prot · GG0953 · 1993-01-19 00:00:00 — I detragiska fartygsolyckor som inträffat har frågan om bristandesjösäkerhet aktualiserats. Regeringen kommer motden bakgrunden att uppdra åt attskyndsamt redovisa förutsättningar, möjligheteroch konsekvenser av ytterligare skärpta regleravseende miljöfarliga transporter till sjöss. Föroljetransporter till svenska hamnar bör t.ex.undersökas om det föreligger behov avrestriktioner avseende fartygstyper eller behov avförbud i känsliga områden.Den svenska kusten har stora vidsträcktaskärgårdsområden, som är mycket värdefulla försåväl friluftsliv som fågel- och djurliv. Menskärgårdsområdena är också mycket känsliga förutsläpp. Skärgårdarnas orördhet är en av våraunika resurser som måste skyddas och bevaras.Regeringen kommer med all kraft att verka förfortsatta åtgärder så att våra kustområden skyddas.Anf. 18 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för ettuttömmande svar, där det redovisas att det sker enhel del på det här området . Det är naturligtvisoerhört viktigt, därför att det finns, sommiljöministern säger, mycket känsliga miljöer kringvåra kuster.De senaste veckorna har ett antal olyckor ochincidenter aktualiserat frågan. Den storaoljekatastrofen utanför är naturligtvis ettsådant exempel.Så sent som gick en tankbåt på grundi södra . Det var ett relativtmodernt tankfartyg med dubbla bottnar, och detgjorde att det inte blev några större miljöproblem.Vi har nåtts av nyheten att ett tankfartyg hargått på grund utanför vid den estniskakusten, och experter varnar nu för att det är risk föratt det bryts sönder i stormen och att det blir storaoljepåslag i Östersjön.Det är bra att de nya reglerna träder i kraft när detgäller skärpta säkerhetskrav på tankbåtar. Detinnebär ändå en lång övergångstid, eftersom det ärdels nya fartyg, dels fartyg som detställs krav på. Det gör att det finns anledning attytterligare observera detta.De här problemen måste naturligtvis angripas påolika sätt. Det ena är det internationella arbetet,där jag utgår från att regeringen är och fortsätter attvara pådrivande, som miljöministern redovisade.Det andra är naturligtvis vad vi kan göra själva. Härredovisas förslag om ytterligare restriktioner isvenska farvatten.Jag skulle vilja fråga hur miljöministern ser påmöjligheten att i större utsträckning användaekonomiska styrmedel, t.ex. kraftigtdifferentierade farledsavgifter med hänsyn tagentill fartygens utrustning för dubbelskrov osv.Anf. 19 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror att det är nödvändigt attskärpa tonen när det gäller sjöfarten. Det är interimligt att riskera så stora värden, som människolivoch miljövärden, som har skett alltför ofta.Båtar som inte tål det hårda vädret tar ändå risker.Periodvis och genom en utbyggd vädertjänstinternationellt är det absolut nödvändigt att skärpakraven i fråga om när miljöfarliga laster över huvudtaget får vara ute till sjöss. Jag tror att det är detenda radikala sättet att försöka få flera länder attförstå att det är allvar.Ett annat sätt är naturligtvis det som ElvingAndersson nämner, dvs. att man skulle kunnaanvända ekonomiska styrmedel, och jag utesluterinte detta. Det är svårare att differentiera isammanhanget, men vi har större möjligheter äntidigare att -- om vi så bestämmer, t.ex. iÖstersjöområdet -- förhindra att vissa fartygkommer in i detta känsliga innanhav över huvudtaget.Anf. 20 ():Herr talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Mitt resonemang kring ekonomiskastyrmedel gäller en av de saker som vi kan göraensidigt från svensk sida i ett ganska kortperspektiv, för sjöfart i svenska farvatten. Annarsär sjöfarten internationell till sin prägel, och detkrävs, som miljöministern säger, i de flesta fallinternationella överenskommelser. Vi vet att det ärtrögt och ofta tidskrävande att nå fram till sådana.Därför var mitt påpekande om ekonomiskastyrmedel ett förslag på en åtgärd som vi själva kanvidta snabbt för del.Det talas i svaret om att undersökerom det behövs ytterligare restriktioner angåendefartygstyper eller förbud i särskilt känsliga områdeni svenska farvatten. Jag tror i och för sig att den härtypen av föreskrifter och förbud behövs, men jagvill fråga om miljöministern kan redovisa någontidsaspekt, när översynsarbetet kan vara färdigtoch när vi i så fall kan förvänta oss att det skernågonting. Min uppfattning är att det brådskar.Anf. 21 Miljöminister ():Herr talman! Det är alltså så att uppmärksamhetenskärps på det här området varje gång som dethänder olyckor, men det är inte så, vilket harhävdats ibland, att vi däremellan skulle läggafrågorna åt sidan. Det är riktigt att man skall draerfarenheter av det som har hänt, så att man vetvari problemen består.Nu har både den tragiska färjekatastrofen i södraÖstersjön hänt och , som ElvingAndersson nämnde, i vårt närområde, utöverShetlandskatastrofen och en del andra incidenter iMedelhavet.Det är viktigt att får möjlighet attanalysera i första hand de problem som vi har i våregen närhet, som vi direkt kan påverka, antingen isamarbete med Östersjöstaterna eller nationellt.Jag delar naturligtvis att det måste gå så snabbt som möjligt.Jag kan tänka mig att det tar ungefär ett halvår.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:320 omRödkobbsledenAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågatmiljöministern om regeringen avser att prövafrågan om den s.k. Rödkobbsleden enligtnaturresurslagen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Inledningsvis vill jag erinra om att jag i riksdagenden besvarade en liknande frågaangående prövning av inrättandet av en allmänfarled över Rödkobbsfjärden.Mot bakgrund av skrivelser som kommit in tillMiljöoch naturresursdepartementet hardepartementet gett tillfälle att senastden redovisa vilken aktualitet enallmän farled över Rödkobbsfjärden nu har. Omkonkreta planer på att inrätta en sådan farled skulleföreligga kommer frågan om regeringsprövningenligt naturresurslagen att remitteras. Därefterkommer regeringen att ta ställning till om en sådanprövning skall ske.I övrigt vill jag hänvisa till regeringens redovisning iKommunikationsdepartementets bilaga till 1993 årsbudgetproposition, avsnittet om färjetrafiken iStockholmsregionen. Där framgår att regeringenavser att ge i iuppdrag att tillsammans med tainitiativ till en fortsatt dialog om effektiva ochmiljövänliga transportlösningar vad avserfärjetrafiken i . Föreslagnaförändringar bör genommiljökonsekvensbeskrivningar jämföras meddagens farleds- och trafiksystem för att uppnå enför regionen minst miljöbelastande lösning.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Inledningsvis villjag också säga att jag är klar över att en fråga påsamma ämnesområde ställdes . Jag hartagit del av det svaret.Anledningen till att jag på nytt tar upp frågan är detidningsskriverier som har förekommit om attregeringen inte avser att pröva frågan omRödkobbsleden enligt naturresurslagen. Därför villjag till statsrådet säga att jag är uppriktigt glad översvaret, därför att jag inte kan tolka svaret på annatsätt än att man från regeringens sida ämnar fullföljaen prövning enligt naturresurslagen.Jag vill därför i det fall en sådan prövning kommertill stånd också försäkra mig om att man då avser attexempelvis koppla in både ochannan sakkunskap på området. Jag vore mycketglad över att få bekräftat att det från regeringenssida är vad man avser.Den här frågan är svår. Det finns många starkaintressen inblandade i frågan om Rödkobbsleden.Både från och från ensamstämmig kommun har man mycketstarkt uttryckt att man är negativa till att ledeninrättas. vet jag att det finns forskningsom pekar på att det på andra sätt skulle kunna varamindre miljöfarligt att inrätta leden. Det vore djuptolyckligt om regeringen i den här frågan inte togvara på all den kunskap som finns. Jag hoppas attregeringen ämnar välja att genomföra en seriösprövning.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Jag är tacksam över att ytterligare enfråga ställs, eftersom just massmedia har lagt sinaspekt på frågan. Det blir ett slags mytbildning omvad som försiggår, trots att det egentligen inte finnsnågot beslut att grunda sig på.Vi skall komma ihåg att när Rödkobbsleden förnågot år sedan var aktuell beslutades att farledenskulle prövas av dåvarande regering enligt 4 kap.naturresurslagen. Motivet var att farleden skulleberöra ett skärgårdsområde som enligtnaturresurslagen i sin helhet är av riksintresse.Inom det området får ingrepp i miljön endast skeom det kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadarområdets natur- och kulturvärden. Frågan avskrevsdå, eftersom kommun motsatte sig att etttillstånd skulle ges.Man kan säga att frågan sedan har legat på is ochden har varit under utredning. Det har sedantillkommit att ett inrättande av en allmän farledskall prövas enligt farledslagen. Lagen är sedan den1 kopplad till naturresurslagenshushållningsbestämmelser.Miljökonsekvensbeskrivningar krävs osv.Kraven har ökat sedan man senast diskuteradedenna fråga. Det är oerhört viktigt att komma ihågatt frågan måste ha aktualitet när regeringen, så attsäga, tar ställning. Det är om detta vi har ställt enförfrågan till . Om det visar sig attfrågan har aktualitet kommer vi att gå ut medremisser för att redan från början blanda in berördainstanser.Anf. 25 ():Herr talman! Jag har ingen annan invändning moteller synpunkt på frågan än att man naturligtvismåste vänta med att göra en prövning tills dess manavser att göra en förändring. Självfallet är det pådet viset. Men om en prövning nu blir aktuell,hoppas jag att den sker seriöst. Statsrådet tog självupp att miljökonsekvensbeskrivningarna lyfts frami budgetpropositionen. Men man måste också se tillde stora ingrepp som faktiskt föreslås när det gällerRödkobbsleden. Det talas om att spränga bortdelar av bergen under vattnet osv. Det handlaralltså om rätt långtgående ingrepp. Därför är detväldigt viktigt att man gör en rejäl prövning avfrågan, så att det inte bara blir en formsak.Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill övertyga frågeställaren om attde krav som regeringen ställer påmiljöbeskrivningar, miljöprövningar ochredovisningar är oerhört allvarligt menade, oavsettom det avser vägar eller att ordna sjötrafik påfarleder på ett lämpligt sätt. För att åstadkommabästa resultat samarbetar vi också mycket intensivtmed dem som är involverade i frågorna.Det kan ibland framstå som omKommunikationsdepartementet ochMiljödepartementet skulle ha helt olikauppfattningar i den här frågan, men vi samarbetar ifrågan. Jag vill än en gång påminna om att MatsOdell, som bär ansvaret förKommunikationsdepartementet, vid en frågestundsade att det i fråga om Rödkobbsleden är viktigt attnoggranna miljöprövningar görs av nya farlederoch att man utreder de långsiktigamiljökonsekvenserna i en sådan känslig del avnaturen. Detta uttalande står vi båda bakom.Anf. 27 ():Herr talman! Jag utgår från att regeringen kommeratt göra så, men jag vill också till statsrådet ställa enavslutande fråga om huruvida man imiljökonsekvensbeskrivningarna också avser att taupp frågan om färjornas storlek. Många har hävdatatt naturen skall anpassas till de jättestora varuhusoch hotell som flyter omkring i Stockholmsskärgård i stället för att tvärtom rikta kraven motdem som bygger och kör färjor på att de skallanpassa färjorna efter naturen. Kommer defrågeställningarna också att finnas med när mandiskuterar miljökonsekvensbeskrivningar?Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Om man ser på de uppdrag som hargetts och på de krav som har ställts ibudgetpropositionen åberopas först och främst enhelhetssyn. Det handlar inte bara omRödkobbsleden, utan också om hur hela systemetfungerar miljömässigt. Det är då klart att frågornablir kopplade även till vilka farkoster somdiskuteras och till hur miljön i speciella områdenpåverkas av att farkosterna förs fram.Kommunikationsdepartementet har krävt enredovisning. håller i de s.k.miljöprövningarna och särskilda redovisningarkopplade till naturresurslagen. Jag tänker därförinte vid det här tillfället gå in i en diskussion omstorlekar på färjor. Det överlåter jag tillKommunikationsdepartementet.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tänker inte här föra diskussionenom storleken på färjorna vidare. Men jag ser framemot att den här förda diskussionen förs fram införregeringens fortsattamiljökonsekvensbeskrivningar. Det är viktigt inte bara diskuterar farlederna, utan ocksåvilka fartyg som trafikerar dem.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Jag utgår ifrån att man i en helhetssyninbegriper alla effekter.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:303 om åtgärder motrasism och främlingsfientlighetAnf. 31 Kulturminister ():Herr talman! har frågatstatsministern om han är beredd att ta initiativ kommission med uppgift att snabbt utarbeta etthandlingsprogram mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Arbetet inom regeringen ärfördelat på ett sådant sätt att det är jag som skallbesvara frågan.I förekommer många skrämmande uttryckför rasism, främlingsfientlighet och antisemitism.Även i ser vi oroväckande liknandetendenser. Främlingsfientlighet, rasism ochantisemitism kan givetvis aldrig accepteras. För attmotverka dessa företeelser krävs det vaksamhetoch effektiva motåtgärder. Demokratin ochresepekten för människovärdet måste ha en djupfolklig förankring. Inte minst viktigt är det att denunga generationen inte förförs av nynazistiska idéeroch våldsdyrkan.All erfarenhet, inte minst från forskningen, visaratt det inte finns några enkla och snabba sätt attbeivra rasism och främlingsfientlighet. Det rör sigom ett träget och långsiktigt arbete på bred front,och det krävs insatser på olika samhällsområden,på olika nivåer och av olika aktörer: individer,grupper, organisationer, sammanslutningar ochmyndigheter. Ett omfattande och ambitiöst arbetemed dessa frågor pågår redan över hela landet.I kampen mot främlingsfientlighet spelarnaturligtvis regeringen en viktig roll, både när detgäller att ställa ekonomiska resurser till förfogandeoch när det gäller att initiera lagstiftning.På regeringens förslag har beslutat attunder innevarande budgetår avsätta 10 miljonerkronor till regeringens disposition för insatser motfrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism. Iårets budgetproposition har regeringen föreslagitatt den även under nästa budgetår skall disponera10 i samma syfte.Regeringen har vidare uppdragit åt , , Statens kulturrådoch att vidta särskildaåtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.Medel att användas i samma syfte har tilldelatsSvenska filminstitutet och Svenska kommittén motantisemitism.För att få bättre kunskaper i arbetet med etniskarelationer har regeringen också lämnat ett uppdragom och ställt medel till förfogande för enundersökning om svenskarnas förhållningssätt tillinvandrarna och invandrarnas förhållningssätt tillSverige och dess befolkning.Frågor kring rasistiska organisationer ochstraffskärpning vid brott med rasistisk bakgrundeller rasistiskt innehåll har tagits upp i ettutredningsbetänkande som nyligenremissbehandlats. Frågorna bereds inomregeringskansliet.Rikspolisstyrelsen har också startat ett antalaktiviteter för att stävja främlingsfientligatendenser hos framför allt ungdomen.Regeringen avser vidare att förelägga ettförslag mot etnisk diskriminering i arbetslivet.Hösten 1992 tilldelades det prestigefylldatyska för sin invandrarpolitik.Prissumman skall användas till att skapa ettinternationellt forum för diskussion omintegrationsfrågor. Regeringen avser att inrikta enförsta internationell sammankomst på frågor somrör etniska relationer och främlingsfientlighet.Det är viktigt att arbetet med att motverka rasismoch främlingfientlighet intensifieras och intestannar upp. Mot bakgrund av de aktiviteter påbred front jag har redovisat finner jag inte förnärvarande något behov av att inrätta en särskildkommission mot rasism och främlingsfientlighet.Anf. 32 ():Herr talman! Vi har under densenaste tiden upplevt olika yttringar avinvandrarfientlighet och öppen rasism samt våldmot flyktingar. kom såskändningen av judiska gravar. Vi upprördes också när vi såg och hördeunga högerextremister skandera ''Judesvin!Judesvin!'' åt en ung kvinna och ropa ''Gasa!Gasa!''. Vi chockades självklart också när dennazistiska sjöngs på våragator.Om dessa rasistiska och nazistiska tendenser tillåtsväxa är jag rädd att de kommer att bli ett hot motvårt öppna och demokratiska samhälle och ett hotmot vår nation. Det var därför jag ställde frågan.Nu har jag fått ett långt och uttömmande svar, somjag ber att få tacka kulturministern för. Det utgören värdefull sammanfattning om vad som är pågång. Åtgärderna som redovisas är utmärkta varför sig. Det jag saknar är sammanhållningen av alladessa insatser. Därför vill jag fråga: Skulle vi intekunna få ett bättre resultat genom att koncentreraoch sammanhålla aktionerna i en kommission?Anf. 33 Kulturminister ():Herr talman! Låt mig först deklarera att jag delarden uppfattning gav uttryckför i sin inledning. Jag hade i slutet , dåTorgny ställde en liknande fråga, tillfälleatt uttrycka samma fördömanden. Jag uttrycktenaturligtvis också de farhågor som är förknippademed det som har hänt i , inte bara underhösten utan under de gångna åren.Jag tror att vi alla är överens om att det är viktigtatt vi tacklar dessa frågor på mycket bred front, attvi förebygger sådan verksamhet och beivrar den närden uppstår. Bakgrunden till att jag gav ett ganskauttömmande svar var att jag ville visa på att mycketär på gång. Det finns många olika arbetsgrupper.Min uppfattning är att en ny kommission inte kantillföra så mycket. Risken är snarare att man dåskyfflar över förslag till aktiviteter osv. åtkommissionen, som har ett mer övergripandeansvar.Vi har ett antal grupper. Det finns enstatssekreterargrupp med företrädare från framförallt , skolan ochKulturdepartementet. De fyra myndigheter somhar ansvar för delar av pengarna -- ,, och --har också en egen arbetsgrupp. Vi skall inrätta ettinternationellt forum, där man på mycket hög nivåskall kunna få erfarenheter från andra länder. Detär bakgrunden till att jag inte troratt en övergripande kommission befruktar arbetet.Låt mig dessutom säga att jag stöter på väldigtmånga aktiviteter ute i landet: i skolor,organisationer och liknande.Anf. 34 ():Herr talman! Vi är överens i sak, och det är detviktigaste också för mig. Vi diskuterar metoderna.Jag tror att vi på något sätt måste vaccinera framförallt våra barn och ungdomar mot rasism ochinvandrarfientlighet, men vi behöver också ta itumed oss själva. Detta kan man utläsa också avkulturministerns svar och kommentarer.Jag kan släppa tanken på en kommission. Jagförmodar att vi skall hämta erfarenheter utifrån pådenna internationella sammankomst. Jag hoppasatt det där också redogörs för vad vi faktiskt gör.Jag hoppas att det kommer ut. Innehållet i denredogörelse jag fått är utmärkt.Anf. 35 Kulturminister ():Herr talman! Det är naturligtvis min förhoppningatt vi skall kunna arbeta på bred front, så att vi kanfå del av erfarenheter från andra länder av t.ex.vilka mekanismer som kan ligga bakom sådanautfall. En del säger att de t.ex. beror på svåraekonomiska tider. Det kan säkert bidra, men jagtror att man gör det för enkelt för sig om man sägeratt utfallen bara beror på det. Vi ser att det finnsinternationella mönster -- man har sammatendenser, men kanske på olika nivå och av olikagrader. Vi vill också få del av erfarenheter av hurman kan bearbeta problemen.Jag tycker att vi i skall vara stolta över attha fått dessa prispengar. Min förhoppning är att viskall kunna använda dem på ett verkningsfullt sätt,som bidrar till att vi ökar vår kunskap och våramöjligheter att motverka dessa tendenser framförallt hos ungdomar.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:305 om exporten avkrigsmaterielAnf. 36 Statsrådet ():Herr talman! har medanledning av en artikel av krigsmaterielinspektörenfrågat mig hur regeringen tolkar riksdagensuttalande om mänskliga rättigheter i den nyalagstiftningen om krigsmateriel.För den som läser skrivningarna om mänskligarättigheter i sin helhet i propositionen, iutrikesutskottets betänkande, i mittriksdagsanförande samt ikrigsmaterielinspektörens artikel i tidskriftenBriefing från UD bör det stå helt klart attfullständig enighet råder om att kravet på respektför mänskliga rättigheter är en grundläggandeprincip i svensk utrikespolitik och att detta villkorskärps i den nya krigsmateriellagstiftningen.Jag bekräftade också i mitt riksdagsanförande attden formulering som åsyftar ipropositionen, och som krigsmaterielinspektörenåterger i ''Briefing från UD'', inte innebär någonuppmjukning i förhållande till hittillsvarandepraxis. Detta är också utgångspunkten förregeringens prövning av hithörande frågor.Anf. 37 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetDinkelspiel för svaret, som jag är helt nöjd med.Anledningen till att jag ställde frågan var det somnämns i svaret. Vi har behandlat propositionenmed dess formuleringar. Vi har i utrikesutskottetgjort en markering gentemot den formulering somvi tyckte var litet luddig, nämligen ''grova ochomfattande kränkningar av mänskliga rättigheter''.Vi läste det som att det inte är nog med attkränkningarna skall vara grova, de skall dessutomvara omfattande. Vi menade att alla kränkningar avmänskliga rättigheter måste tas med i regeringensbedömning.Jag markerade detta i riksdagsdebatten. Jaglyssnade på statsrådets inlägg i debatten om exportav krigsmateriel. Jag var helt nöjd då. Något senarekommer den nya . Jagfinner då att krigsmaterielinspektören inte med ettenda ord har berört utskottets kommentarer tillskrivningen om mänskliga rättigheter. Det gjordeatt jag kände att det var helt nödvändigt att få ettytterligare klarläggande av det ansvariga statsrådet.Det har jag fått, och det är jag tacksam för. Men jagär litet olycklig över att i sininformation utåt ger en annan bild.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag är glad att kunna konstatera attfullständig enighet råder om tolkningen avlagstiftningen på denna punkt. Jag vet inte omutkastet till artikeln var skrivet före vår debatt iriksdagen. Det väsentliga är att propositionens ordciterades i artikeln.Jag har upprepat den försäkran som innebäratt det är propositionens text samt den tolkning ochdet förtydligande som har gjorts av utskottet som ärvägledande för vår prövning. Jag konstaterardärmed än en gång att vi i sak är fullständigt eniga.Detta är naturligtvis det avgörande för regeringensprövning av hithörande frågor.Anf. 39 ():Herr talman! Jag tackar för detta och hoppas att detpå något sätt klargörs vad som gäller i denna fråga.Jag kan acceptera att man i den nya skriften hardebattartiklar eller artiklar inifrån departementensom redovisar tjänstemäns egna synpunkter. Menhär är det fråga om att beskriva en lag. Då är detviktigt att formuleringarna är korrekta.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan försäkra att vi kommer attutnyttja alla möjliga tillfällen, och att vi för övrigtredan har haft en särskild konferens för dettaändamål, till att klargöra innebörden av den nyalagstiftningen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:318 ombestämmelserna om djurhållning förköttproduktionAnf. 41 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att ändra vissa avStatens jordbruksverks föreskrifter i fråga omdjurhållning inom lantbruket.I föreskrifter anges bl.a. att iungdjursstallar får en stallavdelning bestå av högst100 djurplatser. Djuren i en stallavdelning skallföras in och ut genom en dörr som inte harförbindelse med annan avdelning. Bestämmelsenträdde i kraft . För djurhållning idjurstallar som var i bruk träderbestämmelsen i kraft den 1 januari 1999.Bakgrunden till föreskriften är att hålla smittryckoch sjuklighet på en låg nivå.Den översyn av föreskrifterna om djurhållninginom lantbruket m.m. som förnärvarande arbetar med beräknas vara klar i slutetpå detta år. Översynen omfattar naturligtvis ävenden nu aktuella föreskriften. Bestämmelsen harvarit utsatt för kritik.