prot · GH091 · 1993-10-05 00:00:00 — Inte minst har de ökade kapital- och därmedboendekostnaderna drabbat boende i nyarebostadsrättsföreningar i form av antingen ökadeinsatser och/eller ökade månadsavgifter och detta isådan omfattning att bostadsrättshavarna intesällan går i personlig konkurs. Följden blir då oftaockså att även bostadsrättsföreningen går ikonkurs. Att konkurser blivitnödvändiga är i sin tur en effekt av attbostadskreditgivarna inte kan eller finner detförenligt med sina intressen att medverka till ensanering av lånebilden. Bostadskreditinstituten hari skrivelse till regeringen aktualiserat frågan om atträntebidragen skulle få behållas även vid enkonkurs. Såvitt jag vet har regeringen inte vidtagitnågon åtgärd med anledningen av skrivelsen. Enannan åtgärd värd att pröva är om det inte skullevara lämpligt med en skuldsaneringslag somomfattar bostadsrättsföreningarna och derasmedlemmar.I tidningsuppgifter redovisas att ca 30bostadsrättsföreningar redan gått i konkurs densenaste tiden och att ännu flera kan väntas följaefter. Detta är en tragedi för föreningarna menkanske minst lika mycket för de boende.Bostadsrättshavarna riskerar social utslagning ochpå lång sikt en havererad privatekonomi.Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställaföljande fråga till statsrådet åtgärder ämnar statsrådet vidta för attkomma till rätta med problemen med konkurser inyare bostadsrättsföreningar och för de boende isådana föreningar?1993/94:7 av () tillutbildningsministern om resurserna till de mindreoch medelstora högskolorna:I proposition nr 1992/93:170 föreslår regeringenförstärkningar av medlen för forskningsstödjandeåtgärder vid de mindre och medelstorahögskolorna. (anslag E 12) ''Av förstärkningenskall avse stöd till nätverk förforskning och forskarutbildning mellan dessahögskolor och universiteten. Detta finansierasinom ramen för de medel som efterförslag, prop. 1992/93:42, beslutat ställa tillförfogande för kvalitetsförstärkande åtgärder viduniversitet och högskolor.'' sid. 308)Utgående från att förslaget verkligen skulleinnebära en förstärkning av resurserna för demindre och medelstora högskolorna accepterade visocialdemokrater förslaget som vi i andraavseenden ville gå längre i förstärkningen. Viutgick därvid från att dessa högskolor som tidigareskulle få del av allmänna medel för stöd tillforskarutbildning av högskolelärare utandoktorsexamen som anvisas under anslag E 13.Vid en överläggning mellan företrädare förUtbildningsdepartementet och Högskolan iFalun/har emellertid de förra medbestämdhet hävdat att den nämnda anslagspostenunder E 13 i och med överförandet av vissa medeltill E 12 numera är förbehållen universiteten. Demindre och medelstora högskolorna skulle därmedvara hänvisade till de medel som samlats underanslag E 12.Med en sådan tolkning utgör de 40 miljonerkronorna under E 12 inte en reell förstärkning förde mindre och medelstora högskolornas del.Innebörden är i stället att regeringen skapat endetaljstyrning och en administrativ överbyggnadmed en särskild beredning för att hantera, avriksdagen, redan under andra förutsättningarbeviljade medel. Detta står i bjärt kontrast tillutbildningsministerns många uttalanden om viktenav frihet och avreglering av högskolevärlden.I propositionen beskrivs de överförda 40 miljonerkronorna uttryckligen som en förstärkning. Ipropositionens korta text om den aktuellaanslagsposten under E 13 sägs heller inte någontingom att regeringen skulle ha för avsikt att riktamedlens användning till en viss del avhögskoleväsendet. Enligt vår mening finns detdärför inte utrymme för en sådan tolkning frånUtbildningsdepartementets sida som refererats idet föregående. Frågan är emellertid av så storbetydelse för de mindre och medelstorahögskolorna att ett klarläggande frånutbildningsministerns sida är nödvändigt.Jag vill därför ställa följande frågor tillutbildningsministern:1. Avser regeringen att medel som anslås underanslagsposten E 13 skall förbehållas universiteten?2. Avser utbildningsministern i så fall att detöverförda beloppet på skallutgöra en reell förstärkning av resurserna för demindre och medelstora högskolorna?den 1 oktober1993/94:8 av () till statsrådet om biståndet till Eritrea:Regeringen avser enligt biståndsministern attvillkora ett fortsatt svenskt bistånd till medkrav om att landet tar emot deeritreaner som sökt, men inte beviljats, asyl iSverige. Självklart är det viktigt att alla eritreaner,som så önskar, kan återvända till sitt hemland såsnart som möjligt. Det tillhör de mänskligarättigheterna, och det är önskvärt att situationen iEritrea blir sådan att alla som vill kanåtervända. Situationen i är svår. Inte minstbristen på livsmedel, vatten och bostäder gör detomöjligt för landet att ta emot alla flyktingar somlämnade under kriget. Man har tvingatsprioritera. I första hand tar man emot de flyktingarsom lever under mycket svåra förhållanden iflyktingläger i finns skäl att på vanliga grunder geeritreaner asyl i . De människor det gällerkom dock hit under kriget, men derasasylansökningar hann inte behandlas förebefrielsen. De har alltså bott i minst 2,5 år.De hade av naturliga skäl inga eritreanska pass närde lämnade , och de har ännu inte sökt ochhunnit få några.I det underlag som låg till grund för riksdagensbeslut om biståndssamarbete angavs en ram förbiståndet till . Det gladde många som ärangelägna om att aktivt stödjeråteruppbyggnaden ochdemokratiseringssträvandena efter kriget. Avbryts,eller minskas, biståndet, spolieras möjligheternaatt snabbt förbättra den mycket svåra situationEritrea befinner sig i. Landet saknar i stort sett alltsom möjliggör en utveckling, utom det egna folketsarbete och beslutsamhet att klara uppgiften. Detfinns starka skäl för att stödja detta arbete:1. Är biståndsministern beredd att, mot bakgrundav detta, tillsammans med invandrarministern,söka andra lösningar på repatrieringsfrågan sominte straffar hela det eritreanska folket i form avminskat bistånd?2. Finns det, enligt biståndsministern, någrafaktorer i , som talar för att regeringen i stridmot beslut bör minska stödet tillåteruppbyggnaden?3. Finns det, enligt biståndsministern, anledningatt utfärda liknande hot mot andra länder?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 juli1993/94:1 av (-) till miljöministernom ansvar för miljöskador:Inom EG har det länge pågått ett arbete för attskapa regler som gör det möjligt att utkräva ansvarvid miljöskador.Detta är ett led i att genomföra ''polluter pays-principen'', (förorenaren betalar). Förslaget harmött starkt motstånd från industriföreträdare ochen del medlemsstater. Däremot har förslaget fåttstöd i , som efter flera årsförberedelser antog texten till enkonvention om ersättningsansvar för skador frånmiljöfarlig verksamhet. Konventionen baseras påprincipen om strikt ansvar och öppnades förundertecknande vid ett justitieministermöte iLugano och undertecknades där avrepresentanter för åtta länder, dock inte Sverige.Varför har inte undertecknatkonventionen?Jag vill fråga miljöministern: regeringenunderteckna konventionen och förelägga riksdagenden för ratificering?den 7 september1993/94:2 av () till statsrådet om sillprodukter som bistånd:Avser den vidta liknandeåtgärder som den danska, dvs. genom att sändasillprodukter som bistånd ge statligt stöd tillsillfisket i ?1993/94:3 av () tillkommunikationsministern om väderstationen påHanö:Vad avser regeringen att vidta för åtgärder omSMHI automatiserar väderstationen på ?1993/94:4 av () till justitieministernom nytt polishus i Sölvesborg:Varför vill inte regeringen medverka till att detbyggs ett nytt polishus i ?1993/94:5 av () tilljordbruksministern om sillfisket i Östersjön:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidtaga för atträdda sillfisket i ?den 21 september1993/94:6 av () till statsrådetBeatrice om åtgärder mot segregerade skolor:Med anledning av uppgifter i Ekot om att elever iTrollhättan vill byta skola på grund av att en skolahar många invandrare vill jag fråga statsrådet:Avser statsrådet vidta några åtgärder för attförhindra utvecklingen mot segregerade skolor ochden risk för gettobildningar som auktualiserasgenom radioinslaget?1993/94:7 av () till statsrådetAlf om och de mänskligarättigheterna:Mänskliga rättighets-organisationer i ett mycket värdefullt arbete för att ta till varade enskildas intressen för ökad demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter i landet. Sverigeger ett visst bistånd till organisationen ,, i . Detta stödär värdefullt och bör enligt min mening utökas.Sverige bör också kunna bidra medutbildningsinsatser till poliser, domare, advokaterm.fl.Mot denna bakgrund vill jag fråga åtgärder är regeringen beredd att vidta för attstödja de personer och organisationer som arbetarför demokrati och ökad respekt för mänskligarättigheter i ?den 27 september1993/94:8 av () tillarbetsmarknadsministern om karensdagarna iarbetslöshetsförsäkringen:I TV-programmet den 23 septemberberättade en ung arbetslös kvinna hur hon fick femkarensdagar i arbetslöshetsförsäkringen efter att haarbetat som vikarie. varnade visocialdemokrater för just denna effekt, närriksdagen beslutade införa denna övergångsregelför dem som redan var arbetslösa. Vi röstade motdenna övergångsregel, som vi menade skullebestraffa dem som tog kortare anställningar. Mångaexempel från verkligheten visar nu att vi fick rätt.Med anledning därav skulle jag vilja ställa följandefråga till arbetsmarknadsminister statsrådet beredd att föreslå att dennaövergångsregel genast avskaffas?den 28 september1993/94:9 av () till socialministernom de ökade avgifterna för äldre:En rapport från visar att avgifternaför de äldre ökat dramatiskt. När fråganbehandlades i pekade visocialdemokrater just på de problem som nuuppstått. Vi fann det orimligt att en säng i ettfyrbäddsrum skall räknas som ett boende, och vifann det rimligt att hänsyn skulle tas till de äldresom har en hemmavarande make eller maka.De ökade avgifterna har medfört att åtskilligapensionärer nu lever under det som isocialtjänstlagen betraktas som skälig levnadsnivå.Detta är fullständigt oacceptabelt.Jag frågar socialministern:Vad ämnar regeringen göra? Vore det inte lämpligtatt ett högkostnadsskydd på nytt utreds?den 4 oktober1993/94:10 av () tilljordbruksministern om åtgärder mot olaga fiske iÖresund:I många år har olagligt trålfiske förekommit iÖresund och . Under den senastemånaden har problemen accentuerats.Tjuvfiskarna rycker genom sina stora sillfångsterinte bara undan grunden för de lokala fiskarnasekonomiska utkomst. De förstör också derasredskap.Dessa missförhållandena har i kombination medminskad tillgång på fisk och dåliga priser skapatstor pessimism bland fiskare i nordvästra har slagits tillkustbevakningen, vars resurser dockuppenbarligen inte räcker till för att stävjamissbruket. Av rapporterna att döma liggeråtminstone till en del danska trålfiskare bakomtjuvfisket. Eftersom den nya fiskelagen kräverökad övervakning och därmed kommer att taytterligare resurser i anspråk, är det ytterstangeläget att den olagliga trålningen i kan bringas att upphöra.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tilljordbruksministern:Vilka åtgärder kommer jordbruksministern attvidtaga för att i möjligaste mån eliminera olagligtfiske i våra kustvatten?1993/94:11 av () tillsocialministern om åtgärder för att förhindrarymning från sluten psykiatrisk vård:I mitten av september rymde denstyckmordsdömde från Sidsjönsmentalsjukhus. Han betecknas av åklagare som''extremt farlig''. Överläkaren, som känner honomväl från sjukhuset, sade till tidningen att''Det var ett misstag att ge honom frigång. Hankommer att mörda igen. ''skyllde ansvarig läkare på ''dennya lagen som säger att det ska finnas enstödperson''. Det fanns en sådan åt denstyckmordsdömde. har påeget initiativ beslutat utreda det inträffade. Välmedveten om att socialministern inte kan uttala sigi det enskilda fallet vill jag endast ställa följandefråga:Vilka åtgärder har socialministern för avsikt attvidta med anledning av denna typ av rymning?1993/94:12 av () tillförsvarsministern om kontrollen av sökande tillhemvärnet:Det har hänt att klart olämpliga personer harantagits som hemvärnsmän och kunnat kvittera utett eldhandvapen. Bl.a. har en 22-årig psykpatientfått en k-pist, som han sköt med inne i en buss iStockholm. Försvarsministern har uttalat att hanönskar lagen ändrad så att hemvärnet kan göra ennoggrannare kontroll av de sökande. Förnärvarande sägs integritetsskyddet hindrahemvärnet från att ta del av uppgifter om bl.a.brottslighet och psykisk sjukdom.Vilka åtgärder har försvarsministern vidtagit för attkontrollen av sökande till hemvärnet skall bliheltäckande?1993/94:13 av () till näringsministernom översvämningarna i Norrland:Älvdalarna i stora delar av inland ochkustland har drabbats avkraftiga översvämningar.Flera dammbyggnader har också utsatts för skador.Till detta kommer att många enskilda, bådefastboende och sommarstugeägare, åsamkatsskador på sin egendom.När vattenkraften reglerades -- och vinsterna gårlandsändan förbi -- var ett av argumenten attöversvämningar skulle kunna undvikas i framtiden.Så var inte fallet! Det finns en djup oro ochosäkerhet omkring säkerhetsfrågorna -- omdammarna håller, om prognoser tolkas påett adekvat sätt, om evakueringsplaner förortsbefolkningen i de hotade områdena finns osv.Kommer statsrådet att söka klarlägga orsakerna tillårets översvämningar och därmed vidta nödvändigaåtgärder?12 § Kammaren åtskildes kl. 11.15.Förhandlingarna leddes av talmannen.