prot · GG09122 · 1993-06-04 00:00:00 — De kan då få en förbättring och enmöjlighet till ett godare liv i framtiden.Anf. 103 () replik:Herr talman! var visserligen intemed när detta ärende justerades. Men vi var allaöverens om formuleringen, nämligen attinriktningen skulle vara . Manskall naturligtvis inte spika ett datum bara fördatumets egen skull. För de människors skull somhar råkat illa ut hoppas vi naturligtvis alla att dettakommer till skott så fort som det är möjligt och attresultatet blir bra.Men vi kan väl vara överens om, ,att när vi i andra egenskaper har fungerat somremissinstanser -- t.ex. som kommunalpolitiker ochannat -- har vi ibland varit minst sagt sura över atttiden för att tänka över en statlig remiss har varitför kort. har vi sommaren framför oss. Det kankanske inte hjälpas om det blir en eller annan veckaefter . Vi var inte överens omsenast -- som sade --utan vi var överens om att vi skall ha deninriktningen. Jag har bara pekat på några av derisker som finns med att man spikar ett datum.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag är väl medveten om vilkenformulering som utskottet använder. Det är därförsom och jag är helt överensom tolkningen att vi vill se förslaget genomfört tillden . Jag vill instämma i det somBengt sade tidigare, att det är braatt är med och arbetar för detta, och attvi har ett gemensamt stöd...(Tredje vice talmannen: gällde LennartFridén. )Jag skall givetvis tacka så mycket för att vi harmöjlighet att hjälpa i arbetet medModeraterna för att få den här lagstiftningen ihamn.Anf. 105 () replik:Herr talman! Med tanke på det sista som sades ärdet litet oklart vem man skall replikera på.Vi behöver inte hjälp med att klara ut detta. Menom alla goda krafter ställer upp för att åstadkommaett bra resultat, är de välkomna i det arbetet.Anf. 106 ():Herr talman! Efter 80-talets expansiva politik hardet följt en rad kriser i fastighetssektorn, ifinansbolagen, i bankerna och i företagen. Såsmåningom har krisen nått även hushållen. Närstaten kraftfullt och av nödvändighet gick in ochräddade banker och finansinstitut, är det naturligtatt enskilda därefter reagerade, i synnerhet sommånga enskilda ''hjälptes in'' i en skuldfälla avgenerösa krediterbjudanden.Genom ackordsförfarandet har skuldsanering inomföretagssektorn länge varit en möjlighet. Men förenskilda har denna möjlighet saknats.När vi från sida mycket har diskuteratfrågan om skuldsanering, och i en motion till åretsriksmöte också väckt kravet på enskuldsaneringslag, är det dels därför att vi haransett att det finns ett stort behov av fasta regler förhur en skuldsanering skall bedrivas, dels därför attbl.a. representanter för bankväsendet har uttalatatt det är angeläget att även får enskuldsaneringslagstiftning.Jag skall inte närmare gå in på det principiellainnehållet i det skuldsaneringsförfarande somutskottet har uttalat sig för. Talare före mig hargjort detta. Det är värt att notera att vi trots ettenigt betänkande både för en debatt och yttrar ossfrån olika partier. Men, herr talman, det är för attunderstryka angelägenheten i detta ärende.Den resa som lagutskottet gjorde till haråberopats. Det finns då anledning att understrykade erfarenheter som vi gjorde vid det besöket,nämligen att antalet ärenden inte har blivit såmånga som man där hade kalkylerat med.Anledningen trodde man var att ett stort antalfrivilliga överenskommelser hade kommit till stånd.Jag utgår från att kreditgivare och fordringsägarenu får fart på de frivilliga uppgörelserna, attbankerna tillämpar de riktlinjer för skuldsaneringsom de säger sig ha och attkronofogdemyndigheterna aktivt kan medverkanär det gäller samhällets fordringar. Om detta görsoch om man redan nu kommer i gång harriksdagens beslut, som vi skall fatta, fylltett vällovligt syfte, dvs. att en seriös skuldsaneringkommer i gång. En lag kommer ju ändå . Jag vill understryka att vi har uttalat ossför att detta bör ske . Om alla godakrafter samverkar kring detta är min fastaövertygelse att man också kommer att klara av attfå en lagstiftning i sjön vid den tidpunkten.Jag vill också notera att det, när medierna under desenaste dagarna har presenterat denskuldsaneringsmodell som skall beslutaom, låter väldigt enkelt att bli fri frå sina skulder.Här finns det anledning att höja ett varningensfinger. Det kommer att krävas uppoffringar av demsom går in i ett skuldsaneringsförfarande. Jagtycker att på ett bra sätt harbeskrivit vad som krävs av dem som kommer in i ettskuldsaneringsförfarande, men också vilkenmöjlighet detta kan ge inför framtiden.Det finns också anledning att tro att dagens beslutoch den kommande lagstiftningen kommer att fåbetydelse för framtiden och för det förebyggandearbetet. Kreditgivarna vet att det här finns enreglering, även om de inte på ett bra sätt prövar dekrediter de beviljar. Även från den utgångspunktenär dagens beslut om den kommande lagstiftningenviktigt.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 107 ():Herr talman! Ingen kan leva i ett rum där alladörrar är blockerade, och ingen kan leva i ett rumdär luften börjar att ta slut. Ingen orkar se enframtid där livsmodet är borta. Det måste finnas ettfönster som släpper in ljus och syre i rummet.En skuldsättning som är helt oöverkomlig ärtragiskt nog en verklighet för allt fler svenskahushåll. Varje månadsskifte är en plåga, då nyaräkningar måste läggas i högen för obetaldaskulder.Ett nytt skattesystem, höga räntesatser och höjdaavgifter slår blint -- lika för alla, men ändå inte lika.Att få en tids anstånd med eller avskrivning av delarav skulden kan bli en andningspaus och för mångaen sista utväg.Här måste nu samhället gå in och se till att denenskilde får en rimlig möjlighet att på nytt ta ansvarför sin framtid.Den skuldsatte är en mycket utlämnad person.Finns inte viljan att förhandla fram en lösning, finnsheller ingen hjälp för att sanera ekonomin. Menriksdagen kommer att fatta ett beslut som kange tillbaka framtidstron för de värst skuldsattamänniskorna i vårt land.Vi kristdemokrater har länge arbetat för enskuldsaneringslag. Syftet är inte att enskildalättvindigt skall komma undan sina skulder, utanför att en instängd människa måste ges en väg ut.Den kristna och humanistiska människosynenkräver en sådan anständighet.Den nya lagen skall uppfordra banker och andraaktörer att frivilligt ta sitt ansvar genom att kommatill förhandlingar med den enskilde.Kommunala konsumentvägledare ochbudgetrådgivare skall arbeta för att hushållen skallfå balans mellan sina utgifter och inkomster.Samarbetsförsök kring skuldsanering har startats iett par kommuner. Regeringen har också gettekonomiskt stöd till projekt mellankonsumentvägledare och Ackordcentralen.Nu bör banker och kreditinstitut ta initiativ till attstarta den frivilliga skuldsaneringen och resoneramera långsiktigt ur både bankens och den enskildesperspektiv. Både advokater och andra ekonomiskarådgivare bör engagera sig i de enskilda hushållenssituation och ställa sitt kunnande till förfogande.Detta blir en välkommen utveckling, som måsteförstärkas. Både offentliga och privata krafter bör ihög grad samlas för att ge tillbaka människovärdettill dessa skuldsatta medborgare.En bra skuldsaneringslag är ett sätt att ge dessakrafter ett rejält stöd i förhandlingarna. Lagen löserinte alla problem, men den markerar att det skallfinnas en möjlighet för den oöverkomligt skuldsatteatt genom uppoffringar gå en ljusare framtid tillmötes.Långsiktigt måste vi också arbeta för ett annatsynsätt på den privata skuldsättningen. Det gälleratt lära av 80-talets lånekarusell. Skuldsättninginnebär att man intecknar framtiden ekonomiskt,och att man begränsar sitt handlingsutrymme somsnabbt kan bli ohållbart litet. Detta gäller för denenskilde likaväl som för stat och kommuner.Herr talman! Det är med stor tillfredsställelse somjag också kan konstatera att vi har ett enigtlagutskott bakom den begäran om lagreglering,som vi föreslår att begära hosregeringen.Härmed vill jag yrka bifall till lagutskottetshemställan.Anf. 108 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort ochsälla mig till raden av alla de ledamöter som harhälsat den här skuldsaneringslagen medtillfredsställelse. Jag och mitt parti tillhör dem. Detär mycket bra att utskottet har enats. Jag delar intealls oron att detta på något sätt skulle varabefrämjande för dålig betalningsmoral ochliknande. Jag är helt övertygad om att den strikthetsom detta förslag innehåller inte ger utrymme förnågot missbruk av det hela.Min blygsamhet förbjuder mig att diskutera närdetta förslag först togs upp och vilka som toginitiativ till detta. Jag tycker att vi skall nöja ossmed att vara glada över, som jag tidigare sade, attett enigt utskott står bakom förslaget.Jag vill bara berätta att när jag kom in i riksdagenvar det faktiskt enskilda centerpartister som lärdemig de första grunderna om Insolvensutredningenoch vikten av en skuldsaneringslag. Självfallet, herrtalman, står jag bakom utskottets förslag.Anf. 109 (nyd):Herr talman! Det finns få begrepp som har en sådanbetydelse för människor som inteckning ochborgen. De har skrivit på under den gladakasinoekonomins dagar, och står de införverkligheten. Det innebär t.o.m. att deras barn intehar råd att betala. Och på grund av sinborgensförbindelse kommer de in i skuldfällan.Nu äntligen börjar vi förstå att vi måste ha enskuldsaneringslag. Det är inte för tidigt attvi sätter i gång för att få fram ett förslag. Enproposition bör vara klar när återsamlas,så att beslutet givetvis kan fattas i sådan tid att lagenträder i kraft . Det absolut minsta kravsom vi från Ny demokrati kan ställa är att lagenträder i kraft . Vi stöder helt detkravet. Om det behövs får man jobba övertid,vilket man har lärt sig att man kan tillgripa när detbehövs. Och i detta fall behövs det, därför attmänniskor lider.Det är en stor skam att ingenting har hänt tidigare.Vilka är det som har orsakat detta? Jo, det är justden här församlingen, som har sköttkasinoekonomin . Det är densom är orsaken till att andra människor lider. Jagvar inte ledamot av denna kammare då, utan stodutanför. Men t.o.m. min granne har blivit drabbadav detta s.k. kasinokör. Han tvingades sälja sitt husdärför att banken hade tagit det som inteckning förhans företag. Han var kreativ företagare ochförsökte se till att något hände. När man somföretagare ser detta, förstår man varför vi har haftdenna situation då ekonomin har gått nedåt. Jaganser att det är hela denna församling som genomsin ekonomiska politik har gjort att vi har råkat utför detta. Det behövs tuffa tag , och de behövertas snabbt.Jag har ingen anledning att se framåt när det gällerbetalningsmoralen. Jag tror att det är de stackaresom har råkat illa ut tidigare som sitter i fällan.Detta skall inte locka nya människor att hamna ifällan. Det tror jag inte. Det är i stället de sombefinner sig i skuldfällan som måste ha hjälp.Det måste vi politiker se till att de får. Det ärnämligen vi som genom den ekonomiska politikenhar orsakat att många av våra medborgare sitter iskuldfällan. Några har dessutom fått förtjänst pådetta. Det är en annan sak.Tusentals familjer genomgår kriser på grund avdetta. Det är i många fall en tragedi som utspelas.Det är därför angeläget att vi nu sätter blåljus pådetta. Det betyder alltså att vi måste göra allt för attfå fram ett bra förslag, så att de många familjernakan se ett ljus i mörkret. Det är detta ljus sommåste tändas genom att vi får fram enskuldsaneringslag.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag vill kommentera litet grand av detsom har sagt, eller rättare sagt det sättsom han sade det på. Det är fullständigt vansinnigtatt bara svepa med handen och säga: Det är ni somsitter här i kammaren som är orsak till detta.I vanliga fall brukar Ny demokrati gå ut och tala omdet personliga ansvaret och individens egnamöjligheter och ansvar. Man kan inte bortse frånatt det inte är genom en händelse som människorförsätts i detta, utan att det sker genom enhandling, och handlingar är man alltid ansvarig för.Sedan har en del tvivelsutan lockats in i dåligaaffärer, bl.a. på grund av den ekonomiska politiksom fördes , som jag dock inte kännermig något som helst medansvarig för. Vi vet vilkadet var som satt i sina sportbilar meddalmatinerhundar vid sidan om sig. Men vi löserinte problemet med sådana generaliseringar somClaus Zaar gjorde. Och framför allt gör det inte attpolitikens och politikernas anseende blir bättre.Anf. 111 (nyd) replik:Herr talman! Jag vet att det är ett gränsfall när mansäger detta. Men vi måste vakna till. ju sagt att det är ett bra förslag men attdet tar tid. Jag vill helt enkelt få fart på ärendet. Dåfordrar det kanske att man arbetar både dag ochnatt för att få fram ett bra förslag. Låt oss då göradetta.Sedan måste vi båda vara eniga om att det är härsom riktlinjer dras upp och lagbeslut fattas. Om dethade förts en annan ekonomisk politik, då hade inteså många familjer suttit i denna fälla. LennartFridén har inte haft möjlighet att påverka allt . Men det är den högkonjunktur som mant.o.m. förstärkte genom vissa åtgärder som ärorsaken till att människor har handlat som de hargjort. Det får vi nu ta konsekvenserna av. Mångafamiljer lider ytterst allvarligt på grund av detta.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Att läggadenna typ av politisk skuld på varandra tycker jagsnarast hörde hemma i valrörelsen och somskall ske igen 1994. Detta leder ingenstans. Detviktigaste är att vi får ett bra förslag. Att svepandeoch generellt kasta skulden på andra för det somhar hänt tidigare leder, som sagt, ingenstans. Detviktiga är att vi kan hjälpa dem som behöver hjälp.Anf. 113 (nyd) replik:Herr talman! Jag hoppas att vi så snabbt sommöjligt kan hjälpa dessa människor. Det måste,, hända något. Det är då som manofta gömmer sig bakom tiden. Då frågarmedborgarna varför man inte kan få fart på detta.Det är den frågan som de ställer. Vi får se hur detblir i valrörelsen.Jag hoppas, , att man tar bort orden:men det tar tid. skall vi i stället se till att det blirdrag under frågan.Anf. 114 ()replik:Herr talman! anförande föranleddeegentligen ingen som helst kommentar i sak. Jag villbara ställa en fråga till honom: Tror påfullt allvar att hans orerande här gör attbeslutet kommer snabbare fram eller att det blirmer drag under galoscherna?Anf. 115 (nyd) replik:Herr talman! Det är ett enigt utskott som har fattatdetta beslut. Men det kom signaler, som lätoroande, om att det kan ta än fram tillden . Det oroar mig.Anf. 116 ()replik:Herr talman! Ett gott råd till : Lyssna påde signaler som är riktiga och som är underbyggda!Sådana finns det i utskottets betänkande. Därskriver man nämligen ''med inriktning på den 1januari 1994''. Så lyder formuleringen -- och sådanförblir den, hur mycket än orerar häroch hur mycket drag det än är under galoscherna.Anf. 117 (nyd) replik:Herr talman! Om vi lyckas få fram ett förslag tillden är jag för min del mycket nöjd.Men jag vill också se att det händer något.Anf. 118 ():Herr talman! Många olika krafter påverkade, ClausZaar, inte minst den fria reklamen. Jag tänker dåpå de erbjudanden om lånemöjligheter somförekommit. finns detaffärsverksamheter där man faktiskt måste sätta sigi skuld för att kunna få rabatt. Det är alltså mångakrafter som har styrt utvecklingen mot densituation som jag och flera andra talare här harbeskrivit och som ligger till grund för dendiskussion som vi för just nu på eftermiddagen.Sedan vill jag gärna fästa uppmärksamheten på detfaktum att vi diskuterar detta med att vi skallfölja efter andra länder som har haft eller somsedan ett antal år har en sådan här lagstiftning. Detär alltså inte bara det svenska samhället som harupplevt problemet i fråga.Claus Zaar talade om svenska politiker som ärkamrater till honom själv. Då kan jag barakonstatera att vi har många bröder och systrarockså i andra länder som tydligen drivit dessa frågorså illa att de varit tvingade attha den här diskuterade lagstiftningen.Förhoppningsvis tar vi nu ett rejält steg framåt, motett införande av nämnda lagstiftning den 1 januari1994.Anf. 119 (nyd):Herr talman! Det faktum att vi också hadekasinoekonomier omkring oss borde inte hahindrat att det fanns litet sunt förnuft i vår ledningpå ekonomisidan och i vår ekonomiska politik.Sunt förnuft saknades dock totalt. Det får man klartför sig när man läser bok dagar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Ändringar i upphovsrättslagenFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU44 Ändringar i upphovsrättslagen(prop. 1992/93:214).Anf. 120 ():Herr talman! I det betänkande om ändringar iupphovsrättslagen som vi nu skall debattera finnsdels förslag som är positiva för upphovsmännen ochstärker deras upphovsrätt, dels förslag somkommer att göra det enklare att tillämpaupphovsrättslagen på vissa områden frånbrukarsynpunkt.Till de områden där upphovsmännens rätt förstärkshör bl.a. kopieringen för enskilt bruk avmusikaliska verk och filmverk.Rätten att utan upphovsmannens tillstånd hyra utexemplar av litterära verk till allmänheten eller attframföra utgivna verk offentligt i allmännyttigtsyfte avskaffas.Ett område där man länge väntat på en förändringär rätten att t.ex. på ett sjukhem kunna spela in ettradioprogram eller kanske ett TV-program påvideo för att sedan kunna spela upp programmet förgästerna som är mera passande fördem. Den rätten får man nu i och med beslutetnästa vecka om lagutskottets betänkande. När detgäller fotografirätten frångår emellertidutskottsmajoriteten förslaget i propositionen.Vi anser att det är mycket angeläget att fotografiersom kan anses som verk i upphovsrättslig mening såsnart som möjligt jämställs med annan bildkonst.Tiden är alltså mogen för att integrerafotografirätten i upphovsrättslagen, precis somupphovsrättsutredningen föreslagit och som ocksåde socialdemokratiska ledamöterna ikulturutskottet funnit lämpligt.Då kommer också frågan om en förlängning avskyddstiden för fotografier från till 50 årautomatiskt att lösas. I den borgerligareservationen säger man att det är lämpligt attavvakta ett EG-direktiv som förmodas kommaredan till hösten.I detta EG-direktiv kommer man förmodligenendast att ta upp frågan om skyddstidens längd, intealls frågan om det förstärkta skydd för fotografiersom uppfyller verkshöjdskriterierna. Vi löser nubåda dessa viktiga frågor genom att integrerafotografirätten i upphovsrättslagen.En fråga som har behandlats i vid ettflertal tillfällen är ersättningen till upphovsmannenvid vidareförsäljning av konst, s.k. droit de suite.Orsaken är att kulturarbetarnas ekonomiska villkorinte är tillfredsställande, trots att vissa insatser hargjorts från statens, kommunernas och landstingenssida. De motioner där frågan tas upp har riksdagenavslagit med motiveringen attupphovsrättsutredningens ställningstagande måsteinväntas.Nu föreslår upphovsrättsutredningen i sittslutbetänkande att ett sådant system för ersättningtill upphovsmannen vid vidareförsäljning av konstbör införas.Kulturutskottets majoritet delar, det framgår avdess yttrande till lagutskottet, utredningensuppfattning och vill förutom att dettaersättningssystem införs också att det kombinerasmed en offentligrättslig avgift på vidareförsäljningav den konst som inte har upphovsrättsligt skydd.En sådan avgift skulle skapa möjligheter att dela utstipendier eller att på annat sätt stödja verksammakonstnärer.Folkpartiet liberalerna liksom har vidett flertal tillfällen och i olika sammanhangförklarat sig positivt inställda till ett införande avs.k. droit de suite. Det var därför naturligt attCenterns ledamot och ena ledamot vidbehandlingen i kulturutskottet ställde sig påkulturarbetarnas sida och stöddeSocialdemokraternas förslag om införandet av ettsådant ersättningssystem.Vi socialdemokrater förmodade att vi skulle mötasamma förståelse i lagutskottet, men vi blev grymtbesvikna. Här har alla borgerliga partier, inkl. Nydemokrati, sagt nej. De sviker alltsåkulturarbetarna.En fråga till och Centernsrepresentanter i lagutskottet:Har era partier frångått den generösareinställningen till kulturarbetarna och derasberättigade krav och gått in för en hårdare, meramoderat linje i kulturpolitiken?Frågan om införandet av s.k. droit de suite tar visocialdemokrater upp i reservation nr 1, vilken jagyrkar bifall till.I reservation nr 3 tar vi socialdemokrater uppfrågan om rätten att avbilda konst som är fastanbragd på allmän plats.Liksom socialdemokraterna i kulturutskottet anservi att man inte fritt skall kunna avbilda sådan konstom konstverket utgör ett huvudmotiv.Anledningen är att den inskränkning iupphovsmannarätten som nuvarande lagstiftningutgör ofta missbrukas, framför allt av företag somproducerar vykort. Vi anser därför att en ändring iupphovsrättslagen måste göras på den här punkten.I betänkandet behandlas också frågan om avgifterpå oinspelade band. Genom de tekniskaframstegen när det gäller möjligheterna att kopieraskyddade verk och ändå behålla samma högakvalitet på både bild och ljud som originalverketgår upphovsmännen miste om de ersättningar somde rätteligen borde ha fått.Här är utskottet enigt om att något måste ske. InomEG har ett utkast till förslag till lösningar avkassettavgiften redan utarbetats. Vi räknar med attganska snart få ett förslag från vår egen regering. Viutgår från att regeringen, om EG-direktiven dröjer,återkommer med ett förslag till avgift påtomkassetter så att upphovsmännen kan få sinersättning.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom de tvåsocialdemokratiska reservationerna men yrkarendast bifall till reservation nr 1 som gäller droit desuite. Vidare yrkar jag avslag på reservation nr 2. Iövrigt yrkar jag bifall till hemställan i lagutskottetsbetänkande.Anf. 121 ():Herr talman! Att förstärka skyddet förupphovsrätten anser vi framför allt vara en viktigkulturpolitisk fråga. Ett stärkt skydd förupphovsrätt och bättre möjligheter till ersättningaråt olika skapare av konstnärliga eller litterära verkskulle på ett välbehövligt sätt gagnakulturarbetarnas ställning.Den avslutade Upphovsrättsutredningenlade fram flera mycket ambitiösa förslag. Dessa harnu av regeringen och lagutskottets majoritetstympats enligt den gamle skräddarens trösteord:Det bidde en tummetutt.På flera viktiga områden har regeringen i sinproposition inte föreslagit några lösningar på gamlaproblem. Utskottet har föredragit att passa ochsticker inte alls upp mot regeringen, inte ens närargumentationen för att avstå frånUpphovsrättsutredningens förslag är synnerligentunn. Vi måste invänta förslag från EG är ettstående uttryck, såväl i propositionen som ibetänkandet.Men, herr talman, är faktiskt fritt attbestämma sina egna regler. Dessutom finns, somkulturutskottet säger i sitt yttrande till lagutskottet,exempelvis droit de suite i ett antal ,närmare bestämt i hälften av dem. Till yttermeravisso är det synnerligen oklart huruvida något EG-direktiv i frågan alls kommer att antas.Men det hjälper inte. Den borgerliga majoritetenhukar sig och svävar på målet. Jag beklagarverkligen detta. förslagvar väl genomtänkta och förankrade ikonstnärsorganisationerna och blandkulturarbetarna. En genomgripande förbättring avupphovsrätten har behövts länge.Herr talman! Jag skall bara fördjupa mig i några avbetänkandets punkter. Först gäller detFramförande av verk vid gudstjänst. Vänsterpartiethar föreslagit att verk som framförs vid gudstjänstinte längre skall vara undantagna frånupphovsrättsligt skydd. Vi tycker inte att det finnsskäl för att det skall råda olikhet mellan sakral ochprofan musik. Ingen skulle ju komma på idén atthävda att en kantor inte skall ha betalt när han ellerhon spelar ett stycke vid en gudstjänst. Kyrkornabetalar dessutom för annat som används vidgudstjänsterna. Ljus, nattvardsvin och textilier ärinte på något sätt undantagna från vanligaekonomiska regler. Man betalar moms och avgiftpå detta. Så vi har mycket svårt att förstå varförkomponister som komponerar musik av sakralkaraktär inte skall få ersättning när deras verkuppförs.