådan politik, omman nu utformar egenavgifterna på detta sätt, meddessa skattekonsekvenser. Det vet vi inte ännu,men oron vill jag redogöra för i denna kammare.Jag har lyssnat i kammaren och vid TV:n till hur IanWachtmeister från Ny demokrati italarstolen har sagt: Bort med tjänstemomsen!Peter Kling ville bara sänka den till . Detär litet mindre, men riktningen är densamma.Jag tror att på någon av Ny demokratistisdagsträffar får ta upp med och hur de skall ha det medtjänstemomsen. Ni vill ju gå in i EG. EG förbjudersänkt tjänstemoms. Man kan inte driva dessa tvåståndpunkter , vara för EG och för sänkttjänstemoms. När ni reder ut detta för er självakanske en av er, , fortfarande ärför EG och en annan, , kanske är försänkt tjänstemoms. Men vad tycker omdet här?Anf. 145 Statsrådet ():Fru talman! Det är fascinerande att höra på LarsHedfors. Jag tänkte faktiskt ägna de här minuternaåt att fundera litet grand kring socialdemokratiskskattepolitik. Regeringens skattepolitik är tillskillnad från den företräder känd.Dessutom är den systematisk, symmetrisk och braför ekonomi.Lars kritiserar en del inslag i regeringenspolitik. Det märkliga är att det är inslag som harkommit till följd av de uppgörelser regeringen harträffat med socialdemokraterna och till följd avyrkanden från socialdemokraterna. Det skulle varaintressant att höra kommentarer tillvarför socialdemokraterna menar att man skullesänka grundavdraget för löntagarna och höjamomsen, som annars skulle ha sänkts, för attfinansiera den sänkta arbetsgivaravgift vi varöverens om. Det var ju ni som påyrkade deskattehöjningar som kritiseras av frånden här talarstolen.Sedan pekar på Riksrevisionsverketsundersökning om inkomstbeskattning. Denundersökningen är felvisande. Den är ofullständig.Den tar upp fyra inkomstskatteförändringar. Två avdem är de inkomstskatteförändringar som påverkarmänniskor med inkomster under brytpunkten,sådana som alltså bara betalar kommunalinkomstskatt. Den andra gäller bara dem somligger över brytpunkten. De två är det sänktagrundavdraget och det är att schablonavdragetbyttes mot ett icke avdragsgillt belopp för attursprungligen finansiera en momssänkning somsedan blev en arbetsgivaravgiftssänkning därför attsocialdemokraterna ville klara finansieringengenom att ta tillbaka momsbeslutet.De två tyngsta skattehöjande effekterna somberäknas av är sådana som nipåyrkade. Det är alltså ni som har drivit fram justde förändringar som ni kritiserar oss för att hagenomfört. Det skulle vara mycket intressant atthöra kommentarer till att ni driver enpolitik som ni själva menar försämrar förlåginkomsttagarna.Jag kan hjälpa . Det är inte på detviset. Skattesänkningar kommer alltid att gynnahushållen, ingen annan. Det finns de som tror attskattesänkningar för företagen stannar i företagen.Så är det inte. På samma sätt som erskattehöjningspolitik stampade ut jobb i Sverigeoch skapade problem för svensk industri och övrigtsvenskt näringsliv för att skatterna fördes vidare utgenom högre priser, som försämradekonkurrenskraften och ledde till utslagning av jobbsom vi alla får betala, på samma sätt leder sänktaskatter för företagen till bättre förutsättningar förproduktionen, lägre priser än annars och fler jobbän annars.Lars kan komma tillbaka och säga: Jamen,var är jobben? Det vi gör nu ärstrukturförändringar som kommer att ge resultat.Men på samma sätt som det dröjde eller ettpar innan arbetslösheten ökade till följd av er 80-talspolitik, kommer det tyvärr att dröja innan våraåtgärder får full effekt. De förutsätter dessutom,för att bli fullt ut verkande, att vi får en vändning iekonomin.Vad är det egentligen som har gått snett iekonomin? Varför står vi här och diskuterar enarbetslöshet som är oacceptabelt hög, mänskligtlidande och kostnader för oss alla som är onödiga?Står vi här för att regeringen har fört en felaktigpolitik ? Det försökerLars göra gällande. Men han vet att det ärfel. Hade jag varit i hans kläder hade jag känt migen aning ödmjuk.Det långsiktiga problemet i svensk ekonomi är destrukturfel som började åstadkommas under slutetav 60-talet och som accelererade under GunnarSträngs sista år som finansminister. Jag har hört attGöran skall bli en ny . Jagvill påminna kammaren om att det var GunnarSträng som fördubblade skatteuttaget under sin tidsom finansminister. kommer antagligenekonomin att raseras långt innan ärfärdig, om han får fullfölja den politiken, så det gårinte så illa. Men det är den inriktningensocialdemokraterna har. Det handlar omlångsiktiga strukturella problem genom storoffentlig sektor, socialförsäkringssystem som nisjälva inser måste reformeras, skatter som ärorimligt höga.Det är paradoxalt att ni satt vid makten underbörjan av 70-talet, när de extremt högamarginalskatterna ledde till enförmögenhetsomfördelning som gjorde attvillaägare och andra fastighetsägare fick det bättreoch vanliga människor fick det sämre. Samma sakhände under andra för övrigt.Detta var strukturproblemen, som åstadkommitsav socialdemokraterna, och därmed följandekostnadsproblem i ekonomin. Det har gett oss enlångsiktigt sämre tillväxtutveckling än andraländer, sämre tillväxtkraft i ekonomin. Det har del påverkat situationen.Till detta kommer, , det ni ställde tillunder andra . Det började ivalrörelsen , när ni gick ut och talade om varföryuppien röstade på er, han med sportbilen ochdalmatinerhunden. Ni skulle reda upp ekonomin.Vad gjorde ni? Ni avreglerade med all rättkreditmarknaden, tog bort utlåningstak och annat.Men ni gjorde det i en situation där vi hade höginflation och höga marginalskatter som gynnade enlåneekonomi. Utan tillräcklig kontroll, med enslapp finanspolitik, fick vi en expansion utan like,en karusell vad gällde fastighetspriser och lån medspiralen uppåt, någonting som vi dyrt får betala nu.Det största problemet i svensk ekonomi ärföljderna av det som låg bakom affischen medyuppien, sportbilen och dalmatinerhunden. Det ärdet som vi får lida för. Människor och företagsom till följd av er politik lånade för mycket måste nu amortera och öka sitt sparande. Detsenare måste vi lindra och vända, men det kan vibara göra genom att föra en politik som leder till atträntan kan sänkas. Med lägre ränta kanskuldanpassningen hanteras på ett bättre sätt. Dåkommer företagen att kunna och vilja investera inya jobb . Därför får man inte förödamöjligheterna att fortsätta med räntesänkningarnagenom att driva en slapp finanspolitik på det sättsom föreslog, dvs. Han stod här ochföreslog någonting som leder till ett ökatbudgetunderskott och antagligen högre räntor: HarLars hört talas om det som kallas förCarlssoneffekten? Det är när man tror att ni skallfå bilda regering igen, och då sjunker kronansamtidigt som räntan stiger. Det är den effektensom tyvärr gör sig påmind när står italarstolen.Regeringens skattepolitik syftar till att fullföljaskattereformen, inte urholka den. I skattereformentog man inte hänsyn till kapitalbeskattningen. Efterskattereformen hade man fortfarande kvar enförmögenhetsskatt som drev människor i ,som lyckades med att ge andra människor jobb, utfrån landet. Tetrapak och är ett par exempelpå företag vilkas ägare flyttade från . Dentypen av pervers skattepolitik har vi inte råd med.Vi måste göra någonting åt detta, och då är bl.a.kapitalbeskattningen, slopad förmögenhetsskattoch halverad arvs- och och gåvoskatt viktiga inslag.Detta gynnar i första hand naturligtvis inte demsom har stora förmögenheter -- de kan ju alltidflytta härifrån. Det är vi som blir kvar som drabbasav följderna av förmögenhetsskatten, främst desom har låga inkomster.En annan sak som inte ingick i skattereformen varbeskattningen av egenföretagare och handelsbolag.Egenföretagarna och handelsbolagsdelägarna harså hög beskattning att deras förutsättningar attsatsa pengar i det egna företaget och expanderamed vinstmedel blir mycket sämre.Vi har lagt fram förslag som innebär attegenföretagare och handelsbolagsdelägare fårsamma skatteregler för kapitalavkastning somgäller för all annan kapitalavkastning och sominnebär att de kan expandera på samma villkor somgäller för aktiebolagen. Kommer ni att stödja detförslaget, ? Eller kommer ni att röstaemot det, så att egenföretagaren straffbeskattasäven i fortsättningen, vilket minskarförutsättningarna för nya riktiga jobb?Hur kommer att ställa sig inför dentredje fråga som inte togs upp i sambandskattereformen, nämligen frågan omägarbeskattningen när det gäller aktiebolag? Är detrimligt att ha en dubbelbeskattning av det egnakapitalet i aktiebolaget när det främmandekapitalet, som är besvärligare och minskarsoliditeten, enkelbeskattas? Eller tycker LarsHedfors att också räntorna skall dubbelbeskattas?Det måste väl ändå råda symmetri. är den dubbla beskattningen avutdelningar , beskattningen av räntor 30 %och beskattningen av aktievinster . Genomvårt förslag blir förhållandet ----,dvs. sammantaget lika stor skattebelastning påsåväl eget som främmande kapital. Tänker LarsHedfors rösta emot också detta förslag, somfinansieras inom näringslivssektorn, inte utanför,och ytterligare försämra förutsättningarna för nyajobb? Det vore intressant att få svar på dessa frågor.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det blir svårt att klara av dennakanonad av frågor och påståenden på tre minuter.Jag skall välja ut en del och sedan får jagåterkomma till resten i min andra replik.Till att börja med måste man konstatera att BoLundgren och hans regeringskolleger inte ärsärskilt modiga. De lägger skulden för allt ont ochallt elände som har hänt sedan den borgerligaregeringen tog över på oss socialdemokrater. Det ärnästan spöklikt att behöva konstatera att det varprecis det som också hände när det gick åt skogen1976--1982. Då var allt Socialdemokraternas fel.Den borgerliga regeringen var inte skuld tillnågonting alls. Är det då en händelse, BoLundgren, att allt detta onda med snabbt stigandebudgetunderskott och en explosionsartad ökning avarbetslösheten har inträffat efter 1991? Har niingen skuld alls i detta? Om det nu var så illa när nitog över, hur kunde ni då i valrörelsen gå ut ochlova sänkta skatter med 10 miljarder , kraftigthöjda anslag till försvaret -- bara för att nämnanågonting? Om det var så dåligt, hur vågade ni dålämna sådana löften?Bo Lundgren kom in på skattereformen, och dettycker jag var alldeles utomordentligt. Det hade jagförberett mig för genom att spara en artikel frånDagens Industri, som ju inte precis är känd för attvara en socialdemokratisk tidning. Artikeln inledsmed stora bokstäver: ''Sluta rucka påskattereformen. är vi tillbaka iavdragsdjungeln.'' Sedan pekar man på ett antalskatteändringar som den borgerliga regeringen stårbakom, t.ex.: det faktum att vi har tre olikamomssatser och ändringarna i företags- ochkapitalbeskattningen -- ni har sänkt skatterna påkapital kraftigt och därmed ändrat på den symmetrisom talade om. Vidare pekar man påtjänstebeskattningen och alla de avdrag som niförespråkar. Dessutom skriver man: ''Väljerriksdagen att införa en räcka nyasvårkontrollerbara avdrag, blir nyttan av den nyadeklarationen'' -- dvs. den förenkladesjälvdeklarationen -- ''betydligt mindre.'' Artikelnavslutas med en fråga som jag vidarebefordrar tillBo Lundgren: Vilka mer än skattekonsulternagynnas av ett nytt avdragsraseri?Anf. 147 Statsrådet ():Fru talman! Redan när jag var verksam i lärde jag mig att om man ärträngd i debatter kan man alltid hävda att man harfått så många frågor att man inte kan svara på alla.Sedan svarar man på dem som man möjligen kansvara på, men inte på de besvärliga frågorna. Detvar just det som gjorde.Lars attackerade mig och regeringen föratt vi hade höjt vissa skatter, men han kannaturligtvis inte försvara att det var han själv ochhans parti som under diskussionerna förra höstenförordade dessa skattehöjningar. Det är beklagligt,därför att det gäller att ta sitt ansvar. Det tycker jagatt skall göra.Mina frågor kvarstår alltså. Jag fortsätter att frågaLars : Tänker rösta nej tillförslaget om förändring av företagsbeskattningen,som bl.a. innebär att dubbelbeskattningen tas bort?Eller skall vi ha dubbelbeskattning på räntor? Vadskall vi göra i det här avseendet? Det vore bra omLars utvecklade detta intressantaresonemang.Lars sade att jag lägger skulden för alltelände på Socialdemokraterna. Nej, vi har också enviss skuld. Vi borde ha vunnit valet . Dåhade det varit mycket lättare. Jag är beredd att taansvar för detta. Vi borde ha drivit en ännu bättrevalrörelse. Men folk trodde på det där med yuppienoch sportbilen, att det var drömmen. Man troddeinte att det bara var spekulationsekonomi ochbubblor som sprack och föll till marken ochskapade arbetslöshet.Lars undrade om det var en händelse attallt negativt i svensk ekonomi inträffade efter 1991.Det är en retorisk fråga som är felaktig. Vad var detsom hände 1989--1991? Jo, det var då somindustriproduktionen föll med ? Ochvad ledde detta till? Jo, ökad arbetslöshet.Spekulationsbubblan uppstod . ÄrLars stolt över det, över att ni underbörjan av 70-talet drev fram en våldsamförmögenhetsomfördelning till förmån förkapitalägare och över att ni andrahälft gynnade spekulationsekonomin i stället för attse till att människor investerade i riktiga jobb,vilket vi nu försöker att se till att göra genom deåtgärder som ni avvisar?Anf. 148 () replik:Fru talman! är förvånad över att intede borgerliga partierna vann valet . Det ärkanske inte så konstigt om man jämförutvecklingen då med utvecklingen . Jag tror attväljarna var så kloka att de förstod att det skulle hagått åt skogen med en borgerlig regering. Då varallt det som är negativt positivt: sysselsättning,investeringar, budgetsaldo m.m. Det som går dåligti dag gick bra då. Varför skulle väljarna då ilogikens namn välja en borgerlig regering? Det kanjag inte begripa.Bo Lundgren ställde en fråga om egenföretagarna.Jag skall svara på den. Till att börja med: Vi harännu inte sett något förslag från regeringen. Detfinns de som misstänker -- och inte utan fog -- attförseningen av detta förslag beror på att deborgerliga partierna helt enkelt inte är eniga, i varjefall inte när det gäller finansieringen. Det handlarom att höja arbetsgivaravgifterna, vilka är någotsom betraktar som skatt på arbete. Visäger absolut nej till ytterligare skattesänkningarför kapitalägare. Det är vad det handlar om, ochdet pekade också på i sittinledningsanförande. Man vill sänka skatten föraktieägare, som upplever att deras aktierexplosionsartat stiger i värde. Vi säger absolut nejtill ökade möjligheter för skatteplanering -- det blirnämligen följden av en del av de förslag som nipresenterar. Vi säger nej till ofinansieradeskattesänkningar. Det handlar det också om i eraförslag, . Vi säger nej till ett ökatkrångel, vilket också är risken med era förslag såsom de presenteras i lagrådsremissen. Och vi sägernej till en urholkad skattereform. Därvidlag vill jagupprepa den fråga till som DagensIndustri ställde: Vill ni återinföra avdragsdjungeln?Det vi säger ja till är att ställa upp försmåföretagarna, men vi vill göra det med seriösaförslag. Vi vet ju att det viktigaste försmåföretagarna faktiskt är att få ned räntorna. Föross är det viktigast att verka för det.Anf. 149 Statsrådet () replik:Fru talman! Det bästa ni kan göra för att hjälpa tillatt sänka räntorna är att ändra er politik. Det är jut.o.m. så att finansmarknaden reagerar med fasainför tanken att ni har chansen att vinna valet, förman kan förutse vilken politik ni skulle komma attföra.Ni säger nej till ofinansierade skattesänkningar,säger . Men ert stora huvudnummer iden ekonomiska politiken är ju en gigantiskofinansierad skattesänkning. Jag förstår intelogiken. Det är klart att vi inte skall ha någonavdragsdjungel igen. Det vi har gjort är exempelvisatt vända schablonavdraget, vilket totalt settminskar avdragsutrymmet.Lars säger att han inte har sett någotförslag från regeringen vad gällerföretagsbeskattningen. kommenterarhan förslagets innehåll. Det beror på att det finnsen lagrådsremiss. Det tar tid att hantera förslagen,om att de skall få en riktig beredning. Det finnsalltså en lagrådsremiss som det går att läsa.Förslaget innebär förbättringar föregenföretagarna, som har varitöverbeskattade. Det innebär också att det inombolagssektorn genomförs en förändring påägarsidan som gör att det egna kapitalet inte längredubbelbeskattas.Ni har ju länge pläderat för ett system som innebäratt kapital som lånas till ett företag eller bolag skallenkelbeskattas. Men om man själv eller andrasätter in pengar som är riskbärande, det somverkligen behövs , skall dedubbelbeskattas. Detta är en retorisk fråga för LarsHedfors har, om jag minns debattreglerna rätt, interätt till någon ytterligare replik. Men är det rimligtatt tro att det blir en bättre egenkapitalförsörjningmed dubbelbeskattning av just det egna kapital somär så viktigt, inte minst för att man skall kunna fåtillräckligt lånekapital för investeringar i nya jobb?Sedan säger att det viktiga förföretagen är att ekonomin kommer i gång. Men närekonomin kommer i gång och vi genom att driva enstram finanspolitik -- i motsats till vad ni förordar --också får ytterligare räntesänkningar, hjälper dettill i det här avseendet. När ekonomin kommer igång behöver vi också bygga ut arbetsplatserna. Dåmåste vi se till att det lönar sig att investera i nyariktiga jobb, de jobb som ni förstördeförutsättningarna för genom er 80-talspolitik. Nimåste ta ansvar för den. Var allt väl, ,och framåt? Nej, det var ju dåspekulationsekonomin blomstrade, men inte denriktiga grundläggande ekonomin. Sverigesekonomi måste renoveras. Detta måste görasgenom att skapa förutsättningar för nya riktigajobb. Det är beklagligt att ni inte vill vara med i detavseendet.Anf. 150 () replik:Fru talman! Det är glädjande att höra Bo Lundgrenmed sådan kraft och glädje försvara regeringenspolitik. Jag förstår bara inte hur man kan göra det.Bo Lundgren har läst Finansdepartementetslångsiktiga konsekvenskalkyl som säger att skattenfram till 1997--1998 skall höjas med 20 miljarderkronor. Med även en extremt gynnsam utvecklingkommer vi då att ha en statsskuld på 2 000 miljarderkronor. Sedan säger att skatternaskall sänkas. Detta är en intressant strategisk frågasom borde redogöra för.Bo Lundgren har också läst Finansdepartementetsrapport, , och skatterna. Jagbehöver inte redogöra för innehållet. Där står attSverige vid en jämförelse med harlåg kapitalbeskattning och låg bolagsbeskattning.Detta vet . Trots det säger han attskatterna skall sänkas för att få fart påinvesteringarna.Men att i detta konjunkturläge, , tabort dubbelbeskattningen leder inte till ökadeinvesteringar utan snarare mindre. Om man delarut pengarna blir det ingen investering. Stannarpengarna i företaget, blir det troligen eninvestering. Konjunkturellt finns det just nu ingetsådant samband. Strukturellt tror jag att BoLundgren har rätt, att dubbelbeskattning inte ärden ideala formen. Detta tror jag är riktigt. Mendet är en annan fråga. I detta konjunkturläge blirdet inga ökade investeringar genom slopaddubbelbeskattning. Om man slopardubbelbeskattningen kan pengarna i ställetförsvinna på finansiella transaktioner.Om man vill vidta en snabb åtgärd -- där harSocialdemokraterna och vi rätt -- är detdirektavskrivningar som ger snabba effekter påinvesteringsnivån.Hjälp oss, , att reda ut följande förnydemokraterna! Visst är det så, att EG förbjuderslopad tjänstemoms? , statsministernoch även jag har varit inne på att sänka skatten påtjänster. Det är viktigt att berätta för svenska folketatt EG förbjuder slopad tjänstemoms.Anf. 151 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag känner faktiskt glädje över attförsvara regeringens politik. harsjälv sett att jag fortfarande lever ganska sunt ochfriskt, trots att jag lämnadeskatteutskottets trygga hamn. Det beror på att jagtror på regeringens politik och att jag känner glädjeöver att få försvara den. Det kanske också litetgrand är ett bevis, även för , på attdet är någonting som är rätt i politiken. LarsBäckström är ju betydligt mer öppen förargumentation än vad är. Jagbeklagar att Socialdemokraterna, det störstapartiet i , har blivit en så trög koloss. Långtom länge insåg socialdemokraterna attmarginalskatterna var förödande höga. Kanske deockså inser att dubbelbeskattningen varfelaktig. De kommer att se utvecklingen springaförbi dem. Det är synd. Det är intressant attVänsterpartiet i det avseendet visar litet störreöppenhet. Vart det leder vet jag inte riktigt.När talar om skattehöjningar sompresenteras i långtidskalkylen antar jag att hanmenar de förändringar på punktskattesidan etc.som föreslås. Det är fråga om att realvärdesäkrapunktskatterna. De skulle annars sjunka i takt medinflationen, eftersom de mäts i kronor och ören. Iövrigt gäller det att i första hand anpassa utgifternaned till en inkomstnivå som är möjlig attvidmakthålla i framtiden.Det stora problemet är underskottsutvecklingen påden konjunkturella sidan. Det strukturella måste vihantera, och detta har vi lagt upp en plan för. Vimåste också klara ut det konjunkturella och fåtillväxt i ekonomin. Det finns ljuspunkter, men dettar sin tid innan uppgången tar fart. Det storaproblemet nu är just att skapa förutsättningar förytterligare räntesänkningar, vilket är något sommåste hanteras i annat sammanhang. Men vi kangenom en trovärdig budgetpolitik skapaförutsättningar, och där kan hjälpatill. Motarbeta de ofinansieradeskattesänkningarna som Socialdemokraternaföreslår! Skapa en trygg majoritet för en förnuftigbudgetutveckling i ! På så sätt underlättasockså jobbet för Riksbanken.Som jag uppfattade det höll medom att vi principiellt inte borde ha endubbelbeskattning. Det tycker jag är bra. Försökatt förklara det för vid senare tillfälle!Läget är det att vi nu måste vända utvecklingen iekonomin. När vi vänder den och börjar att setecken på detta, kommer ocksåexpansionsmöjligheterna fram. Då gäller det att setill att människor är intresserade av att placera sinapengar i sina företag eller att skaffa andras pengartill sina företag, exempelvis . Detär klart att man då inte vill att avkastningen skalldubbelbeskattas eller trippelbeskattas. Låt oss antaatt skulle välja den typen avresonemang, att döma av tidigare debatt. Men detär inte så man når fram, utan man måste se till attdet lönar sig lika mycket att satsa på det egnakapitalet som på det lånade. Det är just detta viföreslår och inte att det skall bli bättre med det egnakapitalet, men lika bra. Detta förslag hoppas jag attLars är beredd att stödja i riksdagen.Anf.152 () replik:Fru talman! Statsrådet har rätt till ytterligare enreplik. Detta med momsen, : Visst ärdet så, att EG förbjuder slopad tjänstemoms, attEG förbjuder en generell sänkning avtjänstemomsen gentemot annan moms? Detta är juen entydig fråga som jag vet att Bo Lundgrenkänner till svaret på. Jag tror att de svenskaväljarna behöver detta entydiga svar från tvåkunniga skattepolitiker. Det torde vara värdefulltför att få den diskussionen avslutad.Dubbelbeskattning är det klassiska systemet förskatt på företagsvinster och kapitalinkomster.Dubbelbeskattning har man i och iNederländerna, där skatteutskottet var. Idetta konjunkturläge gynnas inte investeringarnaav en slopad dubbelbeskattning. Detta är ganskabasal ekonomisk teori. Det skulle göra att man kanflytta vinster från företaget som blir skattemässigtgynnat. Däremot kan man strukturellt se till att tabort dubbelbeskattningen, men då skall mannaturligtvis kompensera detta genom att imotsvarande grad höja skatteuttaget.