prot · GG09116 · 1993-05-26 00:00:00 — När vi deltar iden kampen på olika håll i landet ser vi ingaföreträdare för Ny demokrati. I stället för man framargumentationen att vi skall stänga våra gränser.Då underblåser man i själva verket den rasism somär ett visst problem i det här samhället.Utnämningsfrågor(avsnitt 13)Anf. 103 ():Herr talman! Låt mig först yrka bifall tillreservation 6 i detta betänkande.Efter bemyndigande av regeringen den 10 januari1991 tillkallade den dåvarande justitieministernunder en parlamentarisk kommitté meduppdrag att utreda frågor om s.k. registreratpartnerskap m.m. Den här kommittén arbetarunder namnet Partnerskapskommittén.Sedan kommitténs sekreterare hade entledigats påegen begäran utlystes sekreteraruppdraget undersommaren 1992, och två personer anmälde sittintresse för uppdraget. Den ena av dem återkalladesenare sin anmälan. Därefter beslutade statsrådetReidunn om förnyatförfarande med intresseanmälan. Samma dagunderrättades den återstående sökande, enrevisionssekreterare som börjat i hovrätt och som tjänstgjort som rådman ihovrätt i omkring , om statsrådets beslut.Ytterligare två sökande anmälde intresse förtjänsten. Båda dessa hade avsevärt kortaretjänstgöringstid än revisionssekreteraren. Den 16oktober förordnade statsrådet enhovrättsassessor, som börjat i hovrätt cirka sex årtidigare, att biträda som sekreterare iPartnerskapskommittén.Enligt en promemoria från Justitiedepartementethar just fått ett grannlagauppdrag som bl.a. berör viktiga etiska och religiösavärderingar hos många människor. Man anserockså att det är väsentligt för frågans fortsattahantering att kommitténs arbetssätt inte kanmisstänkliggöras och att dess förslag inte kanifrågasättas annat än på rent sakliga grunder. Mananser vidare att krav på neutralitet skall kunnaställas med särskild tyngd när det gällersekreteraruppdraget i denna kommitté.Enligt promemorian och statsrådet den nämnda revisionssekreteraren inte ansettsuppfylla kravet på neutralitet. Anledning till dettaär att personen i fråga har åberopat att han harförfattat den av utgivna bokenHomosexuellas rättigheter. Vidare har hanåberopat att han har följt ochmedverkat i den offentliga debatten rörande dehomosexuellas situation i samhället. Han har tio årserfarenhet av psykologiskt, socialt och juridisktarbete inom RFSL rådgivning för homosexuella.Enligt 11 kap. 9 § andra stycket i regeringsformenskall vid tillsättande av statlig tjänst avseendeendast fästas vid sakliga grunder såsom förtjänstoch skicklighet. I 4 kap. 3 § lagen (1976:600) omoffentlig anställning () hänvisas till vad som ärföreskrivet i regeringsformen eller annanförfattning om saklig grund för tillsättande avstatlig tjänst. Vidare föreskrivs i paragrafen attbland de grunder som sålunda skall beaktas vidtillsättandet av statliga tjänster skall skicklighetensättas främst om det inte finns särskilda skäl förnågot annat.Vi socialdemokrater anser att det i detta ärendeinte finns några särskilda skäl för att man skallfrångå det som föreskrivits. Vi ifrågasätter därförstatsrådet bedömning i detaktuella ärendet. Vi anser att revisionssekreterarenhar en stor kunskap och erfarenhet på det områdesom har att utreda. Det ärkunskaper och erfarenheter som kan varautredningen till nytta.Mot denna bakgrund och med hänsyn till hanslånga domstolserfarenhet torde det kunnaförutsättas att han under ordförandens ledningskulle ha kunnat utföra sekreteraruppdraget ikommittén med erforderlig objektivitet. Inte ensstatsrådet kan hävda något annat.Vi socialdemokrater anser vidare att de ledamötersom partierna har utsett att ingå i kommittén,liksom de personer som har att ta ställning tillkommitténs kommande förslag, inte låter sigförledas att misstro sekreterarens arbete på grundav att han skulle kunna knytas till vissapartsintressen utifrån sina åberopanden.Enligt vår uppfattning, herr talman, är detta ingenliten fråga. För oss är det mycket viktigt attyttrandefriheten respekteras och att otillbörligdiskriminering inte får ske. Därför kan statsrådetReidunn inte undgå viss kritik.Anf. 104 ():Herr talman! Jag råkar bo i ett län som var utanlandshövding i . Denborgerliga regeringen tog då itu med problemetmed en landshövding i . Det gickmycket långsamt. Först den 26 mars 1992förordnades den nya landshövdingen . Hankunde då tillträda den 1 juli 1992.Jag har nöjt mig med att godta utskottets skrivning.Där framhåller man vikten av att onödigt dröjsmålundviks när det gäller att utse landshövding. Omdet här händer igen är det inte uteslutet att man fårgöra en kraftfullare markering.Jag har tidigare berört tillsättandet av ledamöter iVägverkets och styrelser.Riksdagen slog 1988 fast att trafikpolitiken skulleha ett övergripande mål som handlade ommiljöhänsyn och hushållning med naturresurser.Sedan dess har vi haft en debatt där såväl forskaresom trafikplanerare och miljömänniskor kritiserarregering och riksdag för att man inte lyckas attuppfylla dessa målsättningar när det gällertrafikpolitiken och infrastrukturen.I dag kan vi läsa en artikel i somockså behandlar detta att vi skall stå fast vid de målsom vi har ställt upp.När regeringen utsåg ledamöter i ochTrafiksäkerhetsverkets styrelser föreföll det somom man har skjutit dessa övergripandemålsättningar i bakgrunden. Jag tycker att detkunde ha varit en tydligare skrivning i utskottetsbetänkande om dessa försummelser. Därför har jaglämnat en meningsyttring som ger ett förslag till enalternativ skrivning.Jag tror att det är oerhört viktigt att ledamöter iVägverkets styrelse är människor som kan drivaigenom de politiska riktlinjer för infrastrukturensom faktiskt har lagt fast.Anf. 105 ():Herr talman! I 4 kap. 3 § lagen om offentliganställning hänvisas till vad som är föreskrivet iregeringsformen eller annan författning om sakliggrund för tillsättning av statlig tjänst.I paragrafen föreskrivs också att bland de grundersom skall beaktas vid tillsättning av statliga tjänsterskall skickligheten sättas främst, om det inte finnssärskilda skäl för något annat.Grunderna till bestämmelserna i lagen om offentliganställning och anställningsförordningen finns i deöverväganden som är redovisade i propositionenom den statliga personalpolitiken. I dennaproposition framhålls att till skickligheten ocksåskall hänföras de faktorer som är avgörande för attbedöma den sökandes lämplighet för den aktuellatjänsten.Här understryks också att det är av grundläggandebetydelse för meritvärderingen att det är de kravsom är förknippade med tjänsten som bestämmervilka skicklighetsfaktorer som skall beaktas och hurtungt dessa skall väga. Yrkesskicklighet ochpersonliga egenskaper blir mätare på deindividuella förutsättningarna att fylla de krav somden aktuella befattningen ställer på sin innehavare.Enligt , som har skrivit I statenstjänst, brukar tjänstetillsättningsbeslut framhållassom ett typexempel på avgöranden som grundar sigpå lämplighetsbedömningar och inte på rättsligabedömningar. Han tar också fram det som i annatsammanhang kallas statsnyttan, dvs. det allmännaintresset av att offentliga funktioner utövas avpersoner som är bäst skickade för uppgifterna, ochmenar att denna också kan ingå i bedömningen.Statsrådet har vid den aktuellatjänstetillsättningen gjort den bedömningen attkommitténs verksamhet bäst gagnats av attsekreterarens neutralitet inte kan ifrågasättas. Ingainvändningar har rests mot revisionssekreterarenskompetens. Det är emellertid av allmänt intresseatt kommitténs samtliga ledamöter kan kännaförtroende för sekreteraren och att resultatet avutredningsarbetet inte skall kunna misstänkliggörasmed hänvisning till sekreterarens partiskhet.Eftersom olika uppfattningar kan råda när detgäller lämplighetsbedömningar, har utskottet ingaandra kommentarer till tillsättningsförfarandet änatt det är viktigt att yttrandefriheten respekteras.Jag yrkar att utskottets skrivning godkänns och attreservation 6 avslås.Bengt har kommenterat tillsättningen avlandshövdingeposten i län.Konstitutionsutskottet har uttalat att mansjälvfallet skall tillse att inget onödigt dröjsmåluppstår vid tillsättning av landshövdingeposterliksom också vad gäller andra poster. Men BengtHurtig kan inte vara omedveten om de mycketspeciella förhållanden som rådde vid dettatillsättningsförfarande.Bengt kommenterar också utnämningen avledamöter i och Trafiksäkerhetsverketsstyrelser. KU gör en mycket genomgripande ochfyllig redovisning av hela den hantering som skettav dessa utnämningar. Alla formella krav ärtillgodosedda, och därför har utskottet inte funnitanledning att göra något särskilt uttalande i dettaärende.Jag yrkar att utskottets skrivning godkänns.Anf. 106 ()replik:Herr talman! Vi socialdemokrater anser att det äranmärkningsvärt att utskottsmajoriteten harkommit fram till den uppfattning som den hamnatpå i denna fråga. Vi anser inte att det svar somstatsrådet gav i eninterpellationsdebatt här i kammaren i frågan omtillsättningen av posten som sekreterare i dennakommitté var till fyllest utifrån den bedömning somhon har gjort.Det enda som statsrådet hänvisar till är frågan omneutraliteten. Vi anser att en person som den härberörde, som har en så god kunskap om de frågorsom det gäller, mycket väl förmår att vara objektivi sitt arbete i . Vi anser attden bedömning som statsrådet hänvisar till i dennafråga inte håller.Personen i fråga har öppet deklarerat sina åsikterpå området. Jag vill fråga utskottsmajoritetenstalesman om hon anser att en person som uttalar sigi ett visst spörsmål i fortsättningen skall varadiskvalificerad för arbete som sekreterare i enstatlig utredning på det området.Anf. 107 ()replik:Herr talman! Det är inte okänt för att det i den kommitté som skulle utredaförutsättningarna för ett registrerat partnerskapfanns mycket stor övervikt av personer som redanhade uttalat sig för ett registrerat partnerskap,nämligen ordföranden och två experter. ledamöter fanns inte förtroende för attkommitténs arbete med en ytterligare person somomfattade denna ståndpunkt skulle bli så neutraltsom alla ledamöter av kommittén har rätt attförvänta sig.Det är en lämplighetsbedömning huruvida manutöver dem som redan har uttalat en bestämdmening också skall ha en sekreterare med sammauppfattning. Det kom mycket tydliga signaler att iså fall förtroende inte skulle föreligga, och då hadestatsrådet att ta hänsyn till om respekten förkommitténs arbete skulle kunna bli till fyllest.Utskottet har mycket klart uttalat att det faktum atten person har en eller annan uppfattning inte fårdiskriminera denne när det gäller att få ett visstuppdrag. Men vad som tillkommer i det här falletär ju att det fanns en stor grupp av personer i dettaarbete som redan hade uttalat sig för en vissuppfattning.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Jag anser fortfarande att det ärmycket märkligt att utskottsmajoriteten har intagitdenna ställning. Den person som vi nu diskuterarhar en mycket bred yrkesmässig bakgrund på dettaområde och en stor kunskap och erfarenhet. Medden kunskapen och den erfarenheten bör hankunna arbeta mycket objektivt just i dennakommitté.Vi anser fortfarande att utskottsmajoriteten intehar respekterat yttrandefriheten och att detförekommit en otillbörlig diskriminering av justdenna person.Anf. 109 ()replik:Herr talman! I utskottets skrivning görs det mycketklart att utskottet inte på något vis ifrågasätterrevisionssekreterarens kompetens. Vad vi uttalaross om är principerna för tjänstetillsättning, och vipekar på att det finns olika sätt att göralämplighetsbedömningar. I det här fallet harstatsrådet bedömt att det inte var lämpligt attytterligare tillföra personer med en klart uttaladuppfattning när det redan fanns så många som hadesamma uppfattning. Samtliga ledamöter ikommittén skall kunna känna förtroende försekreterarens arbete. Det är denlämplighetsbedömning som statsrådet har gjort.Anf. 110 (nyd):Herr talman! Jag har till KU anmält för granskninghur regeringen använder sin utnämningsmakt. Jaggjorde min anmälan mycket vid. Den omfattadenämligen i stort sett alla utnämningar. Men jaghade inte i min vildaste fantasi anat att den ena A4-bunten med utnämningar efter den andra skullakomma in till kansliet. När utskottet sade -- inteutan viss skadeglädje -- att jag nu måste preciseramig, gick jag hem och, enligt order, preciserademig. Därvid försökte jag lyfta fram en principielltintressant frågeställning, som gällde på vilket sättverkställande direktörer utnämns i statligaaktiebolag. Jag snävade alltså in mingranskningsanmälan till att gälla sättet på vilketverkställande direktörer i statliga aktiebolagutnämns.Tillvägagångssättet är raffinerat. Regeringen tarhelt enkelt fram en kandidat som en av regeringenför detta ändamål speciellt tillsatt bolagsstyrelse fåri uppgift att utnämna. säger regeringennär kritik framförs att den inte har medutnämningen att göra. Det är bolagsstyrelsensansvar. Regeringen gör på detta enkla sättutnämningar utan att beakta regeringsformensstadganden.Jag lyfte fram utnämningarna av ChristinaRogestam till verställande direktör iUtbildningsfastigheter i och LarzJohansson till verkställande direktör i . Beträffande dessa utnämningar synstydligt det stegvisa förfarandet, dvs. att flytta överansvaret från regering till bolagsstyrelse. Jagbeklagar att personer har namngivits, eftersom detär principen jag är speciellt ute efter.Jag börjar med utnämningen av ChristinaRogestam. Hon var chef för , mednågot år kvar av sitt förordnande, när hon badregeringen att få lämna verket och få ett annatarbete. , när riksdagenfattade beslut om en ny organisation för statensfastighetsförvaltning, stod det klart att ChristinaRogestam skulle bli VD i den fastighetskoncernsom skulle bildas.Regeringen beslutade sedan att bildaUtbildningsfastigheter i och gav tvåtjänstemän i uppdrag att genomförabolagiseringen. De fick fullmakt att föra statenstalan vid den konstituerande bolagsstämman dåbolaget bildades. Tre ledamöter utsågs -- ChristinaRogestam och två tjänstemän frånFinansdepartementet. hade dennatrepersonersstyrelse konstituerande sammanträdeoch utsåg till VD.Detta ärende visar på två saker. Det första är attregeringen, i egenskap av ägare till de statligabolagen, i praktiken utser VD. Det andra är att densom en gång fått en chefspost i ett statligt företag ärförsedd med fallskärm i form av utnämning till nychefspost.Jag hävdar att blev offer för endålig regeringspolitik. Det har tydligt framgått igranskningen av flyktingpolitiken. Hon räddadesav regeringen ur en ohållbar situation -- som BirgitFriggebo och regeringen hade skapat sommaren1992.Mycket av den kritik som finns att rikta motInvandrarverket beror på otillräckliga direktiv frånregeringen. De problem som Ny demokrati harpåtalat kvarstår fortfarande i verket. Det är djuptolyckligt om Ny demokratis kritik motInvandrarverket har kommit att drabba ChristinaRogestam personligen. Detta var aldrig vårmening, utan vi önskade bara diskuteraprincipfrågan.När det gäller bolagiseringen av AMU ochtillsättandet av var gångenföljande. avgick AMU:sordförande, förre centerpartistiskeriksdagsmannen , i protest mot attregeringen ämnade utse till VD.Hansson ansåg att hans uppdrag att leda AMU-gruppen in i en bolagisering omöjliggjordes.Hansson hade bl.a. i uppdrag att organisera enledning och styrelse till det nya bolaget.Statssekreteraren i Arbetsmarknadsdepartementetsade: ''Vi tar ansvar för tillsättningen.'' klargjorde att han motsatte sig det sätt påvilket skulle tillsättas.Den 25 mars fick bolagiseringskommitténregeringens uppdrag att bilda ett interimsbolag. Eninterimsstyrelse utsågs, i vilken varen av ledamöterna.Skarp kritik har bl.a. riktats från Ny demokratissida mot regeringens hantering av chefsurvalet.För att freda sig mot kritiken anlitadeinterimsstyrelsen ett chefsrekryteringsföretag, somfick i uppgift att ta fram en kravprofil för tjänstensom VD för . presenteradeskravprofilen för interimsstyrelsen, och den 26 aprilbeslutade styrelsen att motsvaradekravspecifikationen.Jag ringde dagen efter tillArbetsmarknadsdepartementet och frågade omutnämningen var klar. Det var den. Jag frågadeockså vilka andra kandidater som hade varitaktuella. Jag fick till svar att det fanns inga andrakandidater än regeringens kandidat, dvs. Detta anser jag vara anmärkningsvärt.Jag har med intresse studerat kravspecifikationenoch meritförteckning. har ovedersägligen specialkompetensfrån utbildningsområdet, vilket är en av de sjuhuvudrubrikerna i kravspecifikationen. I övrigt äröverensstämmelsen klen och på vissa viktigakompetensområden obefintlig.Det är väl känt i att regeringen meddenna utnämning löst interna samarbetsprobleminom utbildningspolitikens område. Men frågan ärom det är rimligt att belöna en person som deborgerliga partierna anser vara besvärlig med attutnämna denne till VD i ett statligt aktiebolag med7 000 anställda och 4 miljarder i omsättning. Detborde vara ett oeftergivligt krav att vederbörandehar kompetens och erfarenhet av att leda ett stortföretag med fastställda lönsamhetsmål. Dethandlar dock om förvaltning av offentliga medel,dvs. skattepengar.Det råder en väsentlig skillnad i dessa tvåutnämningar. Det var inget fel på ChristinaRogestam, men väl på den situation som regeringenräddade sig ur genom att flytta på henne. I detandra fallet klarade inte regeringspartierna att styraLarz , och då löste regeringen detproblemet med hjälp av en chefsutnämning.Det finns ledamöter från både borgerligt ochsocialdemokratiskt håll som har sagt till mig att dethär är väl inget att bråka om. Det är ju så här detgår till. Det måste ju finnas manöverutrymme.Det är mot den här bakgrunden som det principielltintressanta blir ointressant för det politiskaetablissemanget. Här håller alla ihop oavsettpartifärg. Efter nästa val kanske de sitter vidmakten, och då förväntar de sig att andraaccepterar att de gör likadant.Således är det inte intressant för de sedan längeetablerade partierna i utskottet att granskautnämningarna i de statliga aktiebolagen. En sådangranskning skulle nämligen visa att regeringendribblar sig runt kravet på att den skall fatta beslutpå sakliga grunder, såsom det stadgas i 1 kap. 9 § iregeringsformen. Vidare gäller att när regeringenutnämner någon skall avseende fästas endast vidförtjänst och skicklighet, såsom det stadgas i11 kap. 9 §.Det är ett oeftergivligt krav att regeringsformenföljs i alla utnämningsärenden och attbolagiseringen inte får bli ett sätt att skapa nyaarbetstillfällen för obekväma personer.Bolagiseringen skall vara ett steg på vägen mot enprivatisering, som med hjälp av konkurrens skaparett bättre och mer effektivt utnyttjande av resurser.Jag utgår från att samtliga partier instämmer i denutnämningspolitik som fastställts iregeringsformen. Inga avsteg härifrån skall kunnaaccepteras. Det vore katastrof för skattebetalarnaom inte regeringen till varje post som inbegriper ettstort ansvar utnämnde den därför mest lämpadepersonen. Det är konkurrensupphandling som skallgälla även i fråga om statliga företagschefer.Anslagsfrågor inom (avsnitt 14)Anf. 111 ():Fru talman! har granskatutbildningsministerns handläggning av dels fråganom utökning av antalet högskoleplatser hösten1992, dels frågan om anslag till den nyinrättadeIdrottshögskolan i . I båda frågornaredovisar enhälligaskrivningar som är mycket kritiska till bristerna iutbildningsministerns handläggning. Jag tycker attdet är positivt att de borgerliga instämmer i dennakritik.Först och främst föreslog Socialdemokraterna ochVänsterpartiet i utskottet attutskottet skulle ta ett initiativ för att få fram flerhögskoleplatser.Detta initiativ avvisades av de borgerliga. Men den20 augusti beslöt regeringen om 4 000 nya platser ihögskolan . Dettaregeringsbeslut innehöll dock inget förbehåll omriksdagens godkännande, och någon proposition ifrågan förelåg inte vid öppnande.Krisuppgörelsen samma årinnehöll förslag om ytterligare 2 000högskoleplatser . Tiden gick utanatt regeringen kom med någon proposition, vare sigom de 4 000 eller de 2 000 platserna.Först , med en fördröjning på övertre resp. , presenterades förslagen förriksdagen. var de 4 000platserna intagna av studenter på dehögskolor som tilldelats platserna. Närpropositionen väl kom saknades dessutom förslagtill fördelning på högskolorna av de 2 000ytterligare platserna.Riksdagen fick genom bristerna iutbildningsministerns handläggning inte möjlighetatt påverka utläggningen av platser påhögskolorna. Det var ändå känt förutbildningsministern att Socialdemokraterna villeha en annan fördelning än regeringen föreslog, medfler av platserna till de mindre högskolorna.Det var därför mycket tillfredsställande att ettenhälligt utbildningsutskott senare reagerademycket skarpt på utbildningsministernshandläggning och uttalade att ''det fann ärendetshantering otillfredsställande''.Utbildningsutskottet markerade vidare ''att det nuinte finns skäl att frångå den hittillsvarandeordningen att det är som fastställerplaneringsramarna i högskoleutbildningen''.I det granskningsbetänkande vi nu behandlarinstämmer ett likaså enhälligt KU iutbildningsutskottets kritiska bedömning avärendets handläggning och uttalar vidare:''Regeringsbeslutet borde ha försetts med förbehållav godkännande och propositionenborde ha förelagts vid riksmötetsbörjan. ''erinrar också om attbudgetmakten, vid sidan av lagstiftningen, i svenskkonstitutionell rätt framstår som en särskild,tillhörig statsfunktion. Redan iregeringsformens portalkapitel fastslås attriksdagen bestämmer hur statens medel skallanvändas. Därav följer att regeringen ickesjälvständigt kan ikläda staten ekonomiskaåtaganden utanför av godkända ramar.Den andra frågan som har granskats handlar omanslaget till i . Ipropositionen om lärarutbildning föreslogs atthögskolan skulle erhålla , vilketockså blev beslut. I regleringsbrevetangavs emellertid det av anvisadebeloppet till 11 717 000 kronor.Detta lägre belopp angavs stämma med vad somredovisats i samband med godkännandeav Idrotthögskolans inrättande. beviljadeshögskolan dock ytterligare 2 miljoner uranslagsposten till regeringens disposition. Om dettanoterar ett enhälligt konstitutionsutskott attriksdagen ej informerades om felräkningen avanslagsposten för säger vidare: ''Det är förutgiftsprövningen viktigt att i likhet medberörda myndigheter erhåller uppgift avUtbildningsdepartementet om felräkningar ienskilda anslagsposter och i ändringar av anslag. ''Fru talman! Med dessa markeringar om bristerna iutbildningsministerns handläggning av nämndafrågor vill jag yrka bifall till konstitutionsutskottetsenhälliga skrivning på denna punkt.Regeringens handläggning av ansökningar omundantag från förbudet mot handel med (avsnitt 15)Anf. 112 HANS ():Fru talman! Det har förekommit alltför mångafelbedömningar av utvecklingen i . En delav dem har präglats av bristande insikter ochönsketänkande. Det har också funnits mycketstarka ekonomiska företagarintressen som utövatkraftiga påtryckningar på politiker och andrabeslutsfattare.Det har inte hjälpt att det funnits objektiva ochoberoende källor att ösa ur. Amnesty international,Kyrkornas världsråd, och Internationella röda korsethar regelbundet presenterat inträngande rapportersom varnat för tendentiös missvisande informationom . Framträdande vita sydafrikaner somförfattarna , nobelpristagare, ochAlbie , liksom den biskop , harman inte heller lyssnat tillräckligt till.Mycket betänkliga har varit de upprepadepåståendena om att enlösning är nära förestående och dröjer . Så uttalade sig bl.a. statsminister sommaren.Det kanske inte är så lätt för en moderat politikeratt verka för svenska sanktioner, när partiet underhela sin oppositionstid varit motståndare till dem. Iregeringsställning har Moderata samlingspartiet ettstort inflytande över utrikes- och handelspolitikengenom att partiet besätter stats-, utrikes- ochhandelsministerposterna.Detta påverkar också utskottsmajoritetensbedömning av regeringens handläggning avansökningar om undantag från förbudet mothandel med .